RAADET - RAADETS DIREKTIV af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber - (86/635/EOEF)
II
(Retsakter hvis offentliggoerelse ikke er obligatorisk)
RAADET FOR DE EUROPAEISKE
FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 54, stk. 3, litra g),
under henvisning til forslag fra Komissionen (1),
(1) EFT nr. C 130 af 1.6.1981, s. 1, og EFT nr. C 83 af 24.3.1984, s. 6, og EFT nr. C 351 af 31.12.1985, s. 24.
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),
(2) EFT nr. C 242 af 12.9.1983, s. 33, og EFT nr. C 163 af 10.7.1978, s. 60.
under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3), og
(3) EFT nr. C 112 af 3.5.1982, s. 60.
ud fra foelgende betragtninger:
Raadets direktiv 78/660/EOEF af 25. juli 1978 paa grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om aarsregnskaberne for visse selskabsformer (4), senest aendret ved direktiv 84/569/EOEF (5), finder ikke - foer en senere samordning har fundet sted - obligatorisk anvendelse paa banker og andre penge- og finansieringsinstitutter, i det foelgende benaevnt kreditinstitutter; da kreditinstitutterne har en central betydning i Faellesskabet, er det noedvendigt at foretage denne samordning;
(4) EFT nr. L 222 af 14.8.1978, s. 11.
(5) EFT nr. L 314 af 4.12.1984, s. 28.
undtagelserne for kreditinstitutter i Raadets direktiv 83/349/EOEF af 13. juni 1983 paa grundlag af traktatens artikel 54, stk, 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (6) gaelder kun indtil udloebet af de frister, der er fastsat for anvendelsen af naervaerende direktiv; det boer derfor ogsaa indeholde specifikke bestemmelser for udarbejdelsen af konsoliderede regnskaber for kreditinstitutter;
(6) EFT nr. L 193 af 18.7.1983, s. 1.
da stadig flere kreditinstitutter udoever virksomhed paa tvaers af de nationale graenser, er samordning ogsaa af denne grund paakraevet; for kreditorer, debitorer, selskabsdeltagere og for offentligheden i almindelighed er en bedre sammenlignelighed af disse institutters aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber af vaesentlig betydning;
det gaelder for naesten alle Faellesskabets medlemsstater, at selskabsformerne for kreditinstitutter, jf. Raadets direktiv 77/780/EOEF af 12. december 1977 om samordning af lovgivningen om adgang til at optage og udoeve virksomhed som kreditinstitut (7), der konkurrerer med hinanden paa kreditomraadet, er mangeartede; det synes derfor hensigtsmaessigt for kreditinstitutters vedkommende ikke at begraense samordningen til de selskabsformer, der er naevnt i direktiv 78/660/EOEF, men tvaertimod at vaelge et anvendelsesomraade, som omfatter alle selskaber, jf. traktatens artikel 58, stk. 2;
(7) EFT nr. L 322 af 17.12.1977, s. 30.
anvendelsesomraadet for dette direktiv boer imidlertid med hensyn til finansieringsinstitutter begraenses til de institutter, som er etableret i en af de selskabsformer der er omhandlet i direktiv 78/660/EOEF; saadanne finansieringsinstitutter, som ikke omfattes af naevnte direktiv, boer automatisk falde ind under anvendelsesomraadet for naervaerende direktiv;
en sammenkaedning med de samordnede regler for kreditinstitutters virksomhed er ogsaa vigtig, da en raekke af bestemmelserne vedroerende aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber noedvendigvis vil komme til at beroere andre omraader, der omfattes af de ovennaevnte samordnede regler, saasom betingelserne for tilladelse eller de noegletal, der opstilles med henblik paa tilsyn;
i betragtning af de saerlige forhold, der goer sig gaeldende for kreditinstitutter, fandtes det mest hensigtsmaessigt at udstede et saerskilt direktiv for saadanne institutters aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber, men dette er dog ikke ensbetydende med, at de nye regler dermed adskilles fra reglerne i direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF; noget saadant ville nemlig hverken vaere hensigtsmaessigt eller foreneligt med grundprincipperne for samordningen af selskabslovgivningen, da kreditinstitutter paa grund af deres centrale placering i Faellesskabets oekonomi ikke kan holdes uden for de regler, der tager sigte paa alle virksomheder; der er derfor kun taget hensyn til de saerlige branchespecifikke forhold, der gaelder for kreditinstitutter, saaledes at dette direktiv kun indeholder de bestemmelser, der afviger fra direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF;
opstilling og indhold af kreditinstitutters balancer er ikke- ensartet i de forskellige medlemsstater; dette direktiv boer derfor for alle kreditinstitutter i Faellesskabet foreskrive samme opstilling, samme nomenklatur og samme benaevnelse af balanceposter, dog med forbehold af de undtagelser, der maatte vaere noedvendige som foelge af et kreditinstituts selskabsform eller saerlige virksomhed;
tilvejebringelse af sammenlignelige aarsregnskaber og konsoliderede regnskaber forudsaetter en regulering af en raekke principielle spoergsmaal vedroerende opfoerelse paa balancen og under stregen;
for at skabe en bedre sammenlignelighed er det desuden paakraevet, at indholdet af de enkelte balanceposter og poster under stregen defineres noeje;
noget tilsvarende gaelder ogsaa for opstillingen og afgraensningen af de enkelte poster i resultatopgoerelsen;
sammenligneligheden af tal i balancen og resultatopgoerelsen afhaenger desuden i hoej grad af den vaerdi, som aktiver og passiver saettes til i balancen;
der boer under hensyn til de saerlige risici i forbindelse med bankmaessige forretninger og paa grund af noedvendigheden af at beskytte tilliden vaere mulighed for paa passivsiden i balancen at oprette en post med benaevnelsen »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici«; af samme grund forekommer det hensigtsmaessigt, at medlemsstaterne faar mulighed for, indtil yderligere samordning finder sted, at overlade kreditinstitutterne et vist spillerum, navnlig ved vaerdiansaettelsen af tilgodehavender og visse vaerdipapirer; det er imidlertid vigtigt, at medlemsstaterne i saa fald giver samme institutter mulighed for at anvende naevnte post for »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici«; medlemsstaterne boer ogsaa have adgang til at tillade kreditinstitutterne i visse tilfaelde at foretage modregning i resultatopgoerelsen;
ogsaa med hensyn til noterne til aarsregnskabet er visse aendringer paakraevede paa grund af kreditinstitutternes saerlige karakter;
da det er oenskeligt, at saa mange kreditinstitutter som muligt underkastes samme regler, saaledes som det ogsaa er tilfaeldet i direktiv 77/780/EOEF, er lempelserne i direktiv 78/660/EOEF ikke indroemmet til fordel for smaa og mellemstore kreditinstitutter; hvis erfaringen imidlertid maatte vise, at saadanne lempelser er noedvendige, kan de eventuelt fastsaettes i forbindelse med en senere samordning; af samme grund er den mulighed, som medlemsstaterne har i henhold til direktiv 83/349/EOEF for at fritage modervirksomheder for konsolideringspligten, naar de af konsolideringen omfattede virksomheder som helhed ikke overstiger en vis stoerrelse, ikke overfoert paa kreditinstitutterne;
den omstaendighed, at bestemmelserne om konsoliderede regnskaber finder anvendelse paa kreditinstitutter, noedvendiggoer, at regler, der gaelder for alle selskaber, der driver industri- eller handelsvirksomhed, tilpasses paa en raekke punkter; dette er baggrunden for, at der er fastsat specifikke regler for saakaldte blandede koncerner, og at fritagelsen for at foretage delkonsolidering kan underkastes supplerende betingelser;
da banknettene i betydeligt og stadig stoerre omfang gaar paa tvaers af nationale graenser, er det vigtigt, at aarsregnskaberne saavel som de konsoliderede regnskaber for et kreditinstitut, der har hjemsted (hovedkontor) i en medlemsstat, offentliggoeres i alle de medlemsstater, hvor instituttet er etableret;
det er noedvendigt, at problemerne inden for det i dette direktiv behandlede omraade, saerlig dets anvendelse, behandles i faellesskab af repraesentanter fra medlemsstaterne og Kommissionen i et kontaktudvalg; for ikke at foroege antallet af saadanne udvalg, boer dette samarbejde foregaa i det i artikel 52 i direktiv 78/660/EOEF nedsatte udvalg, idet dette udvalg, naar det skal behandle problemer i forbindelse med kreditinstitutter, sammensaettes paa passende maade;
i betragtning af emnets vanskelige karakter er det paakraevet, at de kreditinstitutter, som er omfattet af direktivet, indroemmes en noget laengere frist end normalt, inden forskrifterne i dette direktiv bringes i anvendelse;
det vil vaere nyttigt, om visse bestemmelser i dette direktiv tages op til fornyet overvejelse efter fem aars anvendelse, og under hensyn til at der tilstraebes stoerre gennemsigtighed og harmonisering -
UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:
AFDELING 1
INDLEDENDE BESTEMMELSER OG ANVENDELSESOMRAADE
Artikel 1
1. Artikel 2, 3, 4, stk. 1, 3, 4 og 5, og artikel 6, 7, 13 og 14, artikel 15, stk. 3 og 4, artikel 16 til 21, 29 til 35, 37 til 41, artikel 42, foerste punktum, artikel 45, stk. 1, artikel 46, 48, 49 og 50, artikel 51, stk. 1, artikel 54, 56 til 59 og 61 i direktiv 78/660/EOEF gaelder for de i naervaerende direktivs artikel 2 omhandlede institutter, medmindre andet er fastsat i naervaerende direktiv.
2. Naar der i direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF henvises til artikel 9 og 10 (status) eller 23 til 26 (resultatopgoerelse) i direktiv 78/660/EOEF, gaelder disse bestemmelser tilsvarende for naervaerende direktivs artikel 4 (balance) eller 27 og 28 (resultatopgoerelse).
3. Henvisningerne i direktiv 78/660/EOEF og 83/349/EOEF til artikel 31 til 42 i direktiv 78/660/EOEF betragtes som henvisninger til sidstnaevnte artikler under hensyn til artikel 35 til 39 i naervaerende direktiv.
4. Naar de i denne artikel naevnte bestemmelser i direktiv 78/660/EOEF vedroerer poster, der ikke i naervaerende direktiv udgoer selvstaendige balanceposter, skal de betragtes som henvisninger til de poster i naervaerende direktivs artikel 4, som omfatter de paagaeldende aktiver og passiver.
Artikel 2
1. De i dette direktiv foreskrevne samordningsforanstaltninger gaelder for
a) kreditinstitutter i henhold til artikel 1, foerste led, i direktiv 77/780/EOEF, som er selskaber i henhold til artikel 58, stk. 2, i traktaten;
b) finansieringsinstitutter, som har de retlige former, der er naevnt i artikel 1, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF, og som paa grundlag af artikel 1, stk. 2, i samme artikel er undtaget fra naevnte direktiv.
I henhold til naervaerende direktiv omfatter begrebet kreditinstitut ogsaa finansieringsinstitutter, medmindre andet fremgaar af sammenhaengen.
2. Medlemsstaterne kan undlade at anvende dette direktiv paa
a) de i artikel 2, stk. 2, direktiv 77/780/EOEF anfoerte kreditinstitutter;
b)institutter i samme medlemsstat, der som fastsat i artikel 2, stk. 4, litra a), i direktiv 77/780/EOEF er tilsluttet et centralorgan i denne samme medlemsstat. Med forbehold af anvendelsen af naervaerende direktiv paa centralorganet opfoeres i dette tilfaelde centralorganet og dets tilsluttede institutter som helhed i et konsolideret regnskab med aarsberetning; regnskabet udarbejdes, revideres og offentliggoeres i overensstemmelse med naervaerende direktiv;
c) foelgende kreditinstitutter:
- i Graekenland: de institutter, der hoerer under hhv. AAÔAAÂÁ (den nationale investeringsbank for industriel udvikling) og ÔñUEðaaaeá AAðaaíaeýóaaùí (investeringsbanken);
- i Irland: »Industrial and Provident Societies«;
- i Det forenede Kongerige: »Friendly Societies« og »Industrial and Provident Societies«.
4. Indtil der har fundet en naermere samordning sted, kan medlemsstaterne, jf. dog artikel 2, stk. 3, i direktiv 78/660/EOEF,
a) for kreditinstitutter som naevnt i artikel 2, stk. 1, litra a), i dette direktiv, der ikke har en af de selskabsformer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF, tillade, at naervaerende direktiv fraviges, hvis dette paa grund af instituttets retlige form er noedvendigt;
b) for saerlige kreditinstitutter tillade, at dette direktiv fraviges, hvis dette paa grund af de paagaeldende institutters saerlige virksomhed er noedvendigt.
Disse fravigelser kan kun omfatte opstillingsskema, kontoplan, benaevnelser og indhold for balancens og resultatopgoerelsens poster og maa ikke medfoere, at de paagaeldende institutter giver faerre oplysninger i deres aarsregnskaber end de oevrige institutter, der er omfattet af dette direktiv.
Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om de paagaeldende kreditinstitutter eventuelt opdelt paa kategorier inden seks maaneder fra udloebet af den frist, der er naevnt i artikel 47, stk. 2. De underretter den om, i hvilket omfang bestemmelserne fraviges.
Fravigelsen af bestemmelserne skal senest ti aar efter meddelelsen af dette direktiv tages op til fornyet overvejelse. Kommissionen fremsaetter i givet fald passende forslag.
Den forelaegger desuden en foreloebig rapport senest fem aar efter meddelelsen af dette direktiv.
AFDELING 2
ALMINDELIGE BESTEMMELSER FOR BALANCE OG RESULTATOPGOERELSE
Artikel 3
Sammendragning af poster i henhold til artikel 4, stk. 3, litra a) og b), i direktiv 78/660/EOEF er for kreditinstitutters vedkommende begraenset til de med lille bogstav angivne underposter i balance og resultatopgoerelse og er kun tilladt i henhold til bestemmelser herom, fastsat af medlemsstaterne.
AFDELING 3
OPSTILLING AF BALANCE
Artikel 4
Medlemsstaterne foreskriver foelgende skema for opstilling af balance:
Aktiver
1. Kassebeholdning, tilgodehavender hos centralbanker samt indestaaende paa postgirokonti.
2. Gaeldsbeviser udstedt af det offentlige og andre gaeldsbeviser, der kan refinansieres i centralbanken:
a) gaeldsbeviser udstedt af det offentlige og tilsvarende vaerdipapirer;
b) andre gaeldsbeviser, der kan refinansieres i centralbanken (medmindre de i henhold til national lovgivning skal opfoeres under aktivpost 3 og 4).
3. Tilgodehavender hos kreditinstitutter:
a) paa anfordring;
b) andre tilgodehavender.
4. Udlaan til kunder.
5. Beholdning af obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast:
a) udstedt af det offentlige;
b) udstedt af andre,
herunder anfoeres saerskilt:
egne obligationer (medmindre de i henhold til national lovgivning skal fratraekkes paa passivsiden).
6. Aktier og andre vaerdipapirer med variabelt afkast.
7. Kapitalinteresser:
herunder anfoeres saerskilt:
kapitalinteresser i kreditinstitutter (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
8. Andele i tilknyttede virksomheder:
herunder anfoeres saerskilt:
andele i kreditinstitutter (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
9. Immaterielle aktiver i henhold til artikel 9, aktivpost B og C I, i direktiv 78/660/EOEF:
herunder anfoeres saerskilt:
- etableringsomkostninger som defineret i den nationale lovgivning, for saa vidt denne tillader, at de opfoeres paa aktivsiden (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne);
- good-will, saafremt den er erhvervet mod vederlag (medmindre denne i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
10. Materielle aktiver i henhold til artikel 9, aktivpost C II, i direktiv 78/660/EOEF:
herunder anfoeres saerskilt:
grunde og ejendomme, som kreditinstitutter benytter som led i sin drift (medmindre disse i henhold til national lovgivning skal anfoeres i noterne).
11. Tegnet, ikke indbetalt kapital:
herunder anfoeres saerskilt:
kapital, som er kraevet indbetalt (medmindre national lovgivning bestemmer at den tegnede kapital, som er kraevet indbetalt, skal opfoeres paa passivsiden. I saa fald skal den del af kapitalen, som er kraevet indbetalt, men som endnu ikke er indbetalt, opfoeres enten under naervaerende aktivpost eller under aktivpost 14).
12. Egne kapitalandele (med angivelse af paalydende vaerdi, eller i mangel af paalydende vaerdi, den bogfoerte parivaerdi, for saa vidt de i henhold til national lovgivning maa opfoeres paa balancen).
13. Andre aktiver.
14. Tegnet kapital, som er kraevet indbetalt, men som endnu ikke er indbetalt (medmindre kapital, som er kraevet indbetalt, i henhold til national lovgivning skal opfoeres under aktivpost 11).
15. Periodeafgraensningsposter.
16. Regnskabsaarets tab (medmindre det i henhold til national lovgivning skal opfoeres under passivpost 14).
Aktiver i alt.
Passiver
1. Gaeld til kreditinstitutter:
a) paa anfordring;
b) med aftalt loebetid eller paa opsigelse.
2. Indlaan fra kunder:
a) opsparingsindskud:
herunder anfoeres saerskilt:
indskud paa anfordring og med aftalt loebetid eller paa opsigelse i det omfang, der i den nationale lovgivning findes en saadan opdeling (medmindre det i den nationale lovgivning foreskrives, at en saadan opdeling skal foretages i noterne);
b) andre former for indlaan:
ba) paa anfordring,
bb) med aftalt loebetid eller paa opsigelse.
3. Gaeld stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer:
a) udstedte obligationer;
b) andre.
4. Andre forpligtelser.
5. Periodeafgraensningsposter.
6. Hensaettelser til omkostninger, herunder uforudsete udgifter:
a) hensaettelser til pensioner og lignende forpligtelser;
b) hensaettelser til skatter;
c) andre hensaettelser.
7. Regnskabsaarets overskud (medmindre dette i henhold til national lovgivning skal opfoeres under passivpost 14).
8. Efterstaaende forpligtelser.
9. Tegnet kapital (medmindre national lovgivning bestemmer, at det er den kapital, som er kraevet indbetalt, der skal opfoeres under denne post. I saa fald opfoeres den tegnede respektive den indbetalte kapital saerskilt).
10. Overkurs ved emission.
11. Reserver.
12. Opskrivningshenlaeggelser.
13. Overfoersel fra tidligere aar.
14. Regnskabsaarets resultat (medmindre dette i henhold til national lovgivning skal opfoeres under aktivpost 16 eller passivpost 7).
Passiver i alt.
Poster under stregen
1. Eventualforpligtelser:
herunder anfoeres saerskilt:
- accepter og forpligtelser ved endossement af veksler,
- kautioner og aktiver, der er stillet som sikkerhed.
2. Forpligtelser:
herunder anfoeres saerskilt:
- tilbagekoebsforpligtelser i forbindelse med salgs- og tilbagekoebsforretninger.
Artikel 5
Foelgende opfoeres saerskilt som underposter:
- de under aktivpost 2 til 5 hoerende tilgodehavender, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, hos tilknyttede virksomheder;
- de under aktivpost 2 tilhoerende tilgodehavender, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, hos virksomheder, i hvilke der besiddes en kapitalinteresse;
- den under passivpost 1, 2, 3 og 8 hoerende gaeld, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, til tilknyttede virksomheder;
- den under passivpost 1, 2, 3 og 8 hoerende gaeld, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, til virksomheder, i hvilke der besiddes en kapitalinteresse.
Artikel 6
1. Saakalde efterstaaende aktiver opfoeres saerskilt som underposter til posterne i skemaet og til de underposter, der oprettes i henhold til artikel 5.
2. Aktiver, evt. stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer, hvortil der er knyttet rettigheder, der i tilfaelde af likvidation eller konkurs foerst kan goeres gaeldende efter de oevrige kreditorkrav, betragtes som efterstaaende.
Artikel 7
Medlemsstaterne kan tillade, at de i artikel 5 og 6 omhandlede oplysninger for de respektive poster anfoeres i noterne.
Artikel 8
1. Aktiver, som kreditinstitutter har stillet som sikkerhed for egne eller for tredjemands forpligtelser eller har stillet som sikkerhed hos tredjemand, skal opfoeres under de dertil svarende balanceposter.
2. Aktiver, der er overgivet som haandpant eller paa anden maade overdraget til kreditinstituttet som sikkerhed, skal ikke opfoeres paa balancen, medmindre det er kontante midler, der er deponeret hos kreditinstituttet.
Artikel 9
1. I forbindelse med konsortiallaan skal hvert af de deltagende kreditinstitutter paa balancen kun opfoere sin del af det samlede laan.
2. Saafremt det af et kreditinstitut i forbindelse med konsortiallaan garanterede beloeb er hoejere end det ydede laan, skal kreditinstituttet opfoere den eventuelle overskydende garantidel under stregen som eventualforpligtelse (post 1, andet led).
Artikel 10
1. Midler, som et kreditinstitut forvalter i eget navn, men for fremmed regning, skal opfoeres paa balancen, saafremt det er indehaver af de tilsvarende aktiver. De samlede beloeb for saadanne aktiver og forpligtelser skal angives saerskilt eller i noterne opdelt efter de forskellige aktiv- eller passivposter. Medlemsstaterne kan dog tillade, at disse midler opfoeres under stregen, forudsat der findes en saerordning, hvorefter de kan holdes uden for bomassen i tilfaelde af kreditinstituttets konkurs, likvidation o. lign.
2. Aktiver, derer erhvervet i fremmed navn og for fremmed regning, maa ikke opfoeres paa balancen.
Artikel 11
Kun beloeb, som til enhver tid kan haeves uden opsigelse, eller for hvilke der er blevet aftalt en loebetid eller et opsigelsesvarsel paa hoejst 24 timer eller en arbejdsdag, anses som vaerende paa anfordring.
Artikel 12
1. Ved salgs- og tilbagekoebsforretninger forstaas, at et kreditinstitut eller en kunde (overdrageren) overdrager egne aktiver - f.eks. veksler, fordringer eller vaerdipapirer - til et andet kreditinstitut eller en kunde (erhververen), idet der samtidig traeffes aftale om tilbagelevering af disse aktiver til en bestemt pris paa en senere dato.
2. Paatager erhververen sig herved en forpligtelse til paa en af overdrageren bestemt eller senere fastsat dato at tilbagelevere aktiverne, betragtes forretningen som en aegte salgs- og tilbagekoebsforretning.
3. Har erhververen derimod kun ret til at tilbagelevere aktiverne til overdragelsesprisen eller til et andet paa forhaand aftalt beloeb paa en bestemt eller senere fastsat dato, betragtes forretningen som en uaegte salgs- og tilbagekoebsforretning.
4. Ved aegte salgs- og tilbagekoebsforretninger i henhold til stk. 2 skal de overdragne aktiver stadig opfoeres paa overdragerens balance; det af overdrageren herfor modtagne beloeb skal opfoeres som gaeld til erhververen. Overdrageren anfoerer endvidere vaerdien af de overdragne aktiver i noterne. Erhververen maa ikke opfoere de erhvervede aktiver paa sin balance; det af erhververen betalte beloeb skal opfoeres som et tilgodehavende hos overdrageren.
5. Ved uaegte salgs- og tilbagekoebsforretninger i henhold til stk. 3 maa overdrageren derimod ikke opfoere aktiverne paa balancen; disse opfoeres i stedet paa aktivsiden hos erhververen. Overdrageren opfoerer under post 2 under stregen som eventualforpligtelse et beloeb svarende til den aftalte tilbagekoebspris.
6. Valutaterminsforretninger, optioner samt emissioner, hvor emittenten forpligter sig til at tilbagekoebe samtlige obligationer eller en del heraf inden forfald, og eventuelle lignende forretninger betragtes ikke som salgs- og tilbagekoebsforretninger i henhold til denne artikel.
AFDELING 4
BESTEMMELSER FOR ENKELTE BALANCEPOSTER
Artikel 13
Aktivpost 1 - Kassebeholdning, tilgodehavender hos centralbanker samt indestaaende paa postgirokonti
1. Kassebeholdningen omfatter lovlige betalingsmidler, herunder udenlandske sedler og moenter.
2. Under denne post maa kun opfoeres tilgodehavender hos centralbanker og indestaaende paa postgirokonti i det eller de lande, hvor kreditinstituttet er etableret. Disse tilgodehavender skal der til enhver tid frit kunne disponeres over. Andre tilgodehavender hos disse institutioner skal opfoeres som henholdsvis tilgodehavender hos kreditinstitutter (aktivpost 3) og udlaan til kunder (aktivpost 4).
Artikel 14
Aktivpost 2 - Gaeldsbeviser, som er udstedt af det offentlige, og andre vaerdipapirer, der kan refinansieres i centralbanken
1. Denne post omfatter under a) gaeldsbeviser, udstedt af det offentlige, og tilsvarende vaerdipapirer, dvs. statsgaeldsbeviser, statsobligationer og lignende gaeldsbeviser udstedt af det offentlige, saafremt de kan refinansieres i centralbanken i det eller de lande, hvor kreditinstituttet er etableret. Gaeldsbeviser fra det offentlige, som ikke opfylder denne betingelse, opfoeres under aktivpost 5 a).
2. Denne post omfatter under b) vaerdipapirer, der kan refinansieres i centralbanken, dvs. den vaerdipapirbeholdning, som er koebt hos et kreditinstitut eller en kunde under forudsaetning af, at den efter national lovgivning kan refinansieres i centralbanken i det eller de lande, hvor kreditinstituttet er etableret.
Artikel 15
Aktivpost 3 - Tilgodehavender hos kreditinstitutter
1. Som tilgodehavender hos kreditinstitutter betragtes enhver form for tilgodehavende hos andre inden- og udenlandske kreditinstitutter i forbindelse med de bankmaessige transaktioner, der foretages af det kreditinstitut, der opstiller aarsregnskabet, uanset dette tilgodehavendes betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun tilgodehavender i form af obligationer eller andet, som opfoeres under aktivpost 5.
2. Som kreditinstitutter i henhold til denne artikel betragtes alle virksomheder, der er opfoert paa den fortegnelse, der i henhold til artikel 3, stk. 7, i direktiv 77/780/EOEF, offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, herunder udenlandske centralbanker og nationale og internationale officielle organisationer af bankmaessig karakter samt alle private eller offentlige virksomheder, som ikke er etableret i Faellesskabet, og som svarer til definitionerne i artikel 1 i direktiv 77/780/EOEF.
Tilgodehavender hos virksomheder, som ikke opfylder disse betingelser, opfoeres under aktivpost 4.
Artikel 16
Aktivpost 4 - Udlaan til kunder
Som udlaan til kunder betragtes alle tilgodehavender hos inden- og udenlandske kunder, bortset fra kreditinstitutter, uanset deres betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun tilgodehavender i form af obligationer eller lignende, som opfoeres under aktivpost 5.
Artikel 17
Aktivpost 5 - Beholdning af obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast
1. Under denne post opfoeres fastforrentede, omsaettelige obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast, som er udstedt af kreditinstitutter, andre virksomheder eller det offentlige; obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast udstedt af det offentlige opfoeres dog kun under denne aktivpost, hvis ikke de skal opfoeres under aktivpost 2.
2. Som obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast betragtes ogsaa vaerdipapirer med variabel rente, saafremt denne variable rente er knyttet til en bestemt referencesats, f. eks. interbankrenten eller euro- markedsrenten.
3. Kun egne obligationer, som er erhvervet og som er omsaettelige, maa opfoeres under underpost 5 b).
Artikel 18
Passivpost 1 - Gaeld til kreditinstitutter
1. Som gaeld til kreditinstitutter betragtes enhver form for gaeld til andre inden- og udenlandske kreditinstitutter i forbindelse med de bankmaessige transaktioner, der foretages af det kreditinstitut, der opstiller aarsregnskabet, uanset denne gaelds betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun gaeld i form af obligationer eller lignende, som opfoeres under passivpost 3.
2. Ved kreditinstitutter i henhold til denne artikel betragtes alle virksomheder, der er opfoert paa den fortegnelse, der i henhold til artikel 3, stk. 7, i direktiv 77/780/EOEF offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, herunder centralbanker og nationale og internationale officielle organisationer af bankmaessig karakter samt alle private og offentlige virksomheder, der ikke er etableret i Faellesskabet, og som svarer til definitionerne i artikel 1 i direktiv 77/780/EOEF.
Artikel 19
Passivpost 2 - Indlaan fra kunder
1. Her opfoeres indlaan fra kunder, som ikke er kreditinstitutter i henhold til artikel 18, uanset indlaanenes betegnelse i det enkelte tilfaelde.
Undtaget er kun gaeld i form af obligationer og andet, som opfoeres under passivpost 3.
2. Som opsparingsindskud betragtes kun midler, som opfylder kravene i den paagaeldende nationale lovgivning.
3. Opsparingsbeviser opfoeres kun under den tilsvarende underpost, hvis de ikke har form af omsaetningspapirer.
Artikel 20
Passivpost 3 - Gaeld stiftet ved udstedelse af vaerdipapirer
1. Denne post omfatter baade obligationer og gaeldsforpligtelser, for hvilke der udstedes omsaetningspapirer, f. eks. forretningsbankers indlaansbeviser og »bons de caisse« samt egne veksler og omsaetningsgaeldsbreve.
2. Som egne veksler betragtes kun veksler trukket af kreditinstituttet selv med henblik paa egen refinansiering, og paa hvilke kreditinstituttet er opfoert som foerste betalingspligtige (»trassat«).
Artikel 21
Passivpost 8 - Efterstaaende gaeldsforpligtelser
Saafremt rettigheder i forbindelse med gaeld, der er stiftet ved evt. udstedelse af vaerdipapirer, i tilfaelde af likvidation eller konkurs efter aftale foerst kan goeres gaeldende efter fyldestgoerelse af de oevrige kreditorkrav, opfoeres de paagaeldende gaeldsforpligtelser under passivpost 8.
Artikel 22
Passivpost 9 - Tegnet kapital
Under denne post opfoeres - uanset deres betegnelse i det enkelte tilfaelde - alle beloeb, som alt efter instituttets retlige form i henhold til national lovgivning betragtes som andele i egenkapitalen, tegnet af selskabsdeltagerne eller andre kapitalindskydere.
Artikel 23
Passivpost 11 - Reserver
Under denne post opfoeres alle de i direktiv 78/660/EOEF, artikel 9, passivpost A IV, definerede former for reserver. Derudover kan medlemsstaterne foreskrive andre former for reserver, saafremt dette er paakraevet af hensyn til kreditinstitutter med en retlig form, der ikke er omfattet af direktiv 78/660/EOEF.
De i foerste afsnit naevnte reserver opfoeres saerskilt paa kreditinstitutternes balance som underpost til passivpost 11, bortset fra de under post 12 opfoerte opskrivningshenlaeggelser.
Artikel 24
Post 1 under stregen - Eventualforpligtelser
Under denne post opfoeres alle de forretninger, hvorved et institut har garanteret en tredjemands forpligtelser.
I noterne til regnskaberne angives arten og omfanget af samtlige eventualforpligtelser, som har betydning i forhold til instituttets samlede virksomhed.
Endossementforpligtelser ved rediskontering af veksler opfoeres kun under denne post, for saa vidt andet ikke gaelder i henhold til national lovgivning. Det samme gaelder for accepter, bortset fra egne veksler.
Kautioner og aktiver, der er stillet som sikkerhed, omfatter alle garantier og alle aktiver, der er stillet som sikkerhed for tredjemand, herunder kautioner og uigenkaldelige rembourser.
Artikel 25
Post 2 under stregen - Forpligtelser
Under denne post opfoeres alle uigenkaldelige forpligtelser, som kan give anledning til en kreditrisiko.
I noterne til regnskaberne angives arten og omfanget af samtlige forpligtelser, som har betydning i forhold til instituttets virksomhed.
Tilbagekoebsforpligtelserne i forbindelse med salgs- og tilbagekoebsforretninger omfatter forpligtelser, som det paagaeldende kreditinstitut har paadraget sig i forbindelse med en uaegte salgs- og tilbagekoebsforretning i henhold til artikel 12, stk. 3.
AFDELING 5
OPSTILLING AF RESULTATOPGOERELSE
Artikel 26
For saa vidt angaar resultatopgoerelsens opstillingsform foreskriver medlemsstaterne, at enten et af eller begge de i artikel 27 og 28 angivne opstillingsskemaer skal anvendes. Foreskriver en medlemsstat anvendelse af begge, kan den overlade det til virksomhederne at vaelge mellem disse.
Artikel 27
Beretningsform
1. Renteindtaegter og lignende indtaegter:
herunder anfoeres saerskilt
indtaegter af fastforrentede vaerdipapirer.
2. Renteudgifter og lignende udgifter.
3. Indtaegter af vaerdipapirer:
a) Indtaegter af kapitalandele og andre vaerdipapirer med variabelt afkast;
b) indtaegter af kapitalinteresser;
c) indtaegter af andele i tilknyttede virksomheder.
4. Provisionsindtaegter.
5. Provisionsudgifter.
6. Resultat af finansielle transaktioner.
7. Andre driftsindtaegter.
8. Administrationsomkostninger:
a) personaleomkostninger,
herunder anfoeres saerskilt:
- loenninger og vederlag
- udgifter til social sikring med saerskilt angivelse af pensioner;
b) andre administrationsomkostninger.
9. Vaerdiregulering af de under aktivpost 9 og 10 opfoerte aktiver.
10. Andre driftsomkostninger.
11. Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen.
12. Tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt af hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen.
13. Kurstab paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt kursregulering af kapitalinteresser og af andele i tilknyttede virksomheder.
14. Kursgevinst paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt indtaegter i forbindelse med kursregulering af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder.
15. Skat af resultatet af ordinaer drift.
16. Resultat af ordinaer drift efter skat.
17. Ekstraordinaere indtaegter.
18. Ekstraordinaere udgifter.
19. Ekstraordinaert resultat.
20. Skat af det ekstraordinaere resultat.
21. Ekstraordinaert resultat efter skat.
22. Anden skat, der ikke er opfoert under ovennaevnte poster.
23. Regnskabsaarets resultat.
Artikel 28
Kontoform
A. Udgifter:
1. Renteudgifter og lignende udgifter.
2. Provisionsudgifter.
3. Tab paa finansielle transaktioner.
4. Administrationsomkostninger:
a) personaleomkostninger:
herunder anfoeres saerskilt:
- loenninger og vederlag,
- udgifter til social sikring med saerskilt angivelse af pensioner;
b) andre administrationsomkostninger.
5. Vaerdiregulering af de under aktivpost 9 og 10 opfoerte aktiver.
6. Andre driftsomkostninger.
7. Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser til eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser, opfoert under stregen.
8. Kurstab paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt kursregulering af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder.
9. Skat af resultatet af ordinaer drift.
10. Resultat af ordinaer drift efter skat.
11. Ekstraordinaere udgifter.
12. Skat af det ekstraordinaere resultat.
13. Ekstraordinaert resultat efter skat.
14. Anden skat, der ikke er opfoert under ovennaevnte poster.
15. Regnskabsaarets overskud.
B. Indtaegter
1. Renteindtaegter og lignende indtaegter:
herunder anfoeres saerskilt:
indtaegter af fastforrentede vaerdipapirer.
2. Indtaegter af vaerdipapirer:
a) Indtaegter af kapitalandele og andre vaerdipapirer med variabelt afkast;
b) indtaegter af kapitalinteresser;
c) indtaegter af andele i tilknyttede virksomheder.
3. Provisionsindtaegter,
4. Fortjeneste paa finansielle transaktioner.
5. Tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser, opfoert under stregen.
6. Kursgevinst paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt indtaegter i forbindelse med kursregulering af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder.
7. Andre driftsindtaegter.
8. Resultat af ordinaer drift efter skat.
9. Ekstraordinaere indtaegter.
10. Resultat af ekstraordinaere indtaegter efter skat.
11. Regnskabsaarets tab.
AFDELING 6
SAERLIGE BESTEMMELSER FOR VISSE POSTER I RESULTATOPGOERELSEN
Artikel 29
Artikel 27, post 1 og 2 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 1 og B 1 (kontoform)
Renteindtaegter og lignende indtaegter; renteudgifter og lignende udgifter
Disse poster omfatter samtlige resultater af bankmaessige aktiviteter, herunder:
1. alle indtaegter fra de i aktivpost 1 til 5 opfoerte aktiver uden hensyn til, i hvilken form de beregnes. De omfatter desuden de tidsmaessigt fordelte indtaegter fra aktiver, der er erhvervet til et lavere beloeb end det, der kommer til udbetaling ved forfald, og fra forpligtelser, der er indgaaet for et hoejere beloeb;
2. alle udgifter i forbindelse med de i passivpost 1, 2, 3 og 8 opfoerte forpligtelser uden hensyn til, i hvilken form de beregnes. De omfatter desuden udgifter i forbindelse med afskrivninger paa aktiver, der er erhvervet til et hoejere beloeb end det, der kommer til udbetaling ved forfald, og fra forpligtelser, der er indgaaet for et lavere beloeb;
3. rentelignende indtaegter og udgifter i forbindelse med daekkede terminsforretninger fordelt over forretningens reelle loebetid;
4. rentelignende provision, der beregnes efter den paagaeldende fordrings eller forpligtelses varighed eller stoerrelse.
Artikel 30
Artikel 27, post 3 (beretningsform),
og
artikel 28, post B 2 (kontoform)
Indtaegter af aktier, kapitalandele og andre vaerdipapirer med variabelt afkast; indtaegter af kapitalinteresser; indtaegter af andele i tilknyttede virksomheder
Her skal opfoeres alle udbytter og oevrige indtaegter af vaerdipapirer med variabelt afkast og af kapitalinteresser eller af andele i tilknyttede virksomheder. Indtaegter af investeringsbeviser udsted af investeringsselskaber skal ogsaa opfoeres her.
Artikel 31
Artikel 27, post 4 og 5 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 2 og B 3 (kontoform)
Provisionsindtaegter og provisionsudgifter
Som provisionsindtaegter eller provisionsudgifter betragtes, jf. dog artikel 29, indtaegter fra tjenesteydelser for tredjemands regning eller udgifter som foelge af tjenesteydelser fra tredjemand, bl. a.
- provision for sikkerhedsstillelse, for forvaltning af laan for andre laangiveres regning samt for kurtage ved vaerdipapirtransaktioner for tredjemands regning;
- provision for afvikling af handelstransaktioner samt andre hermed forbundne udgifter og indtaegter, kontogebyrer, depot- og forvaltningsgebyrer;
- provision for valutatransaktioner samt koeb og salg af moenter og aedelmetaller for tredjemands regning;
- servicegebyrer i forbindelse med laanetransaktioner, opsparings- eller forsikringskontrakter.
Artikel 32
Artikel 27, post 6 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 3 eller post B 4 (kontoform)
Andre finansielle indtaegter; andre finansielle udgifter
Denne post omfatter:
1. Fortjeneste/tab ved handel med vaerdipapirer, der ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver samt vaerdireguleringer af saadanne vaerdipapirer og tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender, idet der i de tilfaelde, hvor artikel 36, stk. 2, er blevet anvendt, tages hensyn til den forskel, der fremkommer ved anvendelsen af denne artikel; i de medlemsstater, der benytter sig af den i artikel 37 omhandlede mulighed, skal disse elementer dog kun medtages, naar de vedroerer vaerdipapirer, der indgaar i bankens beholdning;
2. fortjeneste/tab ved valutahandel, jf. dog artikel 29, nr. 3;
3. fortjeneste/tab ved andre koeb og salg af effekter, herunder aedelmetaller.
Artikel 33
Artikel 27, post 11 og 12 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 7 og B 5 (kontoform)
Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen
og
tilbagefoersel af afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender samt af hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser opfoert under stregen
1. Disse poster indeholder dels udgifter i forbindelse med afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender, der er opfoert under aktivpost 3 og 4, og hensaettelser paa eventualforpligtelser og oevrige forpligtelser, der er opfoert paa post 1 og 2 under stregen, dels indtaegter fra tidligere afskrevne tilgodehavender og fra tilbagefoersel af tidligere foretagne afskrivninger og hensaettelser.
2. I de medlemsstater, der benytter sig af den i artikel 37 omhandlede mulighed omfatter denne post ogsaa fortjeneste/tab ved handel med vaerdipapirer, der henhoerer under post 5 og 6 i aktiverne, men som ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver som defineret i artikel 35, stk. 2, og som ikke indgaar i bankens beholdning, samt kurstab og tilbagefoersel af kurstab paa saadanne vaerdipapirer, idet der i de tilfaelde, hvor artikel 36, stk. 2, er blevet anvendt, tages hensyn til den forskel, der fremkommer ved anvendelsen af denne artikel. Overskriften for denne post aendres tilsvarende.
3. Medlemsstaterne kan tillade, at udgifter og indtaegter under disse poster modregnes, saaledes at kun saldoen opfoeres (indtaegt eller udgift).
4. Afskrivninger og hensaettelser paa tilgodehavender hos kreditinstituttet, kunder og virksomheder, i hvilke kreditinstituttet har kapitalinteresser, samt hos tilknyttede virksomheder specificeres i noterne, naar disse er af en vis betydning. Denne regel skal ikke anvendes, hvis medlemsstaten tillader modregning i overensstemmelse med stk. 3.
Artikel 34
Artikel 27, post 13 og 14 (beretningsform),
og
artikel 28, post A 8 og B 5 (kontoform)
Kurstab paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt kursreguleringer af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder
og
kursgevinster paa vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, samt indtaegter i forbindelse med kursreguleringer af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder
1. Disse poster indeholder dels udgifter i forbindelse med kursreguleringer vedroerende de aktiver, der er opfoert under aktivpost 5 til 8, dels indtaegter fra tidligere kursgevinster i det omfang udgifterne og indtaegterne stammer fra vaerdipapirer, der opbevares som finansielle anlaegsaktiver, som defineret i artikel 35, stk. 2, fra kapitalinteresser og fra andele i tilknyttede virksomheder.
2. Medlemsstaterne kan tillade, at udgifter og indtaegter under disse poster modregnes, saaledes at kun saldoen opfoeres (indtaegt eller udgift).
3. Kurstab paa disse vaerdipapirer samt kursreguleringer af kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder specificeres i noterne, naar de er af en vis betydning. Anvendelsen af denne regel kan dog undlades, hvis medlemsstaten tillader modregning i overensstemmelse med stk. 2.
AFDELING 7
VAERDIANSAETTELSESREGLER
Artikel 35
1. Aktivpost 9 og 10 skal altid vaerdiansaettes som anlaegsaktiver. De i andre balanceposter indeholdte aktiver skal vaerdiansaettes som anlaegsaktiver, saafremt de er bestemt til vedvarende anvendelse for virksomhedens drift.
2. Ved udtrykket »finansielle anlaegsaktiver« i afdeling 7 i direktiv 78/660/EOEF forstaas i forbindelse med kreditinstitutter: kapitalinteresser og andele i tilknyttede virksomheder samt vaerdipapirer, som er bestemt til vedvarende anvendelse for virksomhedens drift.
3. a) Vaerdipapirer, som har karakter af finansielle anlaegsaktiver, opfoeres paa balancen til koebsprisen. Medlemsstaterne kan dog tillade eller fastsaette, at vaerdipapirerne opfoeres paa balancen til indloesningsvaerdien.
b) Naar koebsprisen for disse vaerdipapirer overstiger indloesningsvaerdien, skal forskellen opfoeres i resultatopgoerelsen. Medlemsstaterne kan dog tillade eller kraeve, at forskellen afskrives i rater, saaledes at den er helt afskrevet paa tidspunktet for vaerdipapirernes indloesning. Forskellen skal opfoeres saerskilt i balancen eller i noterne.
c) Naar koebsprisen for disse vaerdipapirer ligger under indloesningsvaerdien, kan medlemsstaterne tillade eller fastsaette, at forskellen bogfoeres i rater i restloebetiden indtil forfald. Den skal opfoeres saerskilt i balancen eller i noterne.
Artikel 36
1. Naar vaerdipapirer, som ikke har karakter af finansielle anlaegsaktiver, opfoeres paa balancen til koebsprisen, angiver kreditinstitutterne i noterne forskellen mellem denne vaerdi og den hoejere markedsvaerdi paa balancetidspunktet.
2. Medlemsstaterne kan dog tillade eller fastsaette, at disse vaerdipapirer opfoeres paa balancen til deres hoejere markedsvaerdi paa balancetidspunktet. Forskellen mellem koebsvaerdien og den hoejere markedsvaerdi angives i noterne.
Artikel 37
1. Artikel 39 i direktiv 78/660/EOEF anvendes ved vaerdiansaettelse af kreditinstitutternes tilgodehavender, obligationer, aktier og andre vaerdipapirer med variabelt afkast, der ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver.
2. Indtil der har fundet en naermere samordning sted, kan medlemsstaterne dog tillade, at
a) tilgodehavender i kreditinstitutter og hos kunder (aktivpost 3 og 4 ) samt obligationer, aktier og andre vaerdipapirer med variabelt afkast henhoerende under aktivpost 5 og 6, der ikke opbevares som finansielle anlaegsaktiver, som defineret i artikel 35, stk. 2, og som ikke indgaar i bankens beholdning, ansaettes til en lavere vaerdi end den, som ville foelge af anvendelsen af artikel 39, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF, saafremt dette af forsigtighedshensyn er noedvendigt i forbindelse med de saerlige risici ved bankmaessige forretninger. Forskellen mellem disse to vaerdier maa ikke vaere stoerre end 4% af de samlede ovennaevnte aktiver efter anvendelse af naevnte artikel 39;
b) de i henhold til litra a) foretagne lavere vaerdiansaettelser kan bibeholdes, indtil kreditinstituttet beslutter at regulere dem;
c) saafremt medlemsstaterne benytter sig af den i litra a) omhandlede mulighed, finder hverken artikel 36, stk. 1, i dette direktiv eller artikel 40, stk. 2, i direktiv 78/660/EOEF anvendelse.
Artikel 38
1. Indtil der har fundet en naermere samordning sted, skal medlemsstater, der har benyttet sig af den i artikel 37 omhandlede mulighed, og kan medlemsstater, som ikke har benyttet sig af denne mulighed, give tilladelse til, at der paa balancen oprettes en passivpost 6 A med betegnelsen »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici«. Under denne post anfoeres de beloeb, kreditinstituttet beslutter at hensaette til daekning af saadanne risici, saafremt dette af forsigtighedshensyn er noedvendigt i forbindelse med de saerlige risici ved bankmaessige forretninger.
2. Saldoen for hensaettelser under »Midler til daekning af generelle kreditinstitutrisici« skal opfoeres saerskilt i resultatopgoerelsen.
Artikel 39
1. Aktiver og passiver i fremmed valuta skal omregnes til spotkursen paa balancetidspunktet. Medlemsstaterne kan dog kraeve eller tillade at aktiver, der skal medregnes blandt de finansielle anlaegsaktiver og materielle og immaterielle anlaegsaktiver, der hverken er daekket eller specifikt daekket paa spot- eller terminsmarkedet, omregnes til anskaffelseskursen.
2. Uafviklede termins- og spotforretninger i fremmed valuta skal omregnes til spotkursen paa balancetidspunktet.
Medlemsstaterne kan imidlertid bestemme, at terminsforretninger skal omregnes til terminskursen paa balancetidspunktet.
3. Forskellen mellem paa den ene side den bogfoerte vaerdi af aktiverne, passiverne og terminsforretningerne og paa den anden side det beloeb, der fremkommer ved omregningen i henhold til stk. 1 og 2, skal opfoeres i resultatopgoerelsen, jf. dog artikel 29, nr. 3. Medlemsstaterne kan dog kraeve eller tillade, at kursdifferencer, der fremkommer ved omregningen i henhold til stk. 1 og 2, helt eller delvis medregnes som reserver, der ikke kan udloddes, naar de hidroerer fra finansielle anlaegsaktiver og materielle og immaterielle anlaegsaktiver samt fra andre forretninger til daekning heraf.
4. Medlemsstaterne kan bestemme, at positive kursdifferencer, der hidroerer fra terminsforretninger, aktiver eller passiver, som hverken er daekket eller specifikt daekket af andre terminsforretninger eller aktiver eller passiver, ikke skal opfoeres i resultatopgoerelsen.
5. Anvendes en af de metoder, der er angivet i artikel 59 i direktiv 78/660/EOEF, kan medlemsstaterne bestemme, at kursdifferencerne helt eller delvis skal bogfoeres direkte som reserve. De positive og negative kursdifferencer, der tilfoeres reserverne, skal anfoeres saerskilt i balancen eller i noterne.
6. Medlemsstaterne kan kraeve eller tillade, at kursdifferencer, der opstaar ved konsolidering, naar egenkapitalen i en tilknyttet virksomhed eller en kapitalinteresse omregnes ved regnskabsperiodens start, medregnes helt eller delvis i de konsoliderede reserver, hvilket ogsaa gaelder kursdifferencer, der opstaar ved omregning af forretninger, som foretages for at daekke denne egenkapital.
7. Medlemsstaterne kan kraeve eller tillade, at indtaegter og udgifter fra tilknyttede virksomheder eller kapitalinteresser omregnes til den gennemsnitlige kurs i regnskabsperioden.
AFDELING 8
INDHOLDET AF NOTERNE
Artikel 40
1. Artikel 43, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF finder anvendelse, jf. dog artikel 37 i dette direktiv samt foelgende bestemmelser.
2. Ud over de oplysninger, der skal afgives i henhold til artikel 43, stk. 1, nr. 5, i direktiv 78/660/EOEF, skal kreditinstitutterne anfoere foelgende oplysninger om passivpost 8 (efterstaaende forpligtelser):
a) for hvert laan, der overstiger 10% af de samlede efterstaaende forpligtelser:
i) laanets stoerrelse, den valuta, det er udtrykt i, renten og forfaldsdagen, eller om det er uamortisabelt;
ii) hvorvidt der under visse omstaendigheder kraeves hurtigere tilbagebetaling;
iii) vilkaarene i forbindelse med den efterstaaende forpligtelse, eventuelle bestemmelser om, at den efterstaaende forpligtelse kan konverteres til kapital eller til en anden form for forpligtelse, og betingelserne herfor;
b) for andre laan angives de naermere betingelser globalt.
3. a) I stedet for de oplysninger, der skal afgives i henhold til artikel 43, stk. 1, nr. 6, i direktiv 78/660/EOEF, skal kreditinstitutterne i noterne saerskilt for hver af aktivposterne 3 b) og 4 samt passivposterne 1 b), 2 a), 2 b) bb) samt 3 b) oplyse stoerrelsen af disse tilgodehavender og gaeldsforpligtelser opdelt paa foelgende maade efter deres restloebetid:
- indtil tre maaneder,
- over tre maaneder og indtil et aar,
- over et aar og indtil fem aar,
- over fem aar.
For aktivpost 4 anfoeres desuden tilgodehavender med ubestemt loebetid.
Er der tale om tilgodehavender eller gaeldsforpligtelser, som skal tilbagebetales i rater, forstaas ved restloebetiden det tidsrum, der ligger mellem balancetidspunktet og forfaldsdagen for hvert enkelt afdrag.
Medlemsstaterne kan dog indtil fem aar efter den i artikel 47, stk. 2, omhandlede dato tillade eller foreskrive, at de i denne artikel omhandlede aktiv- og passivposter opfoeres paa grundlag af den oprindeligt aftalte loebetid eller varslets oprindelige laengde. De skal i saa tilfaelde foreskrive, at instituttet, saafremt det har overtaget et allerede stiftet laan, for hvilket der ikke er udstedt noget gaeldsbevis, skal opfoere dette paa grundlag af restloebetiden paa den dag, fordringen transporteres. I dette afsnit forstaas ved et udlaans aftalte loebetid tidsrummet mellem datoen for foerste traek paa laanet og indfrielsesdatoen; ved varslets laengde forstaas tidsrummet mellem datoen for afgivelse af varslet og den dato, hvor indfrielsen skal finde sted; er der tale om tilgodehavender eller gaeldsforpligtelser, som skal tilbagebetales i rater, forstaas ved den aftalte loebetid tidsrummet mellem datoen for tilgodehavendernes eller gaeldsforpligtelsernes stiftelse og forfaldsdatoen for sidste afdrag. Kreditinstitutter skal desuden for saa vidt angaar de i dette stykke omhandlede balanceposter opfoere beloebet for de aktiv- eller passivposter, som forfalder i loebet af det aar, der foelger efter balancetidspunktet.
b) Kreditinstitutter skal for aktivpost 5 (beholdning af obligationer) samt passivpost 3 a) (udstedte obligationer og andre vaerdipapirer med fast afkast) opfoere beloebet for de aktiv- eller passivposter, som forfalder i loebet af det aar, der foelger efter balancetidspunktet.
c) Medlemsstaterne kan foreskrive, at de under litra a) og litra b) omhandlede oplysninger skal opfoeres i balancen.
d) Kreditinstitutterne giver endelige oplysninger om de aktiver, de har stillet som sikkerhed for egne forpligtelser eller for tredjemands forpligtelser (herunder eventualforpligtelser), saaledes at det samlede beloeb vedroerende de paagaeldende aktiver fremgaar for hver passivpost eller post under stregen.
4. De kreditinstitutter, som skal opfoere de i artikel 43, stk. 1, nr. 7, i direktiv 78/660/EOEF omhandlede oplysninger paa posterne under stregen, behoever ikke gentage disse i noterne.
5. I stedet for de i artikel 43, stk. 1, nr. 8, i direktiv 78/660/EOEF kraevede oplysninger skal kreditinstitutter i noterne opdele de under post 1, 3, 4, 6 og 7, i artikel 27 eller i post B 1, B 2, B 3, B 4 og B 7, i artikel 28 omhandlede indtaegter efter det geografiske marked, paa hvilke indtaegterne er opnaaet, for saa vidt disse markeder, saaledes som kreditinstituttets virksomhed er tilrettelagt, afviger betydeligt indbyrdes. Artikel 45, stk. 1, litra b), i direktiv 78/660/EOEF finder anvendelse.
6. Den i artikel 43, stk. 1, nr. 9, i direktiv 78/660/EOEF indeholdte henvisning til artikel 23, post 6, gaelder tilsvarende for artikel 27, post 8, eller artikel 28, post A 4, i naervaerende direktiv.
7. Uanset artikel 43, stk. 1, nr. 13, i direktiv 78/660/EOEF skal kreditinstitutter kun angive beloebene for de forskud og kreditter, som er ydet medlemmerne af deres administrations-, ledelses- og tilsynsorganer samt deres garantiforpligtelser over for disse personer. Det samlede beloeb for hver kategori anfoeres.
Artikel 41
1. De i henhold til artikel 15, stk. 3, i direktiv 78/660/EOEF kraevede oplysninger skal ogsaa omfatte aktiver, som i medfoer af artikel 35 i naervaerende direktiv anses for anlaegsaktiver. Forpligtelsen til at angive vaerdireguleringer saerskilt gaelder imidlertid ikke, hvis en medlemsstat har givet tilladelse til modregning af vaerdireguleringerne i medfoer af artikel 34, stk. 2, i naervaerende direktiv. I saa fald kan vaerdireguleringer sammendrages med andre poster.
2. Medlemsstaterne foreskriver, at kreditinstitutter endvidere skal anfoere foelgende i noterne:
a) en opdeling af de i aktivpost 5 til 8 indeholdte vaerdipapirer fordelt efter boersnoterede og ikke-boersnoterede vaerdipapirer;
b) en opdeling af de i aktivpost 5 og 6 indeholdte vaerdipapirer fordelt efter, om de i medfoer af artikel 35 anses for anlaegsaktiver, samt det kriterium, der er anvendt for at skelne de to kategorier af vaerdipapirer fra hinanden;
c) beloeb vedroerende leasingforretninger opdelt paa de relevante balanceposter;
d) en opdeling af aktivpost 13 og passivpost 4 samt post 10 og 18 i beretningsformen samt A 6 og A 11 i kontoformen samt post 7 og 17 i beretningsformen samt B 7 og B 9 i kontoformen i resultatopgoerelsen efter de vigtigste enkeltbeloeb, saafremt disse ikke er uden betydning for vurderingen af aarsregnskabet. Der skal desuden redegoeres naermere for disse posters stoerrelse og art;
e) udgifter i forbindelse med efterstaaende gaeldsforpligtelser i loebet af regnskabsaaret;
f) den omstaendighed at et institut driver servicevirksomhed over for tredjemand i form af forvaltning og formidling, naar denne virksomhed er af betydelig stoerrelse i forhold til instituttets virksomhed som helhed;
g) beloeb for aktivposter og det samlede beloeb for passivposter i fremmed valuta omregnet til den valuta, i hvilken aarsregnskaberne er udarbejdet;
h) en angivelse efter art af det paagaeldende kreditinstituts uafviklede terminsforretninger paa balancetidspunktet, som navnlig for hver type af disse forretninger viser, om en vaesentlig del af disse er foretaget med henblik paa at daekke virkningerne af udsving i rentesatserne, valutakurserne eller markedspriserne, og om en vaesentlig del af dem er forretningsmaessige transaktioner. Disse forretninger omfatter alle de transaktioner, for hvilke dermed forbundne indtaegter eller udgifter omfattes af artikel 27, post 6, eller artikel 28, post A 3 eller B 4, eller artikel 29, stk. 3, f.eks. valuta, aedelmetaller, vaerdipapirer, forretningsbankers indlaansbeviser eller andre tilgodehavender.
AFDELING 9
BESTEMMELSER VEDROERENDE KONSOLIDEREDE REGNSKABER
Artikel 42
1. Kreditinstitutterne skal udarbejde et konsolideret regnskab og en konsolideret beretning i overensstemmelse med direktiv 83/349/EOEF, for saa vidt andet ikke er fastsat i denne afdeling.
2. Saafremt en medlemsstat ikke har anvendt artikel 5 i direktiv 83/349/EOEF, finder stk. 1 i naervaerende artikel ligeledes anvendelse paa modervirksomheder, som udelukkende har til formaal at besidde kapitalinteresser i dattervirksomheder samt at administrere og udnytte disse kapitalinteresser, saafremt de paagaeldende dattervirksomheder udelukkende eller hovedsagelig er kreditinstitutter.
Artikel 43
1. Direktiv 83/349/EOEF finder anvendelse med forbehold af artikel 1 i naervaerende direktiv og af stk. 2 i naervaerende artikel.
2. a) Artikel 4, 6, 15 og 40 i direktiv 83/349/EOEF finder ikke anvendelse.
b) Medlemsstaterne kan underkaste anvendelsen af artikel 7 i direktiv 83/349/EOEF foelgende supplerende betingelser:
- modervirksomheden har stillet sig som garant for opfyldelsen af de forpligtelser, som den undtagne virksomhed har paataget sig; denne garantistillelse skal angives i den undtagne virksomheds regnskab;
- modervirksomheden er et kreditinstitut som defineret i artikel 2, stk. 1, litra a), i dette direktiv.
c) I artikel 9, stk. 2, foerste og andet led, i direktiv 83/349/EOEF erstattes oplysningerne vedroerende:
- summen af anlaegsaktiverne,
- nettoomsaetningen
med oplysninger vedroerende de samlede indtaegter, der er opfoert under post 1, 3, 4, 6 og 7 i artikel 27 eller under post B 1, B 2, B 3, B 4 og B 7 i artikel 28 i naervaerende direktiv.
d) Hvis en dattervirksomhed, der er et kreditinstitut, som foelge af anvendelsen af artikel 13, stk. 3, litra c), i direktiv 83/349/EOEF ikke er medtaget i det konsoliderede regnskab, men hvis aktier midlertidigt besiddes som foelge af en finansiel bistandstransaktion, der har til formaal at rekonstruere eller redde den paagaeldende virksomhed, skal denne virksomheds aarsregnskab foejes til det konsoliderede regnskab, og noterne skal indeholde supplerende oplysninger om karakteren af og vilkaarene for den finansielle bistandstransaktion.
e) Medlemsstaterne kan ogsaa anvende artikel 12 i direktiv 83/349/EOEF paa to eller flere kreditinstitutter, der ikke er tilknyttede virksomheder som omhandlet i artikel 1, stk. 1 eller 2, i samme direktiv, men som har faelles ledelse, uden at denne ledelsesstruktur behoever at vaere nedfaeldet i en kontrakt eller i bestemmelser i stiftelsesoverenskomsten.
f) Artikel 14 i direktiv 83/349/EOEF finder, bortset fra stk. 2, anvendelse med forbehold af foelgende bestemmelse:
Naar modervirksomheden er et kreditinstitut, og en eller flere af dets dattervirksomheder, der skal konsolideres, ikke selv har status som kreditinstitut, omfattes den eller de paagaeldende dattervirksomheder af konsolideringen, dersom deres aktiviteter ligger i direkte forlaengelse af kreditinstitutvirksomheden eller falder ind under de med kreditinstitutvirksomheden umiddelbart forbundne servicefunktioner som f.eks. leasing, factoring, anbringelse af indskudte midler, varetagelse af informationsservice eller anden lignende aktivitet.
g) Ved opstillingen af det konsoliderede regnskab
- finder artikel 3, 5 til 26 og 29 til 34 i dette direktiv anvendelse;
- finder den i artikel 17 i direktiv 83/349/EOEF indeholdte henvisning til artikel 15, stk. 3, i direktiv 78/660/EOEF anvendelse paa aktiver, der betragtes som anlaegsaktiver i henhold til artikel 35 i naervaerende direktiv.
h) Med forbehold af artikel 40 og 41 i dette direktiv finder artikel 34 i direktiv 83/349/EOEF anvendelse med hensyn til indholdet af noterne til det konsoliderede regnskab.
AFDELING 10
OFFENTLIGHED
Artikel 44
1. Det behoerigt godkendte aarsregnskab og aarsberetningen saavel som beretningen fra den person, der er ansvarlig for regnskabets revision, skal offentliggoeres som fastsat i national lovgivning og i overensstemmelse med artikel 3 i direktiv 68/151/EOEF (1).
(1) EFT nr. L 65 af 14.3.1968, s. 8.
Det kan dog i national lovgivning tillades, at aarsberetningen ikke skal offentliggoeres som naevnt ovenfor. Beretningen skal i saa fald stilles til raadighed for offentligheden paa selskabets hjemsted i den paagaeldende medlemsstat. Der skal efter anmodning kunne rekvireres et eksemplar af beretningen i dens helhed eller uddrag heraf. Prisen for et saadant eksemplar maa ikke overstige de administrative omkostninger i forbindelse hermed.
2. Stk. 1 finder ligeledes anvendelse paa det behoerigt godkendte konsoliderede regnskab og den konsoliderede beretning, saavel som paa beretningen fra den person, der er ansvarlig for regnskabets revision.
3. Naar det kreditinstitut, som har udarbejdet aarsregnskab eller et konsolideret regnskab, er organiseret i en anden form end de i artikel 1, stk. 1, i direktiv 78/660/EOEF naevnte, og virksomheden ikke for de i stk. 1 og 2 naevnte dokumenter efter den nationale lovgivning har pligt til offentliggoerelse i lighed med artikel 3 i direktiv 68/151/EOEF, skal det dog i det mindste stille de paagaeldende dokumenter til raadighed for offentligheden paa dets hjemsted (hovedkontor). Der skal efter anmodning kunne rekvireres et eksemplar af dokumenterne. Prisen for et saadant eksemplar maa ikke overstige de administrative omkostninger i forbindelse hermed.
4. Kreditinstitutterne skal offentliggoere aarsregnskaberne og de konsoliderede regnskaber i hver medlemsstat, hvor de har en filial som omhandlet i artikel 1, tredje led, i direktiv 77/780/EOEF. Denne medlemsstat kan bestemme, at offentliggoerelsen af disse dokumenter skal ske paa dens officielle sprog.
5. Medlemsstaterne fastsaetter egnede sanktioner, der kan bringes i anvendelse, dersom den i denne artikel foreskrevne offentliggoerelse ikke finder sted.
AFDELING 11
REVISION
Artikel 45
En medlemsstat kan undlade at anvende artikel 2, stk. 1, litra b), punkt iii), i direktiv 84/253/EOEF (2) paa offentlige sparekasser, naar den lovpligtige revision af disse virksomheders dokumenter, som naevnt i artikel 1, stk. 1, i det paagaeldende direktiv, er forbeholdt en revisionsinstans, der paa tidspunktet for dette direktivs ikrafttraeden varetager revisionen for disse sparekasser, og hvis ansvarlige mindst opfylder de betingelser, der er fastsat i artikel 3 til 9 i direktiv 84/253/EOEF.
(2) EFT nr. L 126 af 12.5.1984, s. 20.
AFDELING 12
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 46
Det i henhold til artikel 52 i direktiv 78/660/EOEF nedsatte kontaktudvalg, som sammensaettes til dette formaal, har ligeledes til opgave:
a) med forbehold af traktatens artikel 169 og 170 at lette en harmoniseret gennemfoerelse af dette direktiv gennem regelmaessigt samraad, navnlig vedroerende de konkrete problemer i forbindelse med dets gennemfoerelse;
b) om noedvendigt at raadgive Kommissionen med hensyn til tilfoejelser til eller aendringer i dette direktiv.
Artikel 47
1. Medlemsstaterne vedtager de noedvendige love eller administrative bestemmelser for senest den 31. december 1990 at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.
2. En medlemsstat kan fastsaette, at de i stk. 1 omhandlede bestemmelser foerste gang finder anvendelse paa aarsregnskaber og paa konsoliderede regnskaber for det regnskabsaar, som begynder 1. januar 1993 eller i loebet af 1993.
3. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv.
Artikel 48
Raadet vil paa forslag af Kommissionen fem aar efter den i artikel 47, stk. 2, anfoerte dato gennemgaa og eventuelt aendre de artikler i dette direktiv, der giver medlemsstaterne valgmuligheder, samt artikel 2, stk. 1, og artikel 27, 28 og 41 paa grundlag af erfaringerne med anvendelsen af dette direktiv og under saerligt hensyn til, at maalsaetningen er at skabe stoerre gennemsigtighed og samordning af de i dette direktiv omhandlede bestemmelser.
Artikel 49
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 8. december 1986.
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 8 päivänä joulukuuta 1986,
pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä (86/635/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo, että
perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla, yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä 25 päivänä kesäkuuta 1978 annettua neuvoston direktiiviä 78/660/ETY (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 84/569/ETY (5), ei ennen yhteensovittamista tarvitse soveltaa pankkeihin ja muihin rahalaitoksiin, jäljempänä "luottolaitokset"; tällainen yhteensovittaminen on tarpeen ottaen huomioon näiden yritysten keskeinen merkitys yhteisössä,
perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla, konsolidoiduista tilinpäätöksistä 13 päivänä kesäkuuta 1983 annetussa neuvoston direktiivissä 83/349/ETY (6) säädetään luottolaitoksia koskevista poikkeuksista vain tämän direktiivin soveltamiselle säädetyksi määräajaksi; tähän direktiiviin tulee sen vuoksi sisältyä myös nimenomaan luottolaitoksia koskevia säännöksiä konsolidoidusta tilinpäätöksestä,
tällainen yhteensovittaminen on muodostunut tärkeäksi myös, koska yhä useammat luottolaitokset harjoittavat liiketoimintaa yli kansallisten rajojen; velkojien, velallisten ja jäsenten sekä suuren yleisön kannalta näiden laitosten tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten parempi vertailtavuus on ratkaisevan tärkeää,
lähes kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa pankkialalla kilpailevat keskenään ne oikeudelliselta muodoltaan erilaiset luottolaitokset, joita tarkoitetaan luottolaitosten liiketoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 12 päivänä joulukuuta 1977 annetussa neuvoston direktiivissä 77/780/ETY (7); sen vuoksi vaikuttaa perustellulta olla rajoittamatta yhteensovittamista näiden luottolaitosten osalta vain direktiivissä 78/660/ETY tarkoitettuihin oikeudellisiin muotoihin, vaan olisi ennemmin pyrittävä siihen, että kaikki perustamissopimuksen 58 artiklan toisen alakohdan määritelmän mukaiset yhtiöt ja liikkeet kuuluisivat soveltamisalaan,
rahoituslaitosten osalta tämän direktiivin soveltamisala olisi kuitenkin rajoitettava oikeudelliselta muodoltaan sellaisiin rahoituslaitoksiin, joita tarkoitetaan direktiivissä 78/660/ETY; rahoituslaitoksiin, joita tuo direktiivi ei koske sovelletaan automaattisesti tätä direktiiviä,
yhteys luottolaitosten osalta suoritettavaan yhteensovittamiseen on tarpeen, sillä tilinpäätöstä ja konsolidoitua tilinpäätöstä koskeviin säännöksiin sisältyvillä seikoilla on vaikutusta useilla muilla yhteensovittamisen alueilla, kuten toimiluvan saamisen edellytyksiin ja valvonnassa käytettyihin osoittimiin,
vaikka luottolaitosten erityislaadun vuoksi vaikuttaa aiheelliselta antaa erillinen direktiivi tällaisten laitosten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä, tämä ei merkitse uutta, direktiiveistä 78/660/ETY ja 83/349/ETY poikkeavaa sääntelyä; tällainen erillinen sääntely ei olisi tarkoituksenmukaista eikä yhtiöitä koskevan lainsäädännön yhteensovittamisen perustana olevien periaatteiden mukaista, koska luottolaitoksia ei niiden keskeisen merkityksen takia yhteisön taloudessa voida jättää ottamatta lukuun yrityksiä yleisesti koskevissa säännöksissä; tästä syystä huomiota on kiinnitetty vain luottolaitosten erityispiirteisiin ja tämä direktiivi sisältää vain poikkeuksia direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY säännöksiin,
luottolaitosten taseiden rakenne ja sisältö ovat kussakin jäsenvaltiossa erilaiset; tässä direktiivissä on sen vuoksi määriteltävä sama kaava, nimistö ja sanasto yhteisön kaikkien luottolaitosten taseita varten; poikkeukset tulisi sallia, jos se on välttämätöntä laitoksen oikeudellisen muodon tai sen liiketoiminnan erityisen laadun vuoksi,
tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten keskinäinen verrattavuus edellyttää, että on ratkaistava joitain peruskysymyksiä eri tapahtumien esittämisestä taseessa ja taseen ulkopuolella,
paremman verrattavuuden vuoksi on myös tarpeen, että taseeseen ja taseen ulkopuolelle kuuluvien kohtien sisältö on tarkoin määritelty,
sama koskee tuloslaskelman kaavaa ja sen kohtien määrittelyä,
taseen ja tuloslaskelman lukujen verrattavuus riippuu myös ratkaisevasti siitä, minkä arvoisina vastaavat ja vastattavat otetaan taseeseen,
pankkitoimintaan liittyvien erityisten riskien ja luottamuksellisuuden säilyttämisen vuoksi olisi säädettävä, että taseen vastattaviin voidaan ottaa kohta, jonka nimenä on "yleisten pankkiriskien rahasto"; samoista syistä vaikuttaa suotavalta, että jäsenvaltioille annetaan siihen asti kunnes yhteensovittaminen on myöhemmin toteutettu, mahdollisuus antaa luottolaitoksille jonkin verran harkintavaltaa erityisesti lainojen ja ennakkojen sekä tiettyjen arvopapereiden arvostuksessa; kuitenkin viimeksi mainitussa tapauksessa jäsenvaltioiden olisi sallittava, että samat luottolaitokset perustavat edellä mainitun "yleisten pankkiriskien rahaston"; vaikuttaa myös asianmukaiselta antaa jäsenvaltioille mahdollisuus sallia, että luottolaitokset tuloslaskelmassa kuittaavat tietyn määrän maksuja ja tuloja,
luottolaitosten erityisluonteen vuoksi tietyt liitetietoja koskevat muutokset ovat myös tarpeen,
koska mahdollisimman monet luottolaitokset halutaan asettaa samaan asemaan, kuten esimerkiksi direktiivissä 77/780/ETY, ei direktiivin 78/660/ETY mukaisesta helpottamisesta ole annettu säännöksiä pieniä ja keskisuuria luottolaitoksia varten; jos kokemus osoittaisi, että tällainen helpottaminen olisi tarpeen, siitä olisi mahdollista säätää myöhemmän yhteensovittamisen yhteydessä; samasta syystä luottolaitoksiin ei ole ulotettu jäsenvaltioille direktiivillä 83/349/ETY annettua mahdollisuutta vapauttaa emoyritykset, jotka muodostavat osan yritysryhmästä, konsolidointia koskevasta vaatimuksesta, jos yritysten yhteenlaskettu koko ei ole tiettyä kokoa suurempi,
konsolidoitavia tilinpäätöksiä koskevien säännösten soveltaminen luottolaitoksiin edellyttää tiettyjä muutoksia kaikkia teollisia ja kaupallisia yhtiöitä koskeviin säännöksiin ja määräyksiin; sekayritysryhmiä varten on annettu yksityiskohtaiset säännökset ja vapautus velvollisuudesta laatia alaryhmää koskeva konsolidoitu tilinpäätös voi olla lisäedellytyksistä riippuvainen,
ottaen huomioon kansallisten rajojen yli ulottuvien pankkiverkkojen merkitys ja niiden jatkuva kehitys, sellaisen luottolaitoksen, jonka pääkonttori on yhdessä jäsenvaltiossa tilinpäätökset ja konsolidoidut tilinpäätökset olisi julkistettava kaikissa jäsenvaltioissa, joissa se harjoittaa toimintaa,
tämän direktiivin aihepiiriin liittyvien, varsinkin sen soveltamisen yhteydessä syntyvien ongelmien tarkastelu edellyttää jäsenvaltioiden ja komission edustajien yhteistyötä yhteyskomiteassa; tällaisten komiteoiden nopean lisääntymisen välttämiseksi toivotaan yhteistyön tapahtuvan komiteassa, josta säädetään direktiivin 78/660/ETY 52 artiklassa; käsiteltäessä luottolaitoksia koskevia ongelmia, komitean on kuitenkin oltava asianmukaisesti kokoonpantu,
asian monimutkaisuuden vuoksi luottolaitoksille, joita tämä direktiivi koskee on sallittava sen säännösten täytäntöönpanemiseksi tavallista pitempi aika, ja
on tarpeen säätää tiettyjen tämän direktiivin säännösten tutkimisesta uudelleen avoimuuden lisäämisen ja yhtenäistämisen tavoitteiden mukaisesti kun sen soveltamisesta on saatu viiden vuoden kokemus,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 JAKSO
ALUSTAVAT SÄÄNNÖKSET JA SOVELTAMISALA
1 artikla
1. Direktiivin 78/660/ETY 2 ja 3 artikla, 4 artiklan 1 ja 3-5 kohta, 6, 7, 13 ja 14 artikla, 15 artiklan 3 ja 4 kohta, 16-21 artikla, 29-35 ja 37-41 artikla, 42 artiklan ensimmäinen virke, 45 artiklan 1 kohta, 46 ja 48-50 artikla, 51 artiklan 1 kohta, 54 ja 56-59 artikla sekä 61 artikla koskevat tämän direktiivin 2 artiklassa tarkoitettuja laitoksia, jollei tässä direktiivissä toisin säädetä.
2. Kun direktiivissä 78/660/ETY ja 83/349/ETY viitataan direktiivin 78/660/ETY 9 ja 10 artiklaan (tase) tai 23-26 artiklaan (tuloslaskelma), viittaukset katsotaan viittauksiksi tämän direktiivin 4 artiklaan (tase) tai 27 ja 28 artiklaan (tuloslaskelma).
3. Direktiivin 78/660/ETY ja 83/349/ETY viittaukset direktiivin 78/660/ETY 31-42 artiklaan katsotaan viittauksiksi noihin artikloihin ottaen huomioon tämän direktiivin 35-39 artikla.
4. Kun edellä mainituissa direktiivin 78/660/ETY säännöksissä viitataan sellaisiin taseen kohtiin, joista tässä direktiivissä ei ole vastaavaa säännöstä, nämä viittaukset katsotaan viittauksiksi niihin tämän direktiivin 4 artiklan kohtiin, joihin kyseiset varat ja velat sisältyvät.
2 artikla
1. Tässä direktiivissä säädettyjä yhteensovittamistoimenpiteitä sovelletaan:
a) direktiivin 77/780/ETY 1 artiklan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuihin luottolaitoksiin, jotka ovat perustamissopimuksen 58 artiklan toisessa alakohdassa määriteltyjä yhtiöitä tai liikkeitä;
b) rahoituslaitoksiin, joilla on jokin direktiivin 78/660/ETY 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu oikeudellinen muoto ja joita saman artiklan 2 kohdan mukaan tuo direktiivi ei koske.
Tässä direktiivissä ilmaisu "luottolaitokset" sisältää myös rahoituslaitokset, jollei asiayhteydestä muuta johdu.
2. Jäsenvaltioiden ei tule soveltaa tätä direktiiviä:
a) direktiivin 77/780/ETY 2 artiklan 2 kohdassa lueteltuihin luottolaitoksiin;
b) saman jäsenvaltion laitoksiin, jotka direktiivin 77/780/ETY 2 artiklan 4 kohdan a alakohdassa määritellyllä tavalla ovat sidoksissa siinä jäsenvaltiossa toimivaan keskuselimeen tytär- tai osakkuusyhtiöinä. Siinä tapauksessa, tämän kuitenkaan rajoittamatta tämän direktiivin soveltamista keskuselimeen, keskuselimen ja sen tytär- ja osakkuusyhtiöiden muodostaman kokonaisuuden tulee laatia, tarkastaa ja julkistaa tämän direktiivin mukaisesti konsolidoitu tilinpäätös, johon sisältyy toimintakertomus;
c) seuraaviin luottolaitoksiin:
- Kreikassa: "ETEBA" (Kansallinen teollisuuden kehityksen investointipankki) ja "ÔñÜðåîá Åðåßýüåùí" (investointipankki),
- Irlannissa: "Industrial and Provident Society"-laitokset,
- Yhdistyneessä kuningaskunnassa: "Friendly Society"- ja "Industrial and Provident Society" -laitokset.
4. Rajoittamatta direktiivin 78/660/ETY 2 artiklan 3 kohdan soveltamista ja siihen asti kunnes yhteensovittaminen on suoritettu jäsenvaltiot voivat:
a) antaa tämän direktiivin 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja yhtiöitä, jotka eivät ole yhtiömuodoltaan direktiivin 78/660/ETY 1 artiklan 1 kohdassa lueteltuja yhtiöitä, koskevia, tästä direktiivistä poikkeavia määräyksiä, kun ne ovat tarpeen tällaisten laitosten oikeudellisen muodon takia,
b) antaa erikoistuneita luottolaitoksia koskevia, tästä direktiivistä poikkeavia määräyksiä, jos ne ovat tarpeen tällaisten laitosten liiketoiminnan erityislaadun takia.
Tällaiset poikkeavat määräykset voivat koskea vain taseen ja tuloslaskelman kohtien kaavan, nimistön, sanaston ja sisällön muutoksia; niistä ei voi seurata, että luottolaitokset, joita ne koskevat, antavat tilinpäätöksissään vähemmän tietoja kuin muut laitokset, joita tämä direktiivi koskee.
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaista luottolaitoksista mahdollisesti ryhmittäin puolen vuoden kuluessa 47 artiklan 2 kohdassa säädetyn määräajan päättymisestä. Niiden on ilmoitettava komissiolle asiassa annetuista poikkeuksista.
Nämä poikkeukset on otettava uudelleen tarkasteltavaksi 10 vuoden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta. Komissio tekee tarvittaessa aiheelliset ehdotukset. Sen on myös annettava osakertomus viiden vuoden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta.
2 JAKSO
TASETTA JA TULOSLASKELMAA KOSKEVIA YLEISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
3 artikla
Luottolaitosten osalta mahdollisuus eri kohtien yhdistämiseen direktiivin 78/660/ETY 4 artiklan 3 kohdan a tai b alakohdan mukaisesti rajoitetaan koskemaan taseen ja tuloslaskelman alakohtia, joita edeltää pieni kirjain, ja se on sallittua vain jäsenvaltion asiasta antamien säännösten mukaisesti.
3 JAKSO
TASEEN KAAVA
4 artikla
Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraavasta taseen kaavasta.
Vastaavaa
1. Rahat ja saamiset keskuspankeilta ja postipankeilta.
2. Valtion velkasitoumukset ja muut sitoumukset, jotka keskuspankit lunastavat takaisin:
a) valtion velkasitoumukset ja vastaavat arvopaperit;
b) muut sitoumukset, jotka keskuspankit lunastavat takaisin (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan tällaisia sitoumuksia ole esitettävä vastaavien 3 ja 4 erässä).
3. Luotot ja ennakot luottolaitoksille:
a) vaadittaessa maksettavat;
b) muut luotot ja ennakot.
4. Luotot ja ennakot asiakkaille.
5. Joukkovelkakirjat, mukaan luettuna kiinteätuottoiset arvopaperit:
a) julkisten viranomaisten tai laitosten liikkeeseen laskemat;
b) muiden luotonottajien liikkeeseen laskemat; näistä esitetään erikseen:
- omistetut omat joukkovelkakirjat (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan niitä ole vähennettävä vastattavista).
6. Osakkeet ja muut vaihtuvatuottoiset arvopaperit.
7. Omistusyhteydet yrityksissä; näistä esitetään erikseen:
- omistusyhteydet luottolaitoksissa (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan niitä ole esitettävä liitetiedoissa).
8. Sidosyhtiöiden osakkeet, joista esitetään erikseen:
- luottolaitosten osakkeet (jollei kansallisessa lainsäädännössä edellytetä niiden esittämistä tilinpäätöksen liitetiedoissa).
9. Aineettomat oikeudet direktiivin 78/660/ETY 9 artiklan vastaavaa-kohdan otsikoiden B ja C I mukaisesti; tästä esitetään erikseen:
- perustamismenot kansallisessa lainsäädännössä määritetyllä tavalla ja sikäli kuin kansallisen lainsäädännön mukaan niiden esittäminen vastaavana on sallittua (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan niitä ole esitettävä tilinpäätöksen liitetiedoissa),
- liikearvo siinä määrin kuin se on hankittu kohtuullista vastiketta vastaan (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan sitä ole esitettävä tilinpäätöksen liitetiedoissa).
10. Aineelliset hyödykkeet direktiivin 78/660/ETY 9 artiklan vastaavaa-kohdan otsikon C II mukaisesti; tästä esitetään erikseen:
- luottolaitoksen omaa toimintaansa varten hallussaan pitämät maa-alueet ja rakennukset (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan niitä ole esitettävä tilinpäätöksen liitetiedoissa).
11. Merkitty, mutta maksamaton pääoma, josta esitetään erikseen:
- maksettavaksi määrätty pääoma (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan maksettavaksi vaadittua pääomaa sisällytetä vastaaviin, jolloin saamiset osakeannista on sisällytettävä joko tähän vastaavien kohtaan tai vastaavien kohtaan 14).
12. Omat osakkeet (sekä maininta niiden nimellisarvosta tai, jollei nimellisarvoa ole, kirjanpitoarvosta siinä määrin kuin kansallisen lainsäädännön mukaan niiden esittäminen taseessa on sallittua).
13. Muu omaisuus.
14. Merkitty ja maksettavaksi määrätty, mutta maksamaton pääoma (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan liikkeeseen laskettua pääomaa esitetä vastaavien kohdassa 11).
15. Ennakkomaksut ja siirtosaamiset.
16. Tilikauden tappio (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan sitä sisällytetä vastattavien kohtaan 14).
Vastaavaa yhteensä.
Vastattavaa
1. Lainat luottolaitoksilta:
a) vaadittaessa maksettavat;
b) lainat, joissa on sovittu eräpäivä tai irtisanomisaika.
2. Lainat asiakkailta:
a) talletukset, joista esitetään erikseen:
- vaadittaessa maksettavat ja sellaiset, joilla on sovittu eräpäivä tai irtisanomisaika, kun kansallisessa lainsäädännössä säädetään tällaisesta jaottelusta (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan tällaisia tietoja ole esitettävä tilinpäätöksen liitetiedoissa);
b) muut velat:
ba) vaadittaessa maksettavat;
bb) velat, joissa on sovittu eräpäivä tai irtisanomisaika.
3. Velkatodistukset:
a) liikkeeseen lasketut joukkovelkakirjat;
b) muut.
4. Muut velat.
5. Siirtovelat ja ennakkomaksut.
6. Varaukset:
a) eläkesitoumuksista ja muista samankaltaisista sitoumuksista aiheutuvat varaukset;
b) välittömistä veroista aiheutuvat varaukset;
c) muihin menoihin liittyvät varaukset.
7. Tilikauden voitto (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan sitä ole sisällytettävä vastattavien kohtaan 14).
8. Etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevat velat.
9. Merkitty pääoma (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan maksettavaksi vaadittua pääomaa esitetä tässä kohdassa. Siinä tapauksessa merkityn ja maksetun pääoman määrät on esitettävä erikseen).
10. Ylikurssi.
11. Rahastot.
12. Arvonkorotusrahasto.
13. Edellisten tilikausien tulos.
14. Tilikauden tulos (jollei kansallisen lainsäädännön mukaan tämä kohta ole esitettävä vastaavien kohdassa 16 tai vastattavien kohdassa 7).
Vastattavaa yhteensä.
Taseen ulkopuoliset sitoumukset
1. Vastuusitoumukset, joista esitetään erikseen:
- tunnusteet ja hyväksynnät,
- takaukset ja annetut pantit.
2. Muut sitoumukset, joista esitetään erikseen:
- myynti- ja takaisinostositoumukset.
5 artikla
Seuraavat tiedot on esitettävä erikseen kyseisten kohtien alakohtina:
- vastaavien 2-5 kohtaan sisältyvät saamiset sidosyrityksiltä riippumatta siitä, onko niistä arvopaperitodisteet,
- vastaavien 2-5 kohtaan sisältyvät saamiset yrityksiltä, joissa luottolaitoksella on omistusyhteyksiä, riippumatta siitä, onko niistä arvopaperitodisteet,
- vastattavien 1, 2, 3 ja 8 kohtaan sisältyvät velat sidosyrityksille riippumatta siitä, onko niistä arvopaperitodisteet,
- vastattavien 1, 2, 3 ja 8 kohtaan sisältyvät velat yrityksille, joissa luottolaitoksella on toimintaosuuksia, riippumatta siitä, onko niistä arvopaperitodisteet.
6 artikla
1. Etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevat vastaavat on esitettävä erikseen kaavan kohtien ja 5 artiklan mukaisesti esitettävien alakohtien alakohtina.
2. Etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevat vastaavat kuuluvat tähän ryhmään, vaikka niistä ei ole arvopaperitodisteita, jos ne yrityksen selvitystilan tai konkurssin yhteydessä maksetaan sen jälkeen kun muiden velkojien saatavat ensin on maksettu.
7 artikla
Jäsenvaltiot voivat sallia, että 5 ja 6 artiklassa mainitut tiedot esitetään asianmukaisiin kohtiin asianmukaisesti jaoiteltuina tilinpäätöksen liitetiedoissa.
8 artikla
1. Varat on esitettävä asianmukaisessa taseen kohdassa myös silloin kun taseen laativa luottolaitos on määrännyt ne omien velkojensa tai ulkopuolisten puolesta annettujen sitoumusten vakuudeksi tai on muutoin antanut ne ulkopuolisten vakuudeksi.
2. Luottolaitoksen ei tule sisällyttää taseeseensa varoja, jotka on määrätty tai muuten annettu sille vakuudeksi, elleivät tällaiset varat ole tuon luottolaitoksen hallussa rahan muodossa.
9 artikla
1. Kun luoton on myöntänyt useista luottolaitoksista koostuva yhteenliittymä, kunkin yhteenliittymään osallistuvan luottolaitoksen tulee esittää vain sen itsensä rahoittama osa luotosta.
2. Jos luottolaitoksen 1 kohdassa tarkoitetussa yhteenliittymän luotossa takaamien varojen määrä ylittää sen osuuden luotosta, kaikki lisätakuuosuudet on esitettävä taseen ulkopuolisena sitoumuksena (taseen ulkopuolisten sitoumusten 1 kohdan toinen luetelmakohta).
10 artikla
1. Varat, joita luottolaitos hallitsee omissa nimissään mutta kolmannen lukuun, on esitettävä taseessa, jos luottolaitoksella on omistusoikeus kyseisiin varoihin. Tällaisten vastaavien ja vastattavien kokonaismäärä on esitettävä erikseen tai tilinpäätöksen liitetiedoissa jaoiteltuina vastaavien ja vastattavien eri kohtiin. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia tällaisten varojen esittämisen taseen ulkopuolella edellyttäen, että erityisten säännösten perusteella tällaiset varat voidaan ottaa erilleen jaettavista varoista luottolaitoksen lakkauttamisen (tai vastaavien menettelyjen) yhteydessä.
2. Kolmansien nimissä ja lukuun hankittuja varoja ei tule esittää taseessa.
11 artikla
Vain niitä eriä, jotka voidaan milloin tahansa periä takaisin ilman irtisanomista tai joiden osalta on sovittu 24 tunnin tai yhden työpäivän erääntymis- tai irtisanomisajasta, on pidettävä vaadittaessa takaisin maksettavina.
12 artikla
1. Myynti- ja takaisinostositoumuksilla tarkoitetaan toimia, joihin liittyy luottolaitoksen tai muun asiakkaan (siirtäjä) tekemä varojen, esimerkiksi vekseleiden, lainojen tai siirrettävien arvopapereiden siirto toiselle luottolaitokselle tai asiakkaalle,"siirron saajalle", kun niitä koskee sopimus, jonka mukaan samat varat myöhemmin siirretään takaisin siirtäjälle sovittuun hintaan.
2. Jos siirron saaja sitoutuu palauttamaan varat siirtäjän etukäteen tai myöhemmin määräämänä päivänä, kyseistä siirtoa pidetään aitona myynti- ja takaisinostosopimuksena.
3. Jos siirron saaja kuitenkin on ainoastaan oikeutettu palauttamaan varat ostohintaan tai muuhun hintaan, josta sovitaan etukäteen määrättynä tai myöhemmin määrättävänä päivänä, kyseistä liiketointa on pidettävä myyntinä, johon liittyy takaisinosto-optio.
4. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuissa myynti- ja takaisinostosopimuksissa siirretyt varat esitetään edelleen siirtäjän taseessa; siirtäjän saama ostohinta on esitettävä siirron saajalle olevan velan määränä. Lisäksi siirrettyjen varojen arvo on esitettävä siirtäjän tilinpäätöksen liitetietona. Siirron saajalla ei ole oikeutta esittää siirrettyjä varoja taseessaan; siirron saajan maksama ostohinta on esitettävä määränä, jonka siirtäjä on velkaa.
5. Edellä 3 kohdassa tarkoitetuissa myynti- ja takaisinostosopimuksissa siirtäjällä ei kuitenkaan ole oikeutta esittää siirrettyjä varoja taseessaan; nuo erät on esitettävä vastaavina siirron saajan taseessa. Siirron saajan on merkittävä taseen ulkopuolisten sitoumusten 2 kohtaan summa, joka takaisinostossa vastaa sovittua hintaa.
6. Mitkään valuuttatermiinisopimukset, optiot tai sopimukset, joihin liittyy velkakirjojen liikkeelle laskeminen, eivät ole tässä artiklassa tarkoitettuja myynti- ja takaisinostosopimuksia, jos niihin liittyy koko liikkeeseen lasketun määrän tai sen osan takaisinostositoumus ennen erääntymistä.
4 JAKSO
ERÄITÄ TASEEN ERIÄ KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET
13 artikla
Vastaavaa: 1 kohta - Rahat ja saamiset keskuspankeilta ja postipankeilta
1. Rahoihin kuuluvat lailliset maksuvälineet mukaan lukien ulkomaiset setelit ja kolikot.
2. Tämä kohta sisältää vain luottolaitoksen sijoittautumispaikkana olevan maan tai sen sijoittautumispaikkoina olevien maiden keskuspankeilta ja postipankeilta olevat saamiset. Tällaisten saamisten on oltava helposti milloin tahansa luottolaitoksen käytettävissä. Muut saatavat tällaisilta viranomaisilta ja laitoksilta on esitettävä luottoina ja ennakkoina luottolaitoksille (vastaavaa 3 kohta) tai luottoina ja ennakkoina yleisölle (vastaavaa 4 kohta).
14 artikla
Vastaavaa: 2 kohta - Valtion velkasitoumukset ja muut sitoumukset, jotka keskuspankit lunastavat takaisin
1. Tämän kohdan a alakohtaan sisältyvät valtion velkasitoumuksien ja vastaavien sitoumusten osalta valtion velkasitoumukset, velkatodistukset ja vastaavat julkisten viranomaisten tai laitosten liikkeelle laskemat velka-asiakirjat, jotka sen maan tai niiden maiden, johon tai joihin luottolaitokset ovat sijoittautuneet, keskuspankit lunastavat takaisin. Julkisten viranomaisten tai laitosten liikkeelle laskemat velka-asiakirjat, jotka eivät täytä edellä olevaa edellytystä, on esitettävä 5 kohdan a alakohdassa.
2. Tämän kohdan b alakohtaan sisältyvät keskuspankkien takaisin lunastettavien sitoumusten osalta kaikki arvopaperisalkkuun kuuluvat sitoumukset, jotka on ostettu luottolaitoksilta tai muilta asiakkailta, sikäli kuin luottolaitoksen sijoittautumispaikkana olevan maan tai sen sijoittautumispaikkoina olevien maiden keskuspankit kansallisen lainsäädännön mukaan voivat lunastaa ne takaisin.
15 artikla
Vastaavaa: 3 kohta - Luotot ja ennakot luottolaitoksille
1. Luottoihin ja ennakkoihin luottolaitoksille sisältyvät kaikki luotot ja ennakot, jotka aiheutuvat taseen laativan luottolaitoksen pankkitoimista koti- tai ulkomaisille luottolaitoksille riippumatta siitä, minkä nimisinä ne itse asiassa on tehty.
Ainoan poikkeuksen muodostavat luotot velkakirjoina tai muina arvopapereina ja ennakot, jotka on esitettävä vastaavien 5 kohdassa.
2. Tässä artiklassa luottolaitoksilla tarkoitetaan kaikkia Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä direktiivin 77/780/ETY 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti julkaistussa luettelossa olevia yrityksiä sekä keskuspankkeja, virallisia kotimaisia ja kansainvälisiä pankkitoimintaa harjoittavia toimielimiä sekä kaikkia yksityisiä ja julkisia yrityksiä, jotka eivät ole sijoittautuneet yhteisöön, mutta jotka ovat direktiivin 77/780/ETY 1 artiklan määritelmän mukaisia.
Luotot ja ennakot yrityksille, jotka eivät ole edellä olevien edellytysten mukaisia, on esitettävä vastaavien 4 kohdassa.
16 artikla
Vastaavaa: 4 kohta - Luotot ja ennakot asiakkaille
Luottoihin ja ennakkoihin yleisölle sisältyvät kaiken tyyppiset saamiset muilta koti- ja ulkomaisilta asiakkailta kuin luottolaitoksilta riippumatta siitä, minkä nimisinä ne itse asiassa on annettu.
Ainoan poikkeuksen muodostavat luotot velkakirjoina tai muina arvopapereina ja ennakot, jotka on esitettävä vastaavien 5 kohdassa.
17 artikla
Vastaavaa: 5 kohta - Joukkovelkakirjat, mukaan luettuna kiinteätuottoiset arvopaperit
1. Tähän kohtaan sisältyvät siirrettävät joukkovelkakirjat mukaan lukien luottolaitosten, muiden yritysten tai julkisten viranomaisten tai laitosten liikkeelle laskemat kiinteätuottoiset arvopaperit; viimeksi mainittujen liikkeelle laskemat arvopaperit sisällytetään kuitenkin vain jos niitä ei ole esitettävä vastaavien 2 kohdassa.
2. Arvopapereiden, joiden korkotaso vaihtelee erityisten tekijöiden, esimerkiksi pankkien välisten markkinoiden tai euromarkkinoiden koron mukaan, katsotaan myös kuuluvan kohtaan "joukkovelkakirjat, mukaan lukien kiinteätuottoiset arvopaperit".
3. Vain takaisinostetut ja vaihdettavat omat joukkovelkakirjat voidaan sisällyttää 5 b alakohtaan.
18 artikla
Vastattavaa: 1 kohta - Lainat luottolaitoksilta
1. Lainoihin luottolaitoksilta sisältyvät kaikki erät, jotka aiheutuvat niistä pankkitoimista, jotka ovat taseen laativan luottolaitoksen velkaa muille koti- tai ulkomaisille luottolaitoksille riippumatta siitä, minkä nimisinä ne itse asiassa on tehty.
Ainoan poikkeuksen muodostavat velat velkakirjoina tai muina arvopapereina, jotka on esitettävä vastattavien 3 kohdassa.
2. Tässä artiklassa luottolaitoksilla tarkoitetaan kaikkia Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä direktiivin 77/780/ETY 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti julkaistussa luettelossa olevia yrityksiä sekä keskuspankkeja ja virallisia kotimaisia ja kansainvälisiä pankkitoimintaa harjoittavia toimielimiä sekä kaikkia yksityisiä ja julkisia yrityksiä, jotka eivät ole sijoittautuneet yhteisöön, mutta jotka ovat direktiivin 77/780/ETY 1 artiklan määritelmän mukaisia.
19 artikla
Vastattavaa: 2 kohta - Lainat asiakkaille
1. Lainoihin asiakkailta kuuluvat kaikki erät riippumatta siitä, minkä nimisiä ne itse asiassa ovat, jotka ovat velkaa sellaisille velkojille, jotka eivät ole 18 artiklassa tarkoitettuja luottolaitoksia.
Ainoan poikkeuksen muodostavat velat velkakirjoina tai muina arvopapereina, jotka on esitettävä vastattavien 3 kohdassa.
2. Vain kansallisessa lainsäädännössä asetetut edellytykset täyttäviä talletuksia pidetään säästötalletuksina.
3. Säästöobligaatiot on esitettävä vastaavassa alakohdassa vain jos ne eivät ole siirtokelpoisen velkakirjan muotoisia.
20 artikla
Vastattavaa: 3 kohta - Velkatodistukset
1. Tähän kohtaan sisältyvät sekä joukkovelkakirjat että velat, joista on laskettu liikkeeseen vaihdettava arvopaperi, erityisesti talletustodistukset, "bons de caisse" -asiakirjat ja omista tunnusteista ja vekseleistä muodostuvat velat.
2. Omina tunnusteina pidetään vain sellaisia tunnusteita, jotka luottolaitos on laskenut liikkeeseen omaa takaisinlunastusta varten ja joiden suhteen se on ensimmäinen takaaja (maksava).
21 artikla
Vastattavaa: 8 kohta - Etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevat velat
Kun on tehty sopimus siitä, että selvitystilan yhteydessä tai konkurssissa velat, riippumatta siitä, onko niiden todisteena arvopaperi tai ei, maksetaan vasta kun kaikkien muiden velkojien saatavat on maksettu, kyseiset velat esitetään tässä kohdassa.
22 artikla
Vastattavaa: 9 kohta - Merkitty pääoma
Tähän kohtaan kuuluvat kaikki erät riippumatta siitä, minkä nimisiä ne itse asiassa ovat, joita kansallisen lainsäädännön mukaan pidetään kyseisen laitoksen oikeudellisen rakenteen mukaisesti osakkeenomistajien tai muiden omistajien merkitsemänä peruspääomana ja vastaavana.
23 artikla
Vastattavaa: 11 kohta - Rahastot
Tähän kohtaan sisältyvät kaikki direktiivin 78/660/ETY 9 artiklassa vastattavaa-kohdassa A IV luetellut rahastojen lajit sellaisina kuin ne on siinä kohdassa määritelty. Jäsenvaltiot voivat myös tarvittaessa säätää muunlaisista rahastoista sellaisia luottolaitoksia varten, joiden oikeudellista muotoa direktiivi 78/660/ETY ei koske.
Edellä 1 kohdassa tarkoitetut rahastojen lajit on esitettävä luottolaitosten taseissa erikseen vastattavien 11 kohdan alakohtina lukuun ottamatta arvonkorotusrahastoa, joka on esitettävä 12 kohdassa.
24 artikla
Taseen ulkopuoliset sitoumukset: 1 kohta - Vastuusitoumukset
Tähän kohtaan sisältyvät kaikki toimet, joilla luotto- ja rahoituslaitos on ottanut vastattavakseen kolmannen velvoitteet.
Taseen liitetiedoissa on esitettävä kaikkien laitoksen liiketoimiin olennaisesti liittyvien vastuusitoumusten laatu ja määrä.
Jälleendiskontattujen vekseleiden hyväksymisestä aiheutuvat sitoumukset on sisällytettävä tähän kohtaan vain, jollei kansallisessa lainsäädännössä toisin edellytetä. Sama koskee muita kuin omia tunnusteita.
Vakuuksiin ja panttivakuuksiksi annettuihin varoihin on kuuluttava kaikki kolmansien puolesta annetut takausvelvoitteet ja panttivakuuksiksi annetut varat erityisesti takausten ja peruuttamattomien remburssien osalta.
25 artikla
Taseen ulkopuoliset sitoumukset: 2 kohta - Muut sitoumukset
Tämä kohta sisältää kaikki peruuttamattomat sitoumukset, joista saattaa aiheutua riskejä.
Taseen liitetiedoissa on esitettävä kaikkien tällaisten laitoksen liiketoimiin olennaisesti kuuluvien sitoumusten laatu ja määrä.
Myynti- ja takaisinostosopimuksista aiheutuviin sitoumuksiin on sisällytettävä sitoumukset, jotka luottolaitos on tehnyt 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen (myynnistä ja sitovien takaisinosto-optioiden myyntisopimusten pohjalta tehtyjen) myynti- ja takaisinostosopimusten yhteydessä.
5 JAKSO
TULOSLASKELMAN KAAVA
26 artikla
Jäsenvaltioiden on säädettävä tai määrättävä toisen tai molempien 27 ja 28 artiklassa annettujen kaavojen käyttämisestä tuloslaskelman esittämisessä. Jos jäsenvaltio antaa määräykset molemmista, se voi sallia yritysten valita niistä.
27 artikla
Pystysuora kaava
1. Korkotuotot ja muut vastaavat tuotot, joista esitetään erikseen kiinteätuottoisista arvopapereista saadut tuotot.
2. Korkokulut ja muut vastaavat kulut.
3. Tuotot arvopapereista:
a) tuotot osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista;
b) tuotot omistusyhteyksistä;
c) tuotot sidosyhtiöiden osakkeista.
4. Saadut palkkiot.
5. Maksetut palkkiot.
6. Arvopaperi- ja valuuttatoiminnan nettovoitto tai nettotappio.
7. Muut varsinaisen toiminnan tuotot.
8. Yleiset hallintokulut:
a) henkilöstökulut, joista esitetään erikseen
- palkat,
- henkilöstösivukulut, joista esitetään erillinen maininta eläkkeisiin liittyvistä kuluista;
b) muut hallintokulut.
9. Aineellisista hyödykkeistä ja aineettomista oikeuksista (vastaavaa 9 ja 10 kohta) tehdyt poistot.
10. Muut varsinaisen toiminnan kulut.
11. Luotoista ja ennakoista tehdyt poistot sekä varaukset taseen ulkopuolisia sitoumuksia varten.
12. Luottojen ja ennakkojen poistojen palautukset sekä varaukset taseen ulkopuolisia sitoumuksia varten.
13. Arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen kuuluvista arvopapereista, omistusyhteyksistä sekä sidosyhtiöiden osakkeista tehdyt poistot.
14. Arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen kuuluvista arvopapereista, omistusyhteyksistä sekä sidosyhtiöiden osakkeista tehtyjen poistojen palautukset.
15. Verot varsinaisen toiminnan tuloksesta.
16. Varsinaisen toiminnan tulos verojen jälkeen.
17. Muun kuin varsinaisen toiminnan tuotot.
18. Muun kuin varsinaisen toiminnan kulut.
19. Muun kuin varsinaisen toiminnan tulos.
20. Verot muun kuin varsinaisen toiminnan tuloksesta.
21. Muun kuin varsinaisen toiminnan tulos verojen jälkeen.
22. Muut kuin edellä olevissa kohdissa esitetyt verot.
23. Tilikauden tulos.
28 artikla
Vaakasuora kaava
A Kulut
1. Maksetut korot ja vastaavat kulut.
2. Maksetut palkkiot.
3. Rahoitustoiminnan nettotappio.
4. Yleiset hallintokulut:
a) henkilöstökulut, joista esitetään erikseen
- palkat,
- henkilöstösivukulut, joista esitetään erillinen maininta eläkkeisiin liittyvistä kuluista;
b) muut hallintokulut.
5. Aineellisiin hyödykkeisiin ja aineettomiin oikeuksiin (vastaavaa 9 ja 10 kohta) liittyvät poistot.
6. Muut varsinaisen toiminnan kulut.
7. Luotoista ja ennakoista tehdyt poistot sekä varaukset taseen ulkopuolisia sitoumuksia varten.
8. Arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen kuuluvista arvopapereista, omistusyhteyksistä sekä sidosyhtiöiden osakkeista tehdyt poistot.
9. Verot varsinaisen toiminnan tuloksesta.
10. Varsinaisen toiminnan tulos verojen jälkeen.
11. Muun kuin varsinaisen toiminnan kulut.
12. Verot muun kuin varsinaisen toiminnan voitosta tai tappiosta.
13. Muun kuin varsinaisen toiminnan tappio verojen jälkeen.
14. Muut kuin edellä olevissa kohdissa esitetyt verot.
15. Tilikauden tulos.
B Tuotot
1. Korkotuotot ja muut vastaavat tuotot, joista esitetään erikseen kiinteätuottoisista arvopapereista saadut tuotot.
2. Tuotot arvopapereista:
a) tuotot osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista;
b) tuotot omistusyhteyksistä;
c) tuotot sidosyhtiöiden osakkeista.
3. Saadut palkkiot.
4. Rahoitustoiminnan nettovoitto.
5. Luottojen ja ennakkojen poistojen palautukset sekä varaukset taseen ulkopuolisia sitoumuksia varten.
6. Arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen kuuluvista arvopapereista, omistusyhteyksistä sekä sidosyhtiöiden osakkeista tehtyjen poistojen palautukset.
7. Muut varsinaisen toiminnan tuotot.
8. Varsinaisen toiminnan voitto tai tappio verojen jälkeen.
9. Muun kuin varsinaisen toiminnan tuotot.
10. Muun kuin varsinaisen toiminnan voitto verojen jälkeen.
11. Tilikauden tappio.
6 JAKSO
TIETTYIHIN TULOSLASKELMAN KOHTIIN LIITTYVIÄ ERITYISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
29 artikla
27 artikla, 1 ja 2 kohta (pystysuora kaava)
28 artikla, A 1 ja B 1 kohta (vaakasuora kaava)
Korkotuotot ja muut vastaavat tuotot sekä korkokulut ja muut vastaavat kulut
Nämä kohdat sisältävät kaikki pankkitoiminnan voitot ja tappiot, mukaan lukien:
1) kaikki taseen vastaavien 1-5 kohtaan merkityistä varoista saatavat tuotot laskutavasta riippumatta. Tällaisiin tuottoihin on myös sisällyttävä erääntyessä maksettavaa summaa pienemmällä määrällä hankittujen vastaavien ja tuota summaa suuremmalla määrällä hankittujen vastattavien diskonttauksen aikaperusteisesta jakautumisesta muodostuva tuotto;
2) kaikki taseen vastattavien 1, 2, 3 ja 8 kohtaan merkityistä vastattavista aiheutuvat kulut laskutavasta riippumatta. Tällaisiin kuluihin on myös sisällyttävä erääntyessä maksettavaa summaa suuremmalla määrällä hankittujen vastaavien ja tuota summaa pienemmällä määrällä hankittujen vastattavien preemion aikaperusteisesta jakautumisesta muodostuvat kulut;
3) katetuista termiinisopimuksista aiheutuvat luonteeltaan koron kaltaiset tuotot ja kulut jaettuna sopimuksen todellisen keston ajalle;
4) luonteeltaan koron kaltaiset ja aikaperusteisesti tai saamisen tai velan määrän perusteella lasketut maksut ja palkkiot.
30 artikla
27 artikla, 3 kohta (pystysuora kaava)
28 artikla, B 2 kohta (vaakasuora kaava)
Osakkeista ja muista vaihtuvatuottoisista arvopapereista, omistusyhteyksistä sekä sidosyhtiöiden osakkeista saatavat tuotot
Tähän kohtaan kuuluvat kaikki vaihtuvatuottoisten arvopapereiden, omistusyhteyksien sekä sidosyhtiöiden osakkeiden osingot ja muut tuotot. Sijoitusyhtiöiden osakkeista saadut tuotot on myös sisällytettävä tähän kohtaan.
31 artikla
27 artikla, 4 ja 5 kohta (pystysuora kaava)
28 artikla, A 2 ja B 3 kohta (vaakasuora kaava)
Saadut palkkiot ja maksetut palkkiot
Saatuihin palkkioihin sisällytetään kaikki ulkopuolisille tarjotuista palveluista saadut tuotot, ja maksettuihin palkkioihin sisällytetään ulkopuolisten suorittamista palveluista aiheutuneet kulut, tämän kuitenkaan rajoittamatta 29 artiklan soveltamista, erityisesti
- palkkiot takauksista, muiden luotonantajien lukuun tapahtuneesta luoton hoidosta ja kolmansien lukuun tehdyistä arvopaperikaupoista,
- palkkiot sekä muut kulut ja tuotot maksuliikkeen hoidosta, tilinhoitomaksut ja palkkiot arvopapereiden säilytyksestä ja hoidosta,
- palkkiot ulkomaan valuuttatoimista ja kolmansien lukuun tapahtuvasta kolikkojen ja jalometallien myynnistä ja ostosta,
- välityspalkkiot säästö- ja vakuutussopimuksista ja luotoista.
32 artikla
27 artikla, 6 kohta (pystysuora kaava)
28 artikla, A 3 tai B 4 kohta (vaakasuora kaava)
Rahoitustoiminnan nettovoitto tai nettotappio
Tähän kohtaan kuuluvat:
1. sellaisten arvopapereiden, jotka eivät kuulu arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen, kaupasta syntynyt nettotulos sekä tällaisista arvopapereista tehdyt poistot ja niiden palautukset, kun tapauksissa, joissa 36 artiklan 2 kohtaa on sovellettu, otetaan huomioon tuon artiklan soveltamisesta aiheutuva ero; niissä jäsenvaltioissa, jotka käyttävät 37 artiklassa säädettyä valinnan mahdollisuutta, nämä nettotulokset sekä poistot ja palautukset sisällytetään kuitenkin vain sikäli kuin ne liittyvät vaihto-omaisuuteen sisältyviin arvopapereihin;
2. valuutanvaihtotoimien nettotulos, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 29 artiklan 3 kohdan soveltamista;
3. muiden rahoitusvälineiden, mukaan lukien jalometallit, osto- ja myyntitoiminnasta syntynyt nettotulos.
33 artikla
27 artikla, 11 ja 12 kohta (pystysuora kaava)
28 artikla, A 7 ja B 5 kohta (vaakasuora kaava)
Luotoista ja ennakoista tehdyt poistot sekä varaukset taseen ulkopuolisia sitoumuksia varten
Luottojen ja ennakkojen poistojen palautukset sekä ulkopuolisia sitoumuksia varten tehtyjen taseen varausten purkaminen
1. Näihin kohtiin sisältyy toisaalta vastaavien 3 ja 4 kohdassa esitettävistä luotoista ja ennakoista tehdyt poistot sekä varaukset taseen ulkopuolisia 1 ja 2 kohdan mukaisia sitoumuksia varten, sekä toisaalta kuluiksi kirjattujen luottojen ja ennakkojen palautuksesta saadut luotot ja aikaisempien poistojen ja varausten jälkeen takaisin kirjatut määrät.
2. Niissä jäsenvaltioissa, jotka käyttävät 37 artiklassa säädettyä valinnan mahdollisuutta, tähän kohtaan tulee sisältyä myös nettotulos kaupoista, jotka on käyty vastaavien 5 ja 6 kohtaan sisältyvillä, 35 artiklan 2 kohdassa määritettyihin arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen ja kaupankäyntisalkkuun kuulumattomilla arvopapereilla sekä tällaisista arvopapereista tehdyt poistot ja niiden palautukset, kun tapauksissa, joissa on sovellettu 36 artiklan 2 kohtaa, otetaan huomioon tuon artiklan soveltamisesta aiheutuva ero. Tämän kohdan nimikkeitä on vastaavasti muutettava.
3. Jäsenvaltiot voivat sallia näihin kohtiin kuuluvien kulujen ja tuottojen kesken tehdyn kuittauksen siten että vain nettoerä (tuotto tai kulu) esitetään.
4. Luottolaitoksille ja muille asiakkaille, joihin luottolaitos on yhteydessä omistusyhteyksien kautta, sekä sidosyhtiöille annetuista luotoista ja ennakoista tehtävät poistot on esitettävä tilinpäätöksen liitetiedoissa erikseen, jos ne ovat olennaisia. Tätä säännöstä ei tarvitse soveltaa, jos jäsenvaltio sallii 3 kohdan mukaisen kuittauksen.
34 artikla
27 artikla, 13 ja 14 kohta (pystysuora kaava)
28 artikla, A 8 ja B 5 kohta (vaakasuora kaava)
Arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen kuuluvista arvopapereista, omistusyhteyksistä sekä sidosyhtiöiden osakkeista tehdyt poistot
Arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen kuuluvista arvopapereista, omistusyhteyksistä sekä sidosyhtiöiden osakkeista tehtyjen poistojen palautukset
1. Nämä kohdat sisältävät toisaalta vastaavien 5-8 kohdassa esitettävistä varoista tehdyt poistot ja toisaalta kaikki aikaisempien poistojen jälkeen takaisin kirjatut summat sikäli kuin kulut ja tuotot liittyvät 35 artiklan 2 kohdassa määriteltyyn arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen kuuluviin arvopapereihin, tai omistusyhteyksiin sekä sidosyhtiöosakkeisiin.
2. Jäsenvaltiot voivat sallia näihin kohtiin kuuluvien kulujen ja tuottojen kesken tehdyn kuittauksen siten, että vain nettoerä (tuotto tai kulu) esitetään.
3. Näistä arvopapereista, omistusyhteyksistä sekä sidosyhtiöiden osakkeista tehdyt poistot on esitettävä tilinpäätöksen liitetiedoissa erikseen, jos ne ovat olennaisia. Tätä säännöstä ei tarvitse soveltaa, jos jäsenvaltio sallii 2 kohdan mukaisen kuittauksen.
7 JAKSO
ARVOSTUSSÄÄNNÖT
35 artikla
1. Vastaavien 9 ja 10 kohta on aina arvostettava kuten käyttöomaisuus. Muihin taseen kohtiin kuuluvat vastaavat arvostetaan kuten käyttöomaisuus, kun ne ovat tarkoitetut jatkuvaan käyttöön yrityksen tavanomaisten liiketoimien yhteydessä.
2. Viitattaessa direktiivin 78/660/ETY 7 jaksossa arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen, tämän ilmaisun on luottolaitosten suhteen katsottava tarkoittavan omistusyhteyksiä, sidosyhtiöiden osakkeita sekä arvopapereita, jotka on tarkoitettu jatkuvaan käyttöön yrityksen tavanomaisissa liiketoimissa.
3. a) Joukkovelkakirjat, mukaan lukien arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen kuuluvat kiinteätuottoiset arvopaperit, on esitettävä taseessa ostohintaisina. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia tai vaatia, että tällaiset joukkovelkakirjat esitetään taseessa erääntymispäivänä maksettavan määräisenä.
b) Kun tällaisten joukkovelkakirjojen ostohinta on suurempi kuin erääntymispäivänä takaisin maksettava määrä, erotus on merkittävä tuloslaskelmaan kuluna. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia tai vaatia, että erotus kirjataan kuluksi erissä siten, että se on täysin poistettu, kun joukkovelkakirjat on maksettu takaisin. Ero on esitettävä erikseen taseessa tai tilinpäätöksen liitetiedoissa.
c) Kun tällaisten joukkovelkakirjojen ostohinta on pienempi kuin erääntymispäivänä takaisin maksettava summa, jäsenvaltiot voivat sallia tai vaatia, että erotus siirretään erissä tuottoihin takaisinmaksuajan kuluessa. Erotus on esitettävä erikseen taseessa tai tilinpäätöksen liitetiedoissa.
36 artikla
1. Kun arvopaperit, joita ei pidetä arvonsa säilyttävänä käyttöomaisuutena, esitetään taseessa ostohintaisena, luottolaitosten on tilinpäätöksensä liitetiedoissa esitettävä ostohinnan ja tilikauden päättyessä olevan korkeamman markkina-arvon erotus.
2. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia tai vaatia, että nuo arvopaperit esitetään taseessa tilikauden päättymishetken mukaisen ostohintaa korkeamman markkina-arvon määräisinä. Ostohinnan ja sitä korkeamman markkina-arvon välinen erotus on esitettävä tilinpäätöksen liitetiedoissa.
37 artikla
1. Direktiivin 78/660/ETY 39 artikla koskee luottolaitosten luottojen ja ennakkojen, joukkovelkakirjojen, osakkeiden ja muiden vaihtuvatuottoisten arvopapereiden arvostusta, jotka eivät kuulu arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen.
2. Ennen myöhempää yhteensovittamista jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia, että:
a) luottolaitoksille ja muille asiakkaille myönnetyt luotot ja ennakot (vastaavien 3 ja 4 kohta) sekä joukkovelkakirjat, osakkeet ja muut vastaavien 5 ja 6 kohtaan kuuluvat vaihtuvatuottoiset arvopaperit, joita ei pidetä 35 artiklan 2 kohdassa määriteltynä arvonsa säilyttävänä käyttöomaisuutena ja jotka eivät kuulu kaupankäyntisalkkuun, merkitään pienempään arvoon kuin direktiivin 78/660/ETY 39 artiklan 1 kohdan soveltamisesta johtuisi, jos pankkitoimintaan liittyvien erityisten riskien edellyttämä varovaisuus sitä vaatii. Näiden kahden arvon välinen erotus ei kuitenkaan saa olla enempää kuin 4 prosenttia edellä mainittujen vastaavien kokonaismäärästä edellä mainitun 39 artiklan soveltamisen jälkeen;
b) a alakohdan soveltamisesta saatavaa alempaa arvoa käytetään, kunnes luottolaitos päättää muuttaa sitä;
c) kun jäsenvaltio käyttää a alakohdassa säädettyä vaihtoehtoa, ei tämän direktiivin 36 artiklan 1 kohtaa eikä direktiivin 78/660/ETY 40 artiklan 2 kohtaa sovelleta.
38 artikla
1. Ennen myöhemmin tapahtuvaa yhteensovittamista 37 artiklassa säädettyä valinnan mahdollisuutta käyttävien jäsenvaltioiden on sallittava, että otetaan käyttöön vastattavien 6 A kohtaan merkittävä kohta "Yleisten pankkiriskien rahasto", jonka käyttöönoton ne jäsenvaltiot, jotka eivät käytä tuota valinnan mahdollisuutta, voivat sallia. Tuohon kohtaan tulee sisältyä ne summat, jotka luottolaitos päättää panna syrjään sellaisten riskien kattamiseksi, kun tämä pankkitoimintaan liittyvien erityisriskien vuoksi on tarpeen.
2. "Yleisten pankkiriskien rahaston" lisäysten ja vähennysten nettomäärä on esitettävä erikseen tuloslaskelmassa.
39 artikla
1. Ulkomaanrahan määräiset varat ja velat on muunnettava tilinpäätöspäivän valuuttojen avistakurssin mukaan. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin edellyttää tai sallia, että arvonsa säilyttävänä käyttöomaisuutena pidetyt varat ja aineellisista hyödykkeistä ja aineettomista oikeuksista, joita avista- tai termiinimarkkinat eivät kata tai eivät nimenomaisesti kata, muunnetaan niiden hankintapäivän kurssiin.
2. Keskeneräiset termiini- ja avistakurssiin perustuvat liiketoimet on muunnettava tilinpäätöspäivänä valuuttojen avistakurssiin.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vaatia, että termiinikaupat muunnetaan tilikauden päättyessä termiinikurssiin.
3. Vastattavien ja termiiniliiketoimien sekä 1 ja 2 kohdan mukaisesti suoritettujen muunnosten tuloksena saatujen määrien kirjanpitoarvot on esitettävä taseessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 29 artiklan 3 kohdan soveltamista. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia tai vaatia, että 1 ja 2 kohdan mukaisesti suoritetusta muuntamisesta saatu erotus sisällytetään kokonaan tai osittain sidottuihin rahastoihin, kun ne aiheutuvat arvonsa säilyttävään käyttöomaisuuteen kuuluvista varoista, aineellisista hyödykkeistä ja aineettomista oikeuksista ja kaikista noiden varojen kattamiseksi suoritetuista liiketoimista.
4. Jäsenvaltiot voivat säätää, että positiivisia muuntoeroja, jotka aiheutuvat termiiniliiketoimista, varoista tai veloista, joita muut termiiniliiketoimet tai varat ja velat eivät kata taikka eivät nimenomaisesti kata, ei esitetä tuloslaskelmassa.
5. Jos käytetään direktiivin 78/660/ETY 59 artiklan mukaista menetelmää, jäsenvaltiot voivat säätää, että kaikki muuntoerot siirretään kokonaan tai osittain suoraan rahastoihin. Positiiviset ja negatiiviset rahastoihin siirretyt erot on esitettävä erikseen taseessa tai tilinpäätöksen liitetiedoissa.
6. Jäsenvaltiot voivat sallia tai vaatia, että konsolidoinnin yhteydessä tilivuoden alussa tapahtuvan sidosyrityksen pääoman ja rahastojen tai muiden omistusyhteyksien pääoman ja rahastojen uudelleen muuntamisen yhteydessä syntyvät muuntoerot sisällytetään kokonaan tai osittain konsolidoituihin rahastoihin yhdessä kaikkien tuon pääoman ja noiden rahastojen kattamiseksi suoritettujen liiketoimien muuntamisesta aiheutuvien muuntoerojen kanssa.
7. Jäsenvaltiot voivat sallia tai vaatia, että sidosyritysten ja omistusyhteyksien tuotot ja kulut muunnetaan konsolidoinnin yhteydessä tilikauden keskimääräisen avistakurssin mukaan.
8 JAKSO
TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIETOJEN SISÄLTÖ
40 artikla
1. Direktiivin 78/660/ETY 43 artiklan 1 kohtaa sovelletaan noudattaen, mitä tämän direktiivin 37 artiklassa ja seuraavissa säännöksissä säädetään.
2. Direktiivin 78/660/ETY 43 artiklan 1 kohdan 5 alakohdan mukaisesti vaadittujen tietojen lisäksi luottolaitosten on vastattavien 8 kohdan (etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevat velat) yhteydessä esitettävä seuraavat lisätiedot:
a) jokaisesta etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevasta luotosta, joka määrältään on suurempi kuin 10 prosenttia kaikkien etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevien luottojen yhteismäärä:
i) luoton määrä, sen valuuttalaji ja korkotaso sekä eräpäivä tai maininta siitä, että luotolla ei ole määrättyä erääntymispäivää;
ii) maininta, vaaditaanko jossain tilanteessa ennenaikaista takaisinmaksua;
iii) maininta, onko määräyksiä muun velan muuttamisesta pääomaksi tai joksikin muuksi vastattavien muodoksi ja kaikkien tällaisten määräysten sisältämät ehdot;
b) yleinen maininta muiden luottojen ehdoista.
3. a) Direktiivin 78/660/ETY 43 artiklan 1 kohdan 6 alakohdan mukaisesti vaadittujen tietojen sijasta taseen luottolaitosten on liitetiedoissa esitettävä erikseen kustakin vastaavien 3 kohdan b alakohdasta ja 4 kohdasta sekä vastattavien 1 kohdan b alakohdasta, 2 kohdan b alakohdan bb alakohdasta ja 3 kohdan b alakohdasta noiden luottojen ja ennakkojen ja velkojen määrät niiden erääntymiseen jäljellä olevan ajan perusteella seuraavasti:
- enintään kolme kuukautta,
- enemmän kuin kolme kuukautta mutta enintään yksi vuosi,
- enemmän kuin yksi vuosi mutta enintään viisi vuotta,
- enemmän kuin viisi vuotta.
Vastaavien 4 kohdassa on esitettävä myös vaadittaessa maksettavat ja pian erääntyvät luotot ja ennakot.
Jos luottoihin ja ennakkoihin tai velkoihin liittyy erinä tapahtuva maksu, erääntymiseen jäljellä oleva aika on tilikauden päättymisen ja kunkin erän erääntymispäivän välinen jakso.
Viiden vuoden aikana 47 artiklan 2 kohdassa mainitusta päivästä jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia tai vaatia, että tässä artiklassa esitetty vastaavien ja vastattavien erääntymisajan mukainen luetteleminen perustuu alun perin sovittuun erääntymis- tai irtisanomisaikaan. Kun luottolaitos tässä tapauksessa on hankkinut olemassa olevan luoton, josta ei ole todisteena arvopaperia, jäsenvaltioiden on vaadittava, että tuon luoton luokittelun on perustuttava sen hankintapäivänä erääntymiseen jäljellä olevaan aikaan. Tässä alakohdassa luottojen alun perin sovittu erääntymisaika on ensimmäisen nostopäivän ja takaisinmaksupäivän välinen jakso; irtisanomisaikana pidetään irtisanomisilmoituksen antopäivän ja päivän, jona takaisinmaksu on suoritettava, välistä jaksoa; jos luotot ja ennakot tai velat ovat lunastettavissa erinä, sovittu erääntymisaika on tällaisten luottojen ja ennakkojen syntypäivän ja viimeisen erän erääntymispäivän välinen jakso. Luottolaitosten on tässä alakohdassa mainittujen taseen kohtien suhteen ilmoitettava myös, mitkä noiden vastaavien ja vastattavien osat erääntyvät vuoden kuluessa tilikauden päättymisestä.
b) Luottolaitosten on vastaavien 5 kohdan (joukkovelkakirjat, mukaan lukien kiinteätuottoiset arvopaperit) ja vastattavien 3 kohdan a alakohdan (liikkeelle lasketut joukkovelkakirjat) osalta ilmoitettava, mitkä vastaavien ja vastattavien osat erääntyvät vuoden kuluessa tilikauden päättymisestä.
c) Jäsenvaltiot voivat vaatia, että a ja b alakohdassa esitetyt tiedot annetaan taseessa.
d) Luottolaitosten on annettava tarkat tiedot omien velkojensa tai kolmansien velkojen vakuudeksi antamistaan varoista; tietojen tulisi olla riittävän yksityiskohtaisia siten, että niistä ilmenee kunkin vastattavien ja taseen ulkopuolisen sitoumuksen osalta vakuudeksi annettujen varojen kokonaismäärä.
4. Kun luottolaitosten on annettava direktiivin 78/660/ETY 43 artiklan 1 kohdan 7 alakohdassa mainitut tiedot taseen ulkopuolisista sitoumuksista, tällaisia tietoja ei tarvitse toistaa tilinpäätöksen liitetiedoissa.
5. Direktiivin 78/660/ETY 43 artiklan 1 kohdan 8 alakohdassa vaadittujen tietojen sijasta luottolaitoksen on tilinpäätöksen liitetiedoissa ilmoitettava 27 artiklan 1, 3, 4, 6 ja 7 kohtaan tai 28 artiklan B 1, B 2, B 3, B 4 ja B 7 kohtaan liittyvä tuottojensa suhteellinen, maantieteellisten markkinoiden mukainen osuus, sikäli kuin nuo markkinat, luottolaitoksen organisaatiomuoto huomioon ottaen, eroavat olennaisesti toisistaan. Direktiivin 78/660/ETY 45 artiklan 1 kohdan b alakohtaa sovelletaan tällöin.
6. Direktiivin 78/660/ETY 43 artiklan 1 kohdan 9 alakohdan viittaus saman direktiivin 23 artiklan 6 kohtaan katsotaan viittaukseksi tämän direktiivin 27 artiklan 8 kohtaan tai 28 artiklan A 4 kohtaan.
7. Direktiivin 78/660/ETY 43 artiklan 1 kohdan 13 alakohdasta poiketen luottolaitosten on ilmoitettava vain niiden hallinto-, johto- ja valvontaelinten jäsenille myönnetyt ennakot ja luotot ja näiden puolesta tehdyt kaikenlaiset takaussitoumukset. Nuo tiedot on annettava kokonaissummana kunkin ryhmän osalta.
41 artikla
1. Tiedot, joista säädetään direktiivin 78/660/ETY 15 artiklan 3 kohdassa, on esitettävä tämän direktiivin 35 artiklassa mainituista käyttöomaisuutena pidetyistä varoista. Velvollisuutta ilmoittaa erikseen poisto ei kuitenkaan ole, kun jäsenvaltio on sallinut tämän direktiivin 34 artiklan 2 kohdan mukaiset poistojen väliset kuittaukset. Tuossa tapauksessa poistot voidaan yhdistää muiden kohtien kanssa.
2. Jäsenvaltioiden on vaadittava, että luottolaitokset antavat seuraavat tiedot myös liitetiedoissa:
a) vastaavien 5-8 kohdissa esitettyjen siirrettävien arvopapereiden jakautuminen pörssissä noteerattuihin ja noteeraamattomiin arvopapereihin;
b) vastaavien 5 ja 6 kohdissa esitettyjen arvopapereiden jakautuminen arvopapereihin, jotka 35 artiklan mukaisesti ovat arvonsa säilyttävää käyttöomaisuutta tai eivät ole sitä, sekä arviointiperusteet näiden kahden arvopapereiden ryhmän erottamiseksi toisistaan;
c) esineenvuokraustoimien arvo asianomaisten taseen kohtien kesken jakautuneena;
d) vastaavien 13 kohdan, vastattavien 4 kohdan, tuloslaskelman pystysuoran kaavan 10 ja 18 kohdan tai vaakasuoran kaavan A 6 ja A 11 kohdan ja pystysuoran kaavan 7 ja 17 kohdan tai vaakasuoran kaavan B 7 ja B 9 kohdan jakautuminen pääosatekijöihinsä, jos tällaiset määrät ovat tärkeitä tilinpäätöksen arviointia varten, sekä selvitys niiden laadusta ja määrästä;
e) luottolaitoksen tarkasteltavana vuotena maksamat kulut etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevien velkojen johdosta;
f) maininta siitä, että laitos tarjoaa ulkopuolisille toiminta- ja asiamiespalveluja, jos tällaisen toiminnan laajuus on olennainen suhteessa laitoksen kokonaistoimintaan,
g) ulkomaanrahan määräisten varojen ja velkojen kokonaismäärä muunnettuna siksi valuutaksi, jona tilinpäätös laaditaan,
h) ilmoitus tilikauden päättymishetkellä kesken olevista erääntymättömistä termiiniliiketoimista ja kunkin tyyppisen liiketoimen osalta erityisesti maininta siitä, onko se olennaisilta osin tehty korkotason, valuuttakurssien ja markkinahintojen vaihtelun vaikutuksilta suojautumista varten, sekä maininta siitä, onko se olennaisilta osin tehty kaupankäyntiä varten. Näihin liiketoimien lajeihin on sisällyttävä kaikki ne erät, kuten esimerkiksi ulkomaan valuutat, jalometallit, arvopaperit, talletustodistukset ja muut varat, joiden yhteydessä tuotot tai kulut on sisällytettävä 27 artiklan 6 kohtaan, 28 artiklan A 3 tai B 4 kohtaan tai 29 artiklan 3 kohtaan.
9 JAKSO
KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITTYVIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
42 artikla
1. Luottolaitosten on laadittava konsolidoidut tilinpäätökset ja konsolidoidut vuosikertomukset direktiivin 83/349/ETY mukaisesti sikäli kuin tässä jaksossa ei säädetä toisin.
2. Mikäli jäsenvaltion ei ole mahdollista soveltaa direktiivin 83/349/ETY 5 artiklaa, tämän artiklan 1 kohta koskee myös emoyhtiöitä, joiden ainoa tarkoitus on hankkia osuuksia tytäryhtiöistä ja hoitaa tällaisia osuuksia ja muuttaa ne voitoiksi, jolleivät tuollaiset tytäryhtiöt yksinomaan tai pääasiallisesti ole luottolaitoksia.
43 artikla
1. Direktiiviä 83/349/ETY sovelletaan ottaen huomioon, mitä tämän direktiivin 1 artiklassa ja tämän artiklan 2 kohdassa säädetään.
2. a) Direktiivin 83/349/ETY 4, 6, 15 ja 40 artiklaa ei sovelleta.
b) Jäsenvaltiot voivat soveltaa direktiivin 83/349/ETY 7 artiklaa seuraavin lisäedellytyksin:
- emoyhtiö on ilmoittanut, että se takaa sitoumukset, jotka konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisvelvollisuudesta vapautetut yhtiöt ovat tehneet; tuon ilmoituksen olemassaolosta on ilmoitettava kyseisen velvollisuudesta vapautetun yhtiön tilinpäätöksessä,
- emoyhtiön on oltava tämän direktiivin 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu luottolaitos.
c) Direktiivin 83/349/ETY 9 artiklan 2 kohdan kahdessa ensimmäisessä luetelmakohdassa esitetyt tiedot, nimittäin:
- käyttöomaisuuden määrä ja
- nettoliikevaihto
korvataan
- tämän direktiivin 27 artiklan 1, 3, 4, 6 ja 7 kohdan tai 28 artiklan B 1, B 2, B 3, B 4 ja B 7 kohdan summalla.
d) Jos tytäryhtiötä, joka on luottolaitos, ei direktiivin 83/349/ETY 13 artiklan 3 kohdan c alakohtaa sovellettaessa ole sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen, mutta tuon yrityksen osakkeet on saatu tilapäisesti haltuun taloudellisen auttamistoimen seurauksena, jossa on kyse tuon yrityksen uudelleen organisoinnista tai pelastamisesta, tuon yrityksen tilinpäätös on liitettävä konsolidoituun tilinpäätökseen, ja tilinpäätöksen liitetiedoissa on annettava lisätietoja taloudellisen auttamisoperaation laadusta ja ehdoista.
e) Jäsenvaltio voi myös soveltaa direktiivin 83/349/ETY 12 artiklaa kahteen tai useampaan luottolaitokseen, jotka eivät ole yhteydessä tuon direktiivin 1 artiklan 1 tai 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, mutta joita johdetaan yhteisesti muulla kuin sopimuksen, perustamiskirjan tai yhtiöjärjestyksen määräysten perusteella.
f) Direktiivin 83/349/ETY 14 artiklaa sovelletaan 2 kohtaa lukuun ottamatta, jollei seuraavasta säännöksestä muuta johdu:
Kun emoyhtiö on luottolaitos ja kun yksi tai useampi tilinpäätöksessä konsolidoitava tytäryhtiö ei ole sitä toimintaa harjoittava, noiden tytäryhtiöiden on sisällyttävä tilinpäätöksessä konsolidoitaviin, jos niiden liiketoimet ovat pankkipalvelujen suora jatke tai jos ne liittyvät pankkitoimintaa sivuaviin palveluihin kuten esineenvuokraus- ja saatavienvälitystoimintaan, sijoitusrahastojen hoitoon, tietojenkäsittelypalvelujen hoitoon tai muihin vastaaviin liiketoimiin.
g) Konsolidoitujen tilinpäätösten kaavaan:
- sovelletaan tämän direktiivin 3, 5-26 ja 29-34 artiklaa,
- direktiivin 83/349/ETY 17 artiklan viittaus direktiivin 78/660/ETY 15 artiklan 3 kohtaan koskee tämän direktiivin 35 artiklan mukaisesti käyttöomaisuutena pidettävä varoja.
h) Direktiivin 83/349/ETY 34 artiklaa sovelletaan konsolidoitujen tilinpäätöksen liitetietojen osalta tämän direktiivin 40 ja 41 artiklan mukaisesti.
10 JAKSO
TILINPÄÄTÖKSEN JULKISTAMINEN
44 artikla
1. Luottolaitosten asianmukaisesti vahvistetut tilinpäätökset sekä toimintakertomukset ja tilintarkastuksesta vastaavien henkilöiden lausunnot on julkistettava kansallisen lainsäädännön mukaisella tavalla direktiivin 68/151/ETY (8) 3 artiklan mukaisesti.
Kansallisessa lainsäädännössä voidaan kuitenkin sallia, että tilinpäätöstä ei julkisteta edellä säädetyllä tavalla. Siinä tapauksessa tilinpäätös on asetettava yleisön saataville yhtiön kyseisessä jäsenvaltiossa olevassa toimipaikassa. Tällaisesta tilinpäätöksestä tai sen osasta tulee olla mahdollista saada pyynnöstä kopio. Tällaisen kopion hinta ei saa olla suurempi kuin siitä aiheutuneet hallintokulut.
2. Edellä 1 kohtaa sovelletaan myös asianmukaisesti vahvistettuihin konsolidoituihin tilinpäätöksiin, konsolidoituihin toimintakertomuksiin ja tilintarkastuksesta vastaavien henkilöiden lausuntoihin.
3. Jos tilinpäätöksen tai konsolidoidun tilinpäätöksen laatinut luottolaitos ei kuitenkaan ole muodoltaan jokin direktiivin 78/660/ETY 1 artiklan 1 kohdassa luetelluista, eikä se kansallisen lainsäädännön mukaan ole velvollinen julkistamaan tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa mainittuja asiakirjoja direktiivin 68/151/ETY 3 artiklassa säädetyllä tavalla, sen on ainakin asetettava ne yleisön saataville kotipaikassaan tai, jos sellaista ei ole, pääasiallisessa toimipaikassaan. Tällaisesta tilinpäätöksestä tai sen osasta tulee olla mahdollista saada pyynnöstä kopio. Tällaisen kopion hinta ei saa olla suurempi kuin siitä aiheutuneet hallintokulut.
4. Luottolaitoksen tilinpäätökset ja konsolidoidut tilinpäätökset on julkistettava kaikissa jäsenvaltioissa, joissa tuolla luottolaitoksella on direktiivin 77/780/ETY 1 artiklan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettuja sivukonttoreita. Tällaiset jäsenvaltiot voivat vaatia, että nuo asiakirjat julkistetaan niiden virallisilla kielillä.
5. Jäsenvaltioiden on säädettävä asianmukaisista seuraamuksista siltä varalta, että tässä artiklassa tarkoitettuja julkistamista koskevia sääntöjä ei noudateta.
11 JAKSO
TILINTARKASTUS
45 artikla
Jäsenvaltion ei tule soveltaa direktiivin 84/253/ETY (9) 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan iii alakohtaa säästöpankkeihin, jos tuon direktiivin 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu noiden yritysten asiakirjojen pakollinen tarkastus on tämän direktiivin tullessa voimaan varattu noiden säästöpankkien olemassa olevan valvontaelimen tehtäväksi ja kun tästä vastaava henkilö on ainakin direktiivin 84/253/ETY 3-9 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukainen.
12 JAKSO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
46 artikla
Direktiivin 78/660/ETY 52 artiklan mukaisesti perustetun komitean tulee kokoontuessaan asianmukaisessa kokoonpanossa myös:
a) luoda edellytykset tämän direktiivin yhdenmukaiselle noudattamiselle kokoontumalla säännöllisesti käsittelemään erityisesti sen soveltamiseen liittyviä käytännön ongelmia, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 169 ja 170 artiklan soveltamista;
b) antaa komissiolle tarvittaessa ehdotuksia tähän direktiiviin tehtäviksi lisäyksiksi tai muutoksiksi.
47 artikla
1. Jäsenvaltioiden on annettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1990. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Jäsenvaltio voi säätää, että 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä sovelletaan ensimmäisen kerran 1 päivänä tammikuuta 1993 tai kalenterivuonna 1993 alkavien tilivuosien tilinpäätöksiin ja konsolidoituihin tilinpäätöksiin.
3. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kirjallisina komissiolle.
48 artikla
1. Neuvosto tarkastelee ja tarvittaessa muuttaa komission ehdotuksesta viiden vuoden kuluttua 47 artiklan 2 kohdassa mainitusta päivästä kaikki ne tämän direktiivin säännökset, joissa jäsenvaltioille sallitaan valinnan mahdollisuus sekä 2 artiklan 1 kohdan ja 27, 28 ja 41 artiklan ottaen huomioon tämän direktiivin täytäntöönpanosta saatu kokemus ja erityisesti tavoite saada aikaan suurempi avoimuus ja yhdenmukaisuus tässä direktiivissä tarkoitettujen säännösten suhteen.
49 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 1986.