KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1020/2009
af 28. oktober 2009
om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af bilag I, III, IV og V til den tekniske udvikling
(EØS-relevant tekst)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (1), særlig artikel 31, stk. 1 og 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2003/2003 må en gødning, der tilhører en af typerne i forordningens bilag I, og som opfylder forordningens bestemmelser, betegnes »EF-gødning«.
(2)
Delvist oplukket råphosphat er en gødning indeholdende hovednæringsstoffer og anført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. I henhold til artikel 16 i nævnte forordning må der tilsættes sekundærnæringsstoffer til alle typer gødninger indeholdende hovednæringsstoffer. Det fastsatte minimumsindhold af phosphorpentaoxid for den eksisterende type gødning med delvist oplukket råphosphat er imidlertid for højt til, at der kan tilsættes sekundærnæringsstoffer. Der bør derfor indføres en ny gødningstype, så det bliver muligt at markedsføre blandinger af delvist oplukket råphosphat og det sekundære næringsstof magnesium som »EF-gødning«.
(3)
Magnesiumsulfat eller magnesiumoxid tilsættes til formalet råphosphat for at kunne afhjælpe manglen på phosphat og magnesium i visse landbrugsjorder. Delvis oplukning gør, at phosphat og magnesium hurtigt kan optages af afgrøderne over en kort periode, mens de ikkeoplukkede bestanddele giver en langsommere og længerevarende forsyning med phosphat og magnesium. Både phosphat og magnesium bør være til stede i samme gødningstype af hensyn til landbrugerne.
(4)
Magnesiumsulfat er en gødning indeholdende sekundærnæringsstoffer og anført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. I henhold til artikel 20 i nævnte forordning må der tilsættes mikronæringsstoffer til alle typer gødninger indeholdende sekundærnæringsstoffer. Det fastsatte minimumsindhold af svovltrioxid og meagnesiumtrioxid i den eksisterende type gødning med magnesiumsulfat er imidlertid for højt til, at der kan tilsættes mikronæringsstoffer. På grund af den voksende interesse for afbalanceret gødskning anvendes mikronæringsstoffer i stigende grad. En blanding af magnesiumsulfat og mikronæringsstoffer vil gøre det lettere for landbrugerne at anvende mikronæringsstoffer. Gødningstypen magnesiumsulfat bør derfor ændres, så det bliver muligt at markedsføre blandinger af magnesiumsulfat og mikronæringsstoffer som »EF-gødning«.
(5)
Bilag III til forordning (EF) nr. 2003/2003 indeholder tekniske forskrifter for ammoniumnitratgødning med højt kvælstofindhold. Det bør præciseres, at analysemetoderne kan anvendes for de forskellige former for ammoniumnitratgødninger (prillede eller granulerede gødninger). I de nævnte beskrivelser af analysemetoder anvendes der desuden forældede enheder for tryk i stedet for de gældende SI-enheder.
(6)
I henhold til artikel 29, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003 skal kontrol af EF-gødninger, der hører til de gødningstyper, der er anført i bilag I til forordningen, foretages efter de metoder, der er beskrevet i bilag III og IV til forordningen. Da disse metoder ikke er internationalt anerkendt, fik Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) mandat til at udarbejde tilsvarende EN-standarder til erstatning for de eksisterende metoder.
(7)
Som et delvist resultat af CEN-mandat M/335 om modernisering af analysemetoder for gødninger og jordbrugskalk er der blevet udarbejdet 20 EN-standarder, og disse bør indsættes i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003. Nogle af disse standarder bør erstatte eksisterende analysemetoder, mens andre er nye.
(8)
Validerede metoder, der offentliggøres som EN-standarder, indbefatter sædvanligvis en ringtest med henblik på at bestemme analysemetodernes reproducerbarhed mellem forskellige laboratorier. En foreløbig evaluering af de metoder, der skulle indgå i mandatet, viste, at nogle af metoderne ikke bruges ret meget. I de tilfælde fandtes det tilstrækkeligt med en ændring af teksten og unødvendigt med en ringtest. Der bør derfor sondres mellem validerede EN-standarder og ikkevaliderede metoder, således at det fremgår, hvilke EN-standarder der er blevet underkastet en sammenlignende test på flere laboratorier, således at de ansvarlige får korrekt information om EN-standardernes statistiske pålidelighed.
(9)
For at forenkle lovgivningen og lette fremtidige ændringer af den bør hele teksten til standarderne i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 erstattes med henvisninger til de EN-standarder, der offentliggøres af CEN.
(10)
For at kunne gennemføre analyser af gødningsprøver i forbindelse med officiel kontrol skal laboratorier i henhold til artikel 30 i forordning (EF) nr. 2003/2003 have kompetence hertil og være godkendt af medlemsstaterne. Sådanne godkendte laboratorier skal opfylde de akkrediteringskrav, der er anført i bilag V, punkt B. Da akkrediteringen har vist sig i praksis at tage længere tid end oprindelig forudset, bør bilag V ændres, så det med henblik på en effektiv kontrol bliver muligt for medlemsstaterne at godkende laboratorier, der har kompetence til at foretage officiel kontrol, men som endnu ikke er akkrediteret.
(11)
Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(12)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det ved artikel 32 i forordning (EF) nr. 2003/2003 nedsatte udvalg -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 2003/2003 foretages følgende ændringer:
1)
Bilag I ændres som angivet i bilag I til nærværende forordning.
2)
Bilag III ændres som angivet i bilag II til nærværende forordning.
3)
Bilag IV ændres som angivet i bilag III til nærværende forordning.
4)
Bilag V ændres som angivet i bilag IV til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 28. oktober 2009.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1020/2009,
annettu 28 päivänä lokakuuta 2009,
lannoitteista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 muuttamisesta sen liitteiden I, III, IV ja V mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 1 ja 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 3 artiklassa säädetään, että lannoitteesta, joka kuuluu johonkin kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltuun lannoitetyyppiin ja joka täyttää asetuksessa säädetyt edellytykset, saadaan käyttää nimitystä ”EY-lannoite”.
(2)
Osittain liuennut raakafosfaatti on pääravinnelannoitetyyppi, joka mainitaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevassa luettelossa. Asetuksen 16 artikla mahdollistaa sivuravinteiden lisäämisen kaikkiin eri pääravinnelannoitetyyppeihin. Nykyiselle osittain liuenneen raakafosfaatin lannoitetyypille vahvistettu fosforipentoksidin vähimmäispitoisuus on kuitenkin niin korkea, ettei sivuravinteiden lisääminen ole mahdollista. Tästä syystä olisi otettava käyttöön uusi lannoitetyyppi, jotta osittain liuenneen raakafosfaatin ja magnesiumsivuravinteiden seosten saattaminen markkinoille EY-lannoitteina olisi mahdollista.
(3)
Jauhettuun raakafosfaattiin lisätään magnesiumsulfaattia tai magnesiumoksidia tietynlaisten maatalousmaiden fosfaatti- ja magnesiumpuutteen korjaamiseksi. Osittainen liukeneminen tekee fosfaatin ja magnesiumin nopeasti käyttökelpoiseksi viljelykasveille lyhyeksi ajaksi, kun taas liukenemattomat ainesosat muodostavat kestävämmän fosfaatti- ja magnesiumvaraston, josta ravinteet vapautuvat hitaammin. Viljelijöitä hyödyttäisi, jos sekä fosfaatti- että magnesiumravinteet olisivat käytettävissä samassa lannoitetyypissä.
(4)
Magnesiumsulfaatti on sivuravinnelannoitetyyppi, joka mainitaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevassa luettelossa. Asetuksen 20 artikla mahdollistaa hivenravinteiden lisäämisen kaikkiin sivuravinnelannoitetyyppeihin. Nykyiselle magnesiumsulfaatin lannoitetyypille vahvistetut rikkitrioksidin ja magnesiumoksidin vähimmäispitoisuudet ovat kuitenkin niin korkeat, ettei hivenravinteiden lisääminen ole mahdollista. Kasvava mielenkiinto tasapainoista kasvinravitsemusta kohtaan on lisännyt hivenravinteiden käyttöä. Jos hivenravinteita sekoitettaisiin magnesiumsulfaattiin, niiden käyttö olisi viljelijöille helpompaa. Tämän vuoksi magnesiumsulfaatin lannoitetyyppiä olisi tarkistettava niin, että magnesiumsulfaatin ja hivenravinteiden seosten saattaminen markkinoille EY-lannoitteina olisi mahdollista.
(5)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä III annetaan tekniset määräykset runsastyppisten ammoniumnitraattilannoitteiden valvontaa varten. On syytä selventää, että asianomaisia analyysimenetelmiä voidaan käyttää eri muodoissa (rakeina tai mikrorakeina) oleville ammoniumnitraattilannoitteille. Lisäksi analyysimenetelmien kuvauksissa käytetään usein vanhentuneita paineen yksikköjä eikä nykyisin käytössä olevia SI-järjestelmän yksikköjä.
(6)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 29 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että asetuksen liitteessä I lueteltuihin lannoitetyyppeihin kuuluvien EY-lannoitteiden valvontaan liittyvät analyysit tehdään asetuksen liitteissä III ja IV kuvattujen analyysimenetelmien mukaisesti. Koska kyseiset menetelmät eivät ole kansainvälisesti hyväksyttyjä, Euroopan standardointikomitealle (CEN) annettiin tehtäväksi laatia vastaavat eurooppalaiset standardit (EN-standardit) korvaamaan nykyisin käytössä olevat menetelmät.
(7)
Lannoitteiden ja kalkitusaineiden analyysimenetelmien nykyaikaistamista koskevan CEN-toimeksiannon M/335 osittaisena tuloksena on laadittu 20 EN-standardia, jotka olisi lisättävä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteeseen IV. Standardeista joillakin olisi korvattava nykyisiä analyysimenetelmiä, kun taas toiset niistä ovat uusia.
(8)
EN-standardeina julkaistuihin validoituihin menetelmiin sisältyy tavallisesti ns. rengastesti (laboratorioiden välinen testi), jossa tarkastetaan analyysimenetelmien uusittavuus eri laboratorioissa. Toimeksiantoon sisällytettävien menetelmien alustava arviointi osoitti kuitenkin, että joitakin niistä käytetään vain vähän. Näissä tapauksissa katsottiin toimituksellisen tarkistuksen riittävän eikä rengastestiä pidetty tarpeellisena. Tämän vuoksi olisi erotettava toisistaan validoidut EN-standardit ja validoimattomat menetelmät, jotta olisi helpompi yksilöidä ne EN-standardit, joille on tehty laboratorioiden välinen testi, ja näin antaa valvonnan suorittajille oikeaa tietoa EN-standardien tilastollisesta luotettavuudesta.
(9)
Lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja sen myöhemmän tarkistamisen helpottamiseksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevat standardien tekstit kokonaisuudessaan viittauksilla EN-standardeihin, jotka CENin on määrä julkaista.
(10)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 30 artiklassa edellytetään, että lannoitenäytteitä virallisia tarkastuksia varten analysoivat laboratoriot ovat päteviä ja jonkin jäsenvaltion hyväksymiä. Kyseisten hyväksyttyjen laboratorioiden on oltava liitteessä V olevassa B jaksossa mainittujen akkreditointistandardien mukaisia. Koska käytäntö on osoittanut, että akkreditointi kestää ennakoitua kauemmin, liitettä V olisi muutettava tehokkaiden valvontatoimien varmistamiseksi siten, että jäsenvaltiot saisivat antaa valtuutuksen laboratorioille, joilla on pätevyys virallisten tarkastusten suorittamiseen mutta joita ei vielä ole akkreditoitu.
(11)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2003/2003 olisi muutettava.
(12)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 32 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaisia,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY) N:o 2003/2003 seuraavasti:
1.
Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.
2.
Muutetaan liite III tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.
3.
Muutetaan liite IV tämän asetuksen liitteen III mukaisesti.
4.
Muutetaan liite V tämän asetuksen liitteen IV mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2009.