RÅDETS FORORDNING (EF, EEURATOM) Nr. 1995/2006
af 13. december 2006
om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 279,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 183,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),
under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten (2),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4) (i det følgende benævnt »finansforordningen«) fastlægger det retlige grundlag for reformen af den finansielle forvaltning. Dens væsentligste elementer bør bibeholdes og styrkes. Specielt bør gennemskueligheden styrkes ved, at det fastsættes, at der skal gives oplysninger om modtagerne af fællesskabsmidler. De budgetprincipper, som opstilles i finansforordningen, bør desuden overholdes i alle retsakter, og afvigelser herfra bør begrænses til et strengt minimum.
(2)
I lyset af den praktiske erfaring bør der foretages visse ændringer i finansforordningen med henblik på at lette gennemførelsen af budgettet og af de underliggende politiske målsætninger og for at tilpasse visse procedure- og dokumentationskrav, så de kommer til at stå i et mere rimeligt forhold til risikoen og udgifterne i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i EF-traktatens artikel 5, stk. 3.
(3)
Alle ændringer bør bidrage til virkeliggørelsen af målene for Kommissionens reformer og medvirke til at forbedre eller sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og dermed bidrage til, at der opnås en rimelig sikkerhed for de finansielle transaktioners lovlighed og formelle rigtighed.
(4)
Der bør tages hensyn til de bestemmelser vedrørende gennemførelsen af budgettet med hensyn til indtægter og udgifter, der findes i basisretsakterne vedtaget for perioden 2007-2013, så der sikres overensstemmelse mellem disse retsakter og finansforordningen.
(5)
Det bør præciseres, at en forsvarlig økonomisk forvaltning kræver effektiv og produktiv intern kontrol, og de vigtigste kendetegn og mål for interne kontrolsystemer bør defineres.
(6)
For at sikre gennemskuelighed ved anvendelsen af midler fra budgettet er det nødvendigt at stille oplysninger til rådighed om modtagerne af disse midler inden for visse begrænsninger, der er nødvendige for at beskytte legitime offentlige og private interesser, og under hensyn til den særlige regnskabsperiode, der kendetegner året for Den Europæiske Garantifond for Landbruget.
(7)
Hvad angår princippet om budgettets enhed bør reglen vedrørende renter, der hidrører fra forfinansiering, forenkles. Den administrative byrde i forbindelse med opkrævningen af disse renter står ikke i et rimeligt forhold til formålet, og det vil være mere effektivt at gøre det muligt at modregne renter i den endelige betaling til modtageren.
(8)
Hvad angår princippet om etårighed bør der indføres større fleksibilitet og åbenhed for at imødekomme de funktionelle behov. Fremførsel af bevillinger bør undtagelsesvis tillades, hvis der er tale om udgifter til direkte betalinger til landbrugere over den nye Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (5).
(9)
Betalingsanmodningerne fra medlemsstaterne i henhold til de nye landbrugsforordninger vil i altovervejende grad være koncentreret i begyndelsen af regnskabsår n. Derfor bør maksimumstærsklen for indgåelse af forudgående forpligtelser over EGFL (fra 15. november i år n-1) til dækning af udgifter til løbende forvaltning (som afholdes over budgettet for år n) forhøjes til tre fjerdedele af de tilsvarende bevillinger i det senest vedtagne landbrugsbudget. Hvad angår grænsen for indgåelse af forudgående forpligtelser til administrative udgifter bør ordlyden ændres, således at den refererer til bevillinger, som budgetmyndigheden har truffet afgørelse om, og således udelukker bevillingsoverførsler.
(10)
Anvendelsen af ikke-opdelte bevillinger til veterinære foranstaltninger, som afholdes over EGFL, hæmmer gennemførelsen af sådanne foranstaltninger, specielt på grund af de begrænsede muligheder for fremførsel. Det bør derfor være muligt at anvende opdelte bevillinger til sådanne udgifter, da dette er mere i overensstemmelse med foranstaltningernes flerårige karakter.
(11)
Hvad angår princippet om bruttoopgørelse bør listen over formålsbestemte indtægter udvides med to punkter. For det første bør det, ligesom det i øjeblikket er tilfældet i forbindelse med særprogrammer for forskning, være muligt for medlemsstaterne at yde ad hoc-bidrag, som formålsbestemt indtægt, til projekter under programmer vedrørende tredjelande, som forvaltes af Kommissionen. For det andet bør indtægter fra salg af køretøjer, materiel, installationer, materialer samt apparater til videnskabelige og tekniske formål, der udskiftes eller kasseres, kunne behandles som formålsbestemt indtægt for at tilskynde de anvisningsberettigede til at opnå den mest fordelagtige pris ved afhændelsen.
(12)
I øjeblikket skal Kommissionen have tilladelse af budgetmyndigheden til at modtage donationer, såsom gaver og arv, der medfører en forpligtelse. For at undgå unødvendige og omstændelige procedurer bør tilladelsen kun være obligatorisk, såfremt der er tale om donationer, der overstiger en vis værdi og indebærer betydelige forpligtelser.
(13)
Reglerne vedrørende bevillingsoverførsler bør forenkles og præciseres på visse punkter, da de i praksis har vist sig at være omstændelige eller uklare.
(14)
Af hensyn til effektiviteten bør Kommissionen selv kunne træffe beslutning om overførsel fra reserven i tilfælde, hvor der ikke foreligger nogen basisretsakt for den pågældende foranstaltning på det tidspunkt, hvor budgettet opstilles, men hvor basisretsakten vedtages i løbet af året.
(15)
Reglerne om Kommissionens overførsel af administrationsbevillinger bør tilpasses den nye aktivitetsbaserede budgetlægning (ABB). Således bør der kunne fastsættes en undtagelse fra underretningsproceduren. I regnskabsårets sidste måned bør Kommissionen selv kunne træffe beslutning om overførsel af bevillinger vedrørende personaleudgifter inden for en vis grænse.
(16)
En række artikler i finansforordningen bør ændres som følge af afskaffelsen af reserven vedrørende Fællesskabets lån og lånegarantier til tredjelande og som følge af vedtagelsen af en ny hensættelsesmekanisme for Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland.
(17)
For hurtigere at frigøre midler i undtagelsestilfælde, hvor der er tale om internationale humanitære katastrofer og kriser, der indtræffer i slutningen af et regnskabsår, bør Kommissionen selv kunne overføre uudnyttede budgetbevillinger, der er disponible under det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme, til de pågældende budgetafsnit.
(18)
For så vidt angår budgetproceduren har kravet i finansforordningen om, at budgettet skal offentliggøres inden to måneder efter vedtagelsen, vist sig at være urealistisk; tre måneder vil være mere gennemførligt i praksis. Begrebet »aktivitetserklæring« bør indsættes i finansforordningen for at knæsætte et af nøgleprincipperne i aktivitetsbaseret budgetlægning, og erklæringernes indhold bør fastlægges mere præcist for at gøre den operationel. Forfaldsplaner bør medtages i de arbejdsdokumenter, der forelægges sammen med det foreløbige budgetforslag i henhold til finansforordningen, i stedet for i selve budgettet, da de ikke er relevante for budgetproceduren og er unødvendigt byrdefulde.
(19)
Med hensyn til gennemførelsen af budgettet er der behov for en række justeringer, så teksten bedre afspejler de særlige karakteristika ved den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP). Af hensyn til den juridiske klarhed bør formerne for basisretsakter i henhold til EF-traktaten og i henhold til afsnit V og VI i EU-traktaten, anføres i finansforordningen i stedet for i gennemførelsesbestemmelserne. Desuden bør der tilføjes en specifik bestemmelse, som fuldt ud afspejler de former for forberedende foranstaltninger, der kan gennemføres på FUSP-området.
(20)
Hvad angår forvaltningsmetoder bør finansforordningens relevante artikel omstruktureres af hensyn til klarheden. Det er også nødvendigt, at delt forvaltning ikke længere kun skal gælde for Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og strukturfondene, da flere programmer nu vil blive gennemført med delt forvaltning. Kravene vedrørende fælles forvaltning bør præciseres. De relevante bestemmelser i finansforordningen bør suppleres, så de navnlig kommer til at omfatte Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond som fællesskabsorganer, hvortil Kommissionen kan uddelegere opgaver. Kriterierne i finansforordningen for anvendelse af nationale offentligretlige organer bør forenkles for at lette deres anvendelse og imødekomme de stigende operationelle behov, og bestemmelsens anvendelsesområde bør udvides til internationale offentligretlige organer. Finansforordningen bør også præcisere, hvilken stilling der tillægges de særlige rådgivere eller missionschefer, som udpeges af Rådet til at lede visse aktioner under FUSP'en.
(21)
Medlemsstaternes ansvar i forbindelse med delt forvaltning bør fastlægges mere detaljeret for at tage hensyn til de igangværende drøftelser mellem institutionerne af, hvilken dechargeprocedure og hvilke egnede kontrolsystemer der bør indføres på baggrund af medlemsstaternes og Kommissionens fælles ansvar. Ifølge den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6) bør medlemsstaterne pålægges at udarbejde en årlig oversigt over de foreliggende revisioner og erklæringer i forbindelse med midler, der er omfattet af delt forvaltning.
(22)
Forbuddet i finansforordningen mod at uddelegere gennemførelsesopgaver til private organer bør ændres, da det har vist sig at være unødvendigt restriktivt. F.eks. bør Kommissionen have mulighed for at benytte sig af et rejsebureau eller en konferencearrangør til at godtgøre konferencedeltageres udgifter, forudsat at det private firma ikke udøver nogen skønsbeføjelser.
(23)
Der bør skabes mulighed for, at flere institutioner opretter fælles særlige instanser til behandling af økonomiske uregelmæssigheder.
(24)
Regnskabsførers ansvar for at godkende regnskaberne på grundlag af de finansielle oplysninger, han modtager fra de anvisningsberettigede, bør præciseres. Med henblik herpå bør regnskabsføreren have beføjelse til at kontrollere de oplysninger, som den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har modtaget, og til om nødvendigt at tage forbehold.
(25)
Forholdet mellem Kommissionens interne revisor og de organer, som Fællesskaberne opretter, bør præciseres. Organerne bør have deres egen interne revisionsfunktion, som refererer til deres egne bestyrelser, mens Kommissionens interne revisor refererer til kommissærkollegiet, når det drejer sig om Kommissionens procedurer og systemer. Det bør være tilstrækkeligt, at Kommissionens interne revisor bekræfter, at organernes interne revisionsfunktioner opfylder de internationale standarder, og i den forbindelse bør han kunne foretage vurderinger af den interne revisions kvalitet.
(26)
Der bør indføres en forældelsesfrist for fordringer. I modsætning til, hvad der er tilfældet for mange af medlemsstaterne, gælder der ikke en forældelsesfrist over for Fællesskabet, så fordringer bortfalder efter en vis periode. Fællesskabet er heller ikke underlagt en forældelsesfrist for sine fordringer over for tredjemand. Indførelsen af en sådan forældelsesfrist er i overensstemmelse med en forsvarlig økonomisk forvaltning.
(27)
Finansforordningen bør afspejle vigtigheden af rammekontrakter i forvaltningen af offentlige indkøb. Den bør tilskynde til brug af interinstitutionelle udbudsprocedurer og give mulighed for fælles udbudsprocedurer mellem en institution og en ordregivende myndighed fra en medlemsstat.
(28)
Der bør foretages en række tekniske justeringer for at sikre, at terminologien i finansforordningen er fuldt ud i overensstemmelse med terminologien i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (7). I henhold til direktivet har medlemsstaterne mulighed for at fastlægge specifikke procedurer for kontrakter, der er erklæret hemmelige, når gennemførelsen skal ledsages af særlige sikkerhedsforanstaltninger, eller når det er nødvendigt af hensyn til medlemsstatens beskyttelse, og der bør gives fællesskabsinstitutionerne samme mulighed.
(29)
I overensstemmelse med direktiv 2004/18/EF skal reglerne om udelukkelse fra en udbudsprocedure præciseres. Desuden bør der af retssikkerheds- og proportionalitetshensyn fastsættes en maksimal udelukkelsesperiode i finansforordningen. I lyset af direktiv 2004/18/EF bør der indføres en undtagelse fra udelukkelsesreglerne i forbindelse med køb på særlig fordelagtige vilkår, enten hos en leverandør, der endeligt indstiller sin erhvervsvirksomhed, hos kuratorer eller likvidatorer i en konkursbehandling, en tvangsakkord eller en tilsvarende behandling i henhold til national lov.
(30)
Der bør i finansforordningen fastslås en pligt for ansøgere eller bydende under udbudsprocedurer til på anmodning at dokumentere ejerforholdene eller ledelses-, kontrol- og repræsentationsbeføjelserne i den retlige enhed, der afgiver bud, eller til at dokumentere, at deres underkontrahenter ikke befinder sig i en af de situationer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 93. Det bør ikke kræves, at de bydende dokumenterer, at de ikke befinder sig i en af de situationer, som medfører udelukkelse, når de deltager i en procedure for indgåelse af kontrakter med meget lav værdi.
(31)
For at øge udbudsprocedurernes effektivitet bør databasen over de ansøgere eller bydende, der befinder sig i en af udelukkelsessituationerne, være fælles for institutionerne, forvaltningsorganerne og de organer, der er omhandlet i finansforordningen.
(32)
Af hensyn til forbigåede bydendes interesser er det hensigtsmæssigt at fastsætte, at en aftale, som er omfattet af direktiv 2004/18/EF, først kan indgås efter udløbet af en rimelig standstill-periode.
(33)
Institutionernes forpligtelser til at suspendere en udbudsprocedure eller en aftale i henhold til finansforordningen i tilfælde af svig eller uregelmæssigheder bør præciseres, således at denne forordnings relevante bestemmelse gøres mere operationel.
(34)
Reglerne om tilskud bør forenkles. Kravene vedrørende kontrol og garantier bør stå i et mere rimeligt forhold til den økonomiske risiko. Definitionen af tilskud bør præciseres, især for så vidt angår finansiering i forbindelse med låneaktiviteter eller kapitalandele og udgifter vedrørende fiskerimarkederne. For at forbedre forvaltningen af tilskud og forenkle procedurerne bør det være muligt at yde tilskud enten ved beslutning truffet af institutionen eller ved skriftlig aftale med modtageren.
(35)
Af hensyn til klarheden og åbenheden bør der indføres mulighed for at anvende faste beløb og finansiering efter takst ved siden af den mere traditionelle metode med godtgørelse af de faktiske udgifter.
(36)
Af hensyn til den juridiske klarhed bør undtagelserne vedrørende non profit-reglen, som for øjeblikket findes i gennemførelsesbestemmelserne, også indgå i finansforordningen. Det bør desuden præciseres, at formålet med at yde tilskud til visse foranstaltninger er at bidrage til at styrke den økonomiske kapacitet eller skabe en indkomst.
(37)
Reglen om, at tilskud bør ydes på grundlag af forslagsindkaldelser, har vist sig værdifuld i praksis. Erfaringen har imidlertid vist, at der i visse tilfælde på grund af foranstaltningens art ikke levnes noget valg med hensyn til modtagere, og der bør derfor i sådanne tilfælde gælde en undtagelse fra denne regel.
(38)
Reglen om, at den samme foranstaltning kun kan give anledning til et enkelt tilskud til en bestemt modtager, bør justeres. Nogle basisretsakter giver mulighed for, at fællesskabsfinansieringer fra forskellige kilder kan kombineres, og antallet af sådanne tilfælde vil kunne stige i fremtiden for at sikre en effektiv udnyttelse af finansieringen. Dog bør det i finansforordningen præciseres, at de samme udgifter ikke kan finansieres to gange over fællesskabsbudgettet.
(39)
Reglen om, at aftalen om et driftstilskud ikke må underskrives senere end fire måneder efter begyndelsen af modtagerens regnskabsår, har vist sig at være unødvendigt streng. Denne frist bør således forlænges til seks måneder.
(40)
Af forenklingshensyn bør reglen om, at driftstilskud gradvis skal nedtrappes, fjernes, når der er tale om driftstilskud i form af faste beløb eller finansiering efter takst.
(41)
Visse restriktioner vedrørende modtagernes støtteberettigelse bør fjernes, så det bliver muligt at yde tilskud til fysiske personer og visse typer enheder, der ikke er juridiske personer. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet kan den anvisningsberettigede i forbindelse med tilskud med meget lav værdi undlade at kræve, at ansøgerne erklærer, at de ikke befinder sig i en af de udelukkelsessituationer, som er omhandlet i relevante bestemmelser i finansforordningen.
(42)
Mens tilskud forsat skal ydes på grundlag af udvælgelses- og tildelingskriterier, er det i praksis ikke nødvendigt at få disse kriterier evalueret af et udvalg, der specielt er nedsat med henblik herpå, og dette krav bør derfor fjernes.
(43)
Hvad angår de standarder i forbindelse med indkøbsaftaler, som tilskudsmodtagerne skal anvende, er den nuværende regel i finansforordningen uklar og bør forenkles. Desuden bør der fastsættes bestemmelser for tilfælde, hvor gennemførelsen af en foranstaltning gør det nødvendigt, at der ydes økonomisk støtte til tredjemand.
(44)
For så vidt angår reglerne om regnskabsføring og regnskaber, bør der i finansforordningen gives Kommissionens regnskabsfører mulighed for i overensstemmelse med internationale standarder at fastslå, hvilke andre organer - ud over dem, der modtager fællesskabstilskud - der skal være genstand for konsolidering af regnskaberne, idet det forudsættes, at regnskabskonsolideringen hverken indebærer overførsel af midler fra selvfinansierede organer til Den Europæiske Unions almindelige budget eller påvirker deres økonomiske og operationelle selvstændighed og dechargeprocedurerne for deres regnskaber.
(45)
Med henblik på etableringen af den nye EGFL, som skal erstatte Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), hvad angår finansiering af markedsforanstaltninger, fra den 1. januar 2007, bør ordlyden af finansforordningen visse steder ændres. Det er også nødvendigt at præcisere, at der kan indgås foreløbige forpligtelser efter den sædvanlige to-måneders frist efter modtagelsen af medlemsstaternes udgiftsoversigter i tilfælde, hvor der forventes at blive truffet en afgørelse om bevillingsoverførsel. Finansforordningens særlige bestemmelser om overførsler bør endvidere præciseres.
(46)
Ordlyden bør endvidere tilpasses, således at der kun henvises til strukturfondene, Samhørighedsfonden, Fiskerifonden og Fonden for Udvikling af Landdistrikterne. Omtalen af førtiltrædelsesforanstaltningerne på strukturområdet (ISPA) og landbrugsområdet (SAPARD) bør fjernes, da de omfatter tredjelandes forvaltning på decentraliseret grundlag i overensstemmelse med finansforordningen og fortsat vil blive gennemført på stort set samme måde som i øjeblikket. Hvad angår genopførelsen af frigjorte bevillinger i overensstemmelse med de nye basisretsakter vedrørende strukturforanstaltninger i perioden 2007-2013, som dækker tilfælde af force majeure, bør der i finansforordningen kun bevares bestemmelser for tilfælde, hvor der kan tilskrives Kommissionen en åbenlys fejl.
(47)
Der bør tilføjes en bestemmelse i finansforordningen vedrørende den formålsbestemte indtægt, der fremkommer ved afviklingen af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og tilrådighedsstillelsen af de tilsvarende bevillinger.
(48)
Det er nødvendigt at tillade genopførelse af bevillinger, der er blevet frigjort, fordi de projekter, hvortil de var bestemt, enten slet ikke eller kun delvis er gennemført. Genopførelse bør dog kun være mulig på nøje fastsatte betingelser og kun inden for forskningsområdet, eftersom forskningsprojekter indebærer en højere økonomisk risiko end projekter inden for andre politikområder.
(49)
Hvad angår eksterne foranstaltninger bør det præciseres, at de procedurer for tilskud, der skal anvendes af tredjelande ved decentral forvaltning, i overensstemmelse med eksisterende praksis skal fastslås i de finansieringsaftaler, der indgås med de pågældende lande. »n+3-reglen«, ifølge hvilken de enkelte kontrakter og aftaler om gennemførelse af sådanne finansieringsaftaler skal indgås senest tre år efter datoen for indgåelsen af finansieringsaftalen, bør finde anvendelse. Der bør fastsættes særlige regler for tilfælde af decentral forvaltning af flerårige programmer i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (Ipa) (8) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (9).
(50)
For at lette forvaltningen bør institutionerne kunne give direktørerne for de interinstitutionelle europæiske kontorer bemyndigelse til at optræde som anvisningsberettigede med henblik på forvaltningen af bevillingerne under deres respektive sektioner i budgettet. Uden at ændre indholdet bør der foretages mindre strukturelle ændringer i finansforordningens relevante artikler for at gøre bemyndigelsen af direktørerne til at optræde som anvisningsberettigede klarere.
(51)
Den procedure, hvorefter budgetmyndigheden kan afgive udtalelse i forbindelse med et byggeprojekt, bør tydeliggøres.
(52)
Successive rammeprogrammer for forskning har lettet Kommissionens arbejde ved at fastsætte forenklede regler for udvælgelse af eksterne eksperter, der skal evaluere forslag eller ansøgninger om tilskud og yde teknisk bistand i forbindelse med opfølgningen og evalueringen af de finansierede projekter. Denne procedure bør kunne anvendes i forbindelse med alle andre programmer.
(53)
Der bør tilføjes overgangsbestemmelser. For det første, for så vidt angår genopførelsen af frigjorte bevillinger svarende til de forpligtelser, der er indgået i programmeringsperioden 2000-2006 for strukturfondene, bør force majeure fortsat anvendes som fastsat i den nuværende finansforordning, indtil bistanden er afsluttet. Dette er for at undgå, at det nuværende system afbrydes, eftersom force majeure behandles anderledes i forordning Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (10). For det andet bør der tilføjes en overgangsbestemmelse til finansforordningen for at tage hensyn til gennemførelsen af bestemmelserne om den centrale database for udelukkelse fra deltagelse i procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler og for ydelse af tilskud. Endelig bør en lignende bestemmelse tilføjes for at tage hensyn til Fællesskabets udestående forpligtelser, som skal indfris for at afslutte den bistand, der er omhandlet i forordningerne om strukturfondene og Samhørighedsfonden for programmeringsperioden 2000-2006. For så vidt angår bevillinger vedrørende aktionsudgifter skal Kommissionens mulighed for at foretage overførsler fra et afsnit til et andet bevares, forudsat at de pågældende bevillinger har samme formål. På samme måde bør Kommissionen fortsat kunne foretage overførsler fra et afsnit til et andet, når bevillingerne vedrører fællesskabsinitiativer eller teknisk bistand og nyskabende aktioner, forudsat at de overføres til aktioner af samme art. Det indebærer f.eks. overførsel af bevillinger vedrørende et fællesskabsinitiativ til et andet under et andet afsnit.
(54)
Forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 1, stk. 1, affattes således:
»Denne forordning fastsætter regler for opstilling og gennemførelse af De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, i det følgende benævnt »budgettet«, og for regnskabsaflæggelse og kontrol af regnskaber.«
2)
Artikel 3 affattes således:
»Artikel 3
I overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning opstilles og gennemføres budgettet under overholdelse af principperne om enhed, et realistisk budget, etårighed, balance, én regningsenhed, bruttoopgørelse, specificering, forsvarlig økonomisk forvaltning, der kræver effektiv og produktiv intern kontrol, samt klarhed og åbenhed.«
3)
Artikel 5, stk. 4, affattes således:
»4. Renter af midler, der er Fællesskabernes ejendom, opføres som diverse indtægter på budgettet, jf. dog artikel 5a, 18 og 74.«
4)
I kapitel 1 i afsnit II i første del tilføjes følgende artikel:
»Artikel 5a
1. Renter, der hidrører fra udbetaling af forfinansiering, tildeles det pågældende program eller den pågældende foranstaltning og modregnes ved betaling af saldoen af det skyldige beløb til modtageren.
Det fastsættes i forordningen om gennemførelsesbestemmelser til nærværende forordning, i det følgende benævnt »gennemførelsesbestemmelserne«, i hvilke undtagelsestilfælde den ansvarlige anvisningsberettigede årligt skal opkræve sådanne renter. Disse renter opføres som diverse indtægter på budgettet.
2. Der betales ikke renter til Fællesskaberne i følgende tilfælde:
a)
forfinansiering, der ikke udgør et betydeligt beløb som nærmere fastsat i gennemførelsesbestemmelserne
b)
forfinansiering udbetalt i henhold til en indkøbsaftale som omhandlet i artikel 88
c)
forfinansiering udbetalt til medlemsstaterne
d)
forfinansiering udbetalt som led i førtiltrædelsesstøtte
e)
forskud udbetalt til medlemmerne af institutionerne og til personalet i overensstemmelse med vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne, i det følgende benævnt »vedtægten«
f)
forfinansiering udbetalt inden for rammerne af fælles forvaltning som omhandlet i artikel 53, stk. 1, litra c).«
5)
I artikel 9 foretages følgende ændringer:
a)
i den indledende tekst i stk. 2 ændres »forpligtelsesbevillinger under de opdelte bevillinger« til »forpligtelsesbevillinger«.
b)
i første punktum af stk. 3 ændres »betalingsbevillinger under de opdelte bevillinger« til »betalingsbevillinger«.
6)
I artikel 11 ændres »artikel 157« til »artikel 157 og 160a«.
7)
Artikel 16, stk. 2, affattes således:
»Af hensyn til likviditetsstyringen som omhandlet i artikel 61 kan regnskabsføreren og, hvis der er tale om forskudskonti, forskudsbestyreren, og, i forbindelse med den administrative forvaltning af Kommissionens delegationstjeneste, den ansvarlige anvisningsberettigede, dog gennemføre transaktioner i nationale valutaer på nærmere vilkår, der fastsættes i gennemførelsesbestemmelserne.«
8)
I artikel 18, stk. 1, foretages følgende ændringer:
a)
Den indledende tekst affattes således:
»Med forbehold af artikel 160, stk. 1a, og artikel 161, stk. 2, er følgende kategorier af indtægter formålsbestemt til finansiering af bestemte former for udgifter:«
b)
Følgende litra indsættes:
»aa)
finansielle bidrag fra medlemsstaterne og andre donorlande, herunder i begge tilfælde deres offentlige og halvoffentlige organer, eller fra internationale organisationer til visse projekter eller programmer for bistand til tredjelande, der finansieres af Fællesskabet og forvaltes af Kommissionen på deres vegne i henhold til den relevante basisretsakt«.
c)
Følgende litra indsættes:
»ea)
indtægter fra salg af køretøjer, materiel, installationer, materialer samt apparater til videnskabelige og tekniske formål, der skal udskiftes eller kasseres, når den bogførte værdi er helt afskrevet.«
9)
Artikel 19, stk. 2, første punktum, affattes således:
»Donationer af en værdi på 50 000 EUR eller derover, der medfører en forpligtelse, også dermed forbundne udgifter, som overstiger 10 % af donationens værdi, kan kun modtages efter godkendelse fra Europa-Parlamentet og Rådet, der begge udtaler sig senest to måneder efter modtagelsen af Kommissionens anmodning.«
10)
Artikel 22 affattes således:
»Artikel 22
1. Alle institutioner undtagen Kommissionen kan inden for deres egen budgetsektion overføre bevillinger:
a)
fra et afsnit til et andet, dog højst 10 % af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvorfra overførslen foretages
b)
fra et kapitel til et andet og fra en artikel til en anden uden begrænsninger.
2. Institutionerne underretter budgetmyndigheden om deres hensigter, tre uger før de foretager de i stk. 1 omhandlede overførsler. Hvis der foreligger behørigt motiverede grunde, som en af budgetmyndighedens to parter har gjort opmærksom på inden denne frist, finder proceduren i artikel 24 anvendelse.
3. Alle institutioner undtagen Kommissionen kan inden for deres egen budgetsektion foreslå budgetmyndigheden, at der foretages overførsler fra et afsnit til et andet af over 10 % af regnskabsårets bevillinger under den post, hvorfra overførslen foretages. Disse overførsler foretages efter proceduren i artikel 24.
4. Alle institutioner undtagen Kommissionen kan inden for deres egen budgetsektion foretage overførsler mellem artikler uden først at underrette budgetmyndigheden herom.«
11)
I artikel 23 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 ændres således:
i)
Litra b) affattes således:
»b)
for så vidt angår personale- og driftsudgifter foretage overførsler fra et afsnit til et andet, dog højst 10 % af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvorfra overførslen foretages, og højst 30 % af regnskabsårets bevillinger under den budgetpost, hvortil overførslen foretages«.
ii)
Følgende litra tilføjes:
»d)
foretage overførsler, så snart basisretsakten er vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 51, fra afsnittet med »formålsbestemte reserver«, jf. artikel 43, når der ikke forelå nogen basisretsakt for den pågældende foranstaltning på det tidspunkt, hvor budgettet blev opstillet.«
iii)
Andet afsnit affattes således:
»Kommissionen underretter budgetmyndigheden om sin beslutning, tre uger før den foretager de i første afsnit, litra b) og c), omhandlede overførsler. Hvis der foreligger behørigt motiverede grunde, som en af budgetmyndighedens to parter har gjort opmærksom på inden denne frist på tre uger, finder proceduren i artikel 24 anvendelse.«
iv)
Som tredje og fjerde afsnit tilføjes følgende:
»I regnskabsårets sidste to måneder kan Kommissionen dog selv overføre bevillinger vedrørende udgifter til personale, eksternt personale og øvrige ansatte fra et afsnit til et andet inden for den samlede grænse på 5 % af regnskabsårets bevillinger. Kommissionen underretter budgetmyndigheden senest to uger efter beslutningen om disse overførsler.
Kommissionen underretter budgetmyndigheden senest to uger efter beslutningen om de i første afsnit, litra d), omhandlede overførsler.«
b)
I stk. 2 ændres »stk. 1, litra c)« til »stk. 1«.
12)
I artikel 26 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. Overførsler inden for de afsnit i budgettet, der vedrører bevillinger til Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), strukturfondene, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Fiskerifond, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og forskning, er omfattet af de særlige bestemmelser i afsnit I, II og III i anden del.«
b)
Stk. 2, første afsnit, affattes således:
»Overførsler, der skal muliggøre anvendelse af reserven til nødhjælp, besluttes af budgetmyndigheden på forslag af Kommissionen. Der skal forelægges et særskilt overførselsforslag for hver enkelt transaktion.«
c)
Følgende stykke tilføjes:
»3. I behørigt begrundede undtagelsestilfælde, hvor der er tale om internationale humanitære katastrofer og kriser, der indtræffer efter den 15. december i regnskabsåret, kan Kommissionen overføre uudnyttede budgetbevillinger for det løbende regnskabsår, der stadig er disponible under budgetafsnittene under udgiftsområde 4 i den flerårige finansielle ramme, til budgetafsnittene vedrørende bistand i krisesituationer og humanitære bistandsforanstaltninger. Kommissionen underretter budgetmyndighedens to parter umiddelbart efter at have foretaget sådanne overførsler.«
13)
I artikel 28 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. Ethvert forslag eller initiativ, som Kommissionen eller en medlemsstat forelægger lovgivningsmyndigheden i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EF-traktaten eller traktaten om Den Europæiske Union (TEU), og som kan få budgetmæssige følger, herunder for antallet af stillinger, skal ledsages af en finansieringsoversigt og af en evaluering som omhandlet i nærværende forordnings artikel 27, stk. 4.
Enhver ændring af et forslag eller initiativ, som forelægges lovgivningsmyndigheden, og som kan få betydelige budgetmæssige følger, herunder for antallet af stillinger, skal ledsages af en finansieringsoversigt, der er udarbejdet af den institution, som foreslår ændringen.«
b)
Stk. 3 affattes således:
»3. For at mindske risikoen for svig og uregelmæssigheder skal den i stk. 1 omhandlede finansieringsoversigt indeholde oplysninger om eksisterende eller påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger.«
14)
Følgende artikel 28 indsættes:
»Artikel 28a
1. Budgettet gennemføres under overholdelse af en effektiv og produktiv intern kontrol, der er tilpasset den pågældende forvaltningsmetode, og i overensstemmelse med de relevante sektorspecifikke bestemmelser.
2. I forbindelse med gennemførelsen af budgettet defineres intern kontrol som en proces, der finder anvendelse på alle niveauer i forvaltningen og har til formål at give en rimelig sikkerhed for, at følgende målsætninger opfyldes:
a)
effektivitet, produktivitet og sparsommelighed i transaktionerne
b)
pålidelig rapportering
c)
beskyttelse af aktiver og oplysninger
d)
forebyggelse og afsløring af svig og uregelmæssigheder
e)
tilfredsstillende styring af risiciene i forbindelse med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed under hensyn til programmernes flerårige karakter samt de pågældende betalingers art.«
15)
Artikel 29, stk. 2, affattes således:
»2. Budgettet og ændringsbudgetterne offentliggøres i deres endeligt vedtagne form i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Europa-Parlamentets formand.
Offentliggørelsen finder sted senest tre måneder efter den dato, hvor det fastslås, at budgettet er endeligt vedtaget.
Det konsoliderede årsregnskab og den beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning, som hver institution udarbejder, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.«
16)
I artikel 30 tilføjes følgende som stk. 3:
»3. Kommissionen stiller på en hensigtsmæssig måde de oplysninger om modtagerne af midler fra budgettet til rådighed, som den ligger inde med, når budgettet gennemføres centralt og direkte af dens tjenestegrene, samt oplysningerne om modtagerne af midler fra de enheder, som opgaver i forbindelse med budgettets gennemførelse er uddelegeret til, når der er tale om andre forvaltningsmetoder.
Disse oplysninger stilles til rådighed under behørig iagttagelse af fortrolighedskravene, især beskyttelse af personoplysninger som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (11) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2001 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (12), og af sikkerhedskravene under hensyn til de særlige forhold i forbindelse med hver af de i artikel 53 nævnte forvaltningsmetoder samt, hvor det er relevant, i overensstemmelse med de relevante sektorspecifikke bestemmelser.
17)
I artikel 33, stk. 2, foretages følgende ændringer:
a)
Litra d) affattes således:
»d)
en aktivitetserklæring, der indeholder følgende:
-
oplysninger om opfyldelsen af alle de specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger, der tidligere er opstillet for de forskellige aktiviteter, samt de nye målsætninger, målt ved hjælp af indikatorer
-
en fuldstændig begrundelse og en cost-benefit-strategi for foreslåede ændringer i bevillingsniveauet
-
en klar redegørelse for baggrunden for intervention på EU-plan i overensstemmelse med bl.a. subsidiaritetsprincippet
-
oplysninger om gennemførelsessatser for det foregående års aktiviteter og gennemførelsessatser for indeværende år.
Resultatet af evalueringerne behandles og bruges til at vise, hvilke fordele foreslåede budgetændringer vil kunne indebære.«
b)
Følgende litra tilføjes:
»e)
en oversigt over forfaldsplanerne for de betalinger, der skal foretages i efterfølgende regnskabsår som følge af budgetmæssige forpligtelser indgået i tidligere regnskabsår.«
18)
I artikel 37, stk. 1, tilføjes følgende nye afsnit:
»Før forelæggelsen af et foreløbigt forslag til ændringsbudget undersøger Kommissionen og de øvrige institutioner, hvilket spillerum der er for reallokering af de relevante bevillinger under hensyn til en eventuel forventet underudnyttelse af bevillinger.«
19)
Artikel 40, litra a), affattes således:
»a)
en almindelig oversigt over indtægter og udgifter«.
20)
Artikel 43, stk. 1, andet afsnit, affattes således:
»Bevillingerne i dette afsnit kan kun anvendes efter overførsel i overensstemmelse med proceduren i artikel 23, stk. 1, litra d), i de tilfælde, hvor vedtagelsen af basisretsakten er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, og i andre tilfælde af proceduren i artikel 24.«.
21)
I artikel 44, stk. 2, ændres »artikel 22, 23 og 25« til »artikel 23 og 25«.
22)
Artikel 45 affattes således:
»Artikel 45
1. Budgettets sektion vedrørende Kommissionen omfatter en reserve til nødhjælp til tredjelande.
2. Den i stk. 1 omhandlede reserve skal anvendes inden regnskabsårets udgang ved overførsel efter proceduren i artikel 24 og 26.«
23)
I artikel 46, stk. 1, foretages følgende ændringer:
a)
Nr. 1) ændres således:
i)
Den indledende tekst affattes således:
»i den almindelige oversigt over indtægter og udgifter:«
ii)
Litra f) udgår.
iii)
Litra g) affattes således:
»g)
de relevante anmærkninger for hver underinddeling, jf. artikel 41, stk. 1«.
b)
Nr. 2) affattes således:
»2)
i hver enkelt institutions sektion: indtægter og udgifter struktureret på samme måde som under nr. 1)«.
c)
Nr. 3), litra c), affattes således:
»c)
hvad angår videnskabeligt og teknisk personale kan opdelingen baseres på lønklassegrupper på betingelser fastsat i hvert enkelt budget; stillingsfortegnelsen skal angive antallet af højtkvalificerede videnskabelige og tekniske medarbejdere, der har ret til specielle fordele i henhold til de særlige bestemmelser i vedtægten«.
d)
Nr. 5) affattes således:
»5)
indtægts- og udgiftsposter, der er nødvendige for iværksættelsen af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland.«
24)
I artikel 47, stk. 1, andet afsnit, ændres »lønklasse A1, A2 og A3« til »lønklasse AD 16, AD 15 og AD 14«.
25)
Artikel 49 affattes således:
»Artikel 49
1. Anvendelsen af bevillingerne på budgettet til foranstaltninger, som gennemføres af Fællesskaberne eller af Den Europæiske Union, kræver forudgående vedtagelse af en basisretsakt.
Ved en basisretsakt forstås en retsakt, der giver et retligt grundlag for en foranstaltning og for afholdelsen af den dertil svarende udgift, der er opført på budgettet.
2. Inden for anvendelsesområdet for EF-traktaten og Euratom-traktaten forstås ved en basisretsakt en retsakt, som er vedtaget af lovgivningsmyndigheden, og som kan have form af en forordning, et direktiv, en beslutning som omhandlet i EF-traktatens artikel 249 eller en afgørelse.
3. Inden for anvendelsesområdet for afsnit V i TEU (vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik - FUSP) kan en basisretsakt have en af de former, som er anført i artikel 13, stk. 2 og 3, artikel 14, artikel 18, stk. 5, artikel 23, stk. 1 og 2, og artikel 24 i TEU.
4. Inden for anvendelsesområdet for afsnit VI i TEU (vedrørende politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager) kan en basisretsakt have en af de former, som er anført i artikel 34, stk. 2, i TEU.
5. Henstillinger og udtalelser samt resolutioner, konklusioner, erklæringer og andre akter uden retsvirkning betragtes ikke som basisretsakter som omhandlet i denne artikel.
6. Som en undtagelse fra stk. 1-4 kan følgende bevillingstyper anvendes uden en basisretsakt, forudsat at de foranstaltninger, der skal finansieres, falder ind under Fællesskabernes eller Den Europæiske Unions beføjelser:
a)
bevillinger til pilotprojekter af eksperimentel art, der skal vise, om en foranstaltning er gennemførlig og nyttig. De dermed forbundne forpligtelsesbevillinger må højst opføres på budgettet for to på hinanden følgende regnskabsår
b)
bevillinger til forberedende foranstaltninger inden for anvendelsesområderne for EF-traktaten og Euratom-traktaten og for afsnit VI i TEU, der skal forberede forslag med henblik på vedtagelse af fremtidige foranstaltninger. De forberedende foranstaltninger skal indgå i en sammenhængende strategi og kan antage forskellige former. De dermed forbundne forpligtelsesbevillinger må højst opføres på budgettet for tre på hinanden følgende regnskabsår. Lovgivningsproceduren skal være tilendebragt inden udgangen af det tredje regnskabsår. Under lovgivningsproceduren skal der ved indgåelsen af bevillingsforpligtelser tages hensyn til den forberedende foranstaltnings særlige karakteristika for så vidt angår planlagte aktiviteter, mål og modtagere. De anvendte midler må derfor ikke være af samme størrelsesorden som dem, der tænkes anvendt til finansiering af den endelige foranstaltning.
Ved forelæggelsen af det foreløbige budgetforslag forelægger Kommissionen budgetmyndigheden en rapport om de under litra a) og b) omhandlede foranstaltninger, der skal indeholde en evaluering af de opnåede resultater samt en vurdering af det påtænkte videre forløb
c)
bevillinger til forberedende foranstaltninger inden for afsnit V i TEU (vedrørende FUSP). Disse foranstaltninger skal begrænses til en kort periode og skal have til formål at fastlægge betingelserne for Den Europæiske Unions indsats for at opfylde målene for FUSP og for vedtagelsen af de nødvendige juridiske instrumenter.
I forbindelse med EU's krisestyringsoperationer har forberedende foranstaltninger bl.a. til formål at vurdere de operative behov, sikre en hurtig første anvendelse af ressourcerne eller skabe betingelserne på stedet for iværksættelse af operationen.
Forberedende foranstaltninger vedtages af Rådet med fuld tilknytning af Kommissionen. Med henblik herpå underretter formandskabet, bistået af Rådets generalsekretær/den højtstående FUSP-repræsentant, hurtigst muligt Kommissionen om Rådets hensigt om at iværksætte en forberedende foranstaltning og især om de anslåede ressourcer, som er nødvendige til dette formål. I overensstemmelse med denne forordning træffer Kommissionen alle de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at midlerne udbetales hurtigt
d)
bevillinger til punktuelle eller permanente foranstaltninger, som Kommissionen gennemfører i medfør af de opgaver, der i henhold til EF-traktaten og Euratom-traktaten følger af dens prærogativer på det institutionelle plan ud over initiativretten på det lovgivningsmæssige område som omhandlet i litra b), samt i medfør af de særlige beføjelser, der tillægges den direkte ved disse traktater, og som er gengivet i en oversigt i gennemførelsesbestemmelserne
e)
bevillinger til hver enkelt institutions drift i medfør af dens administrative autonomi.«
26)
I artikel 50 tilføjes følgende stykke:
»Hver institution udøver disse beføjelser i overensstemmelse med denne forordning og inden for grænserne af de godkendte bevillinger.«
27)
Artikel 52 affattes således:
»Artikel 52
1. Det er forbudt de finansielle aktører og alle andre personer, der er beskæftiget med budgetgennemførelse, forvaltning, revision eller kontrol, at foretage handlinger, der vil kunne medføre, at den pågældendes egne interesser kommer i konflikt med Fællesskabernes interesser. Hvis noget sådant skulle ske, har den pågældende pligt til at afholde sig fra at foretage handlingen og til at forelægge sagen for den kompetente myndighed.
2. Der er tale om interessekonflikt, når en upartisk og objektiv udøvelse af de opgaver, der påhviler en finansiel aktør eller en anden person omhandlet i stk. 1, bringes i fare af familiemæssige, følelsesmæssige, politiske, nationale eller økonomiske grunde eller ethvert andet interessefællesskab med modtageren.«
28)
Artikel 53 affattes således:
»Artikel 53
Kommissionen gennemfører i henhold til bestemmelserne i artikel 53a-53d budgettet på en af følgende måder:
a)
centralt
b)
ved delt eller decentral forvaltning
c)
ved fælles forvaltning sammen med internationale organisationer.«
29)
Følgende artikler indsættes:
»Artikel 53a
Når Kommissionen gennemfører budgettet centralt, udføres gennemførelsesopgaverne enten direkte i af dens tjenestegrene eller indirekte i overensstemmelse med artikel 54-57.
Artikel 53b
1. Når Kommissionen gennemfører budgettet ved delt forvaltning, overdrages der gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. Denne metode anvendes især i forbindelse med de foranstaltninger, der er omhandlet i afsnit I og II i anden del.
2. Medmindre andet er fastsat i komplementære forskrifter i de relevante sektorspecifikke bestemmelser, skal medlemsstaterne for at sikre, at midlerne ved delt forvaltning anvendes i overensstemmelse med de gældende regler og principper, træffe alle de lovgivningsmæssige og administrative eller andre foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte Fællesskabernes finansielle interesser. Med henblik herpå skal de især:
a)
konstatere, at de over budgettet finansierede foranstaltninger virkelig er gennemført, og sikre, at de er gennemført korrekt
b)
forhindre og forfølge uregelmæssigheder og svig
c)
inddrive beløb, der er udbetalt uretmæssigt eller ikke er anvendt korrekt, og beløb, der er gået tabt på grund af uregelmæssigheder eller fejl
d)
ved hjælp af relevante sektorspecifikke bestemmelser og i overensstemmelse med artikel 30, stk. 3, sikre en passende årlig efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af midler fra budgettet.
Til dette formål foretager medlemsstaterne kontrol og etablerer et effektivt og produktivt internt kontrolsystem i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 28a. De indleder retsforfølgning, hvis det er nødvendigt og hensigtsmæssigt.
3. Medlemsstaterne fremlægger på det relevante nationale plan en årlig oversigt over de foreliggende revisioner og erklæringer.
4. For at sikre, at midlerne anvendes i overensstemmelse med de gældende bestemmelser, anvender Kommissionen sådanne procedurer for regnskabsafslutning eller regler for beregning af finansielle korrektioner, at den kan påtage sig sit endelige ansvar for gennemførelsen af budgettet.
Artikel 53c
1. Når Kommissionen gennemfører budgettet ved decentral forvaltning, overdrages der gennemførelsesopgaver til tredjelande i overensstemmelse med artikel 56 og afsnit IV i anden del, uden at dette dog berører uddelegeringen af de resterende opgaver til de organer, der er omhandlet i artikel 54, stk. 2.
2. For at sikre at midlerne anvendes i overensstemmelse med de gældende bestemmelser, anvender Kommissionen sådanne procedurer for regnskabsafslutning eller regler for beregning af finansielle korrektioner, at den kan påtage sig sit endelige ansvar for gennemførelsen af budgettet.
3. Tredjelande, hvortil der overdrages gennemførelsesopgaver, skal i overensstemmelse med artikel 30, stk. 3, sikre en passende årlig efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af midler fra budgettet.
Artikel 53d
1. Når Kommissionen gennemfører budgettet ved fælles forvaltning, overdrages visse gennemførelsesopgaver til internationale organisationer i overensstemmelse med gennemførelsesbestemmelserne, i følgende tilfælde:
a)
når Kommissionen og den pågældende internationale organisation har indgået en langfristet rammeaftale, som fastlægger de administrative og finansielle vilkår for deres samarbejde
b)
når Kommissionen og den internationale organisation udarbejder et fælles projekt eller program
c)
når midlerne fra en række donorer samles i en pulje og ikke er afsat til specifikke udgiftsposter eller -kategorier, dvs. når der er tale om multidonorforanstaltninger.
Disse organisationer skal i forbindelse med regnskaber, revision og intern kontrol og i forbindelse med procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler anvende standarder, der frembyder garantier svarende til de internationalt anerkendte standarder.
2. Individuelle aftaler, der indgås med internationale organisationer om finansieringen, skal indeholde detaljerede bestemmelser om gennemførelsen af de opgaver, den pågældende internationale organisation har fået pålagt.
3. Internationale organisationer, hvortil der overdrages gennemførelsesopgaver, skal i overensstemmelse med artikel 30, stk. 3, sikre en passende årlig efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af midler fra budgettet.«
30)
I artikel 54 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. Kommissionen kan ikke til overdrage tredjemand sine gennemførelsesbeføjelser i medfør af traktaterne, når beføjelserne indebærer en betydelig skønsmargen, der vil kunne afspejle overvejelser af politisk art. De gennemførelsesopgaver, der uddelegeres til tredjemand, skal være præcist defineret, og det skal nøje kontrolleres, hvordan de udføres.
Uddelegeringen af budgetgennemførelsesopgaver skal opfylde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver effektiv og produktiv intern kontrol, og skal overholde princippet om ikke-forskelsbehandling og sikre fællesskabsindsatsens synlighed. De gennemførelsesopgaver, der uddelegeres på denne måde, må ikke give anledning til interessekonflikter.«.
b)
I stk. 2 foretages følgende ændringer:
i)
Første punktum affattes således:
»Inden for begrænsningerne i stk. 1 kan Kommissionen, når den gennemfører budgettet ved indirekte central forvaltning eller ved decentral forvaltning i henhold til artikel 53a eller 53c, uddelegere offentligretlige opgaver og navnlig budgetgennemførelsesopgaver til: […]«.
ii)
Litra b) affattes således:
»b)
organer oprettet af Fællesskaberne som omhandlet i artikel 185 og andre specialiserede fællesskabsorganer, såsom Den Europæiske Investeringsbank eller Den Europæiske Investeringsfond, hvis opgaven er forenelig med organets opgaver i henhold til basisretsakten.«
iii)
Litra c) affattes således:
»c)
nationale eller internationale offentligretlige organer eller privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver og stiller tilstrækkelige finansielle garantier og overholder de betingelser, der fastsættes i gennemførelsesbestemmelserne.«.
iv)
Følgende litra tilføjes:
»d)
personer, der er pålagt at gennemføre specifikke aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. nærværende forordnings artikel 49.«.
c)
Stk. 3, andet afsnit, affattes således:
»Disse organer eller personer træffer passende foranstaltninger for at forebygge uregelmæssigheder og svig og indleder eventuelt retsforfølgning for at inddrive midler, der er udbetalt uretmæssigt eller ikke er anvendt korrekt.«.
31)
Artikel 55 og 56 affattes således:
»Artikel 55
1. Gennemførelsesorganer skal være fællesskabsretlige juridiske personer, som er oprettet ved en kommissionsafgørelse, og hvortil der kan delegeres beføjelser til helt eller delvis at gennemføre et fællesskabsprogram eller -projekt for Kommissionen og på dennes ansvar i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 af 19. december 2002 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer (13).
2. Anvendelsen af de dermed forbundne aktionsbevillinger foregår gennem organets direktør.
Artikel 56
1. Når Kommissionen gennemfører budgettet ved indirekte central forvaltning, skal den først indhente bevis for, at følgende foreligger og fungerer hensigtsmæssigt inden for de enheder, hvortil den overdrager gennemførelsen:
a)
gennemskuelige procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler og for ydelse af tilskud, der er ikke-diskriminerende og forhindrer enhver interessekonflikt, og som er i overensstemmelse med bestemmelserne i henholdsvis afsnit V og VI
b)
et effektivt og produktivt system til intern kontrol af forvaltningen af transaktionerne, som omfatter en effektiv adskillelse af funktionerne som anvisningsberettiget og regnskabsfører eller af tilsvarende funktioner
c)
et regnskabssystem, der gør det muligt at kontrollere, at fællesskabsmidlerne er anvendt korrekt, og at vise anvendelsen af midlerne i Fællesskabernes regnskaber
d)
en uafhængig ekstern revision
e)
aktindsigt på det niveau, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne
f)
passende årlig efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagerne af midler fra budgettet i overensstemmelse med artikel 30, stk. 3.
Kommissionen kan beslutte, at de kontrol- og regnskabssystemer og procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler, der anvendes af de i stk. 1 og 2 omhandlede enheder, sidestilles med dens egne regler, under hensyntagen til de internationalt anerkendte standarder.
2. I tilfælde af decentral forvaltning gælder betingelserne i stk. 1, med undtagelse af kriteriet i litra e), helt eller delvis, afhængigt af hvilken grad af decentralisering der er aftalt mellem Kommissionen og det pågældende tredjeland eller de pågældende nationale eller internationale offentligretlige organer.
Uanset stk. 1, litra a), og artikel 169a kan Kommissionen,
-
når midlerne samles i en pulje, og
-
på de betingelser, som er fastsat i basisretsakten,
beslutte at benytte de procedurer for indgåelse af indkøbsaftaler eller for ydelse af tilskud, der anvendes af modtagerpartnerlandet, eller som er aftalt mellem donorerne.
Kommissionen skal, før der træffes en sådan beslutning, først i hvert enkelt tilfælde indhente bevis for, at procedurerne overholder principperne om klarhed og åbenhed, ligebehandling og ikke-forskelsbehandling, forhindrer enhver interessekonflikt, frembyder garantier svarende til de internationalt anerkendte standarder og sikrer overholdelse af bestemmelserne om forsvarlig økonomisk forvaltning, hvilket kræver effektiv og produktiv intern kontrol.
Det pågældende tredjeland og de pågældende nationale eller internationale offentligretlige organer skal påtage sig at opfylde følgende forpligtelser:
a)
overholde betingelserne i stk. 1, jf. dog nærværende stykkes første afsnit
b)
sikre, at den i stk. 1, litra d), nævnte revision udføres af et nationalt organ for uafhængig ekstern revision
c)
foretage regelmæssig kontrol af, at de foranstaltninger, der skal finansieres over budgettet, er blevet gennemført korrekt
d)
træffe passende foranstaltninger for at forebygge uregelmæssigheder og svig og eventuelt indlede retsforfølgning for at inddrive midler, der er udbetalt uretmæssigt.
3. Kommissionen skal sikre, at gennemførelsen af de overdragne opgaver overvåges, evalueres og kontrolleres. Den tager hensyn til sidestillingen af kontrolsystemerne, når den udfører kontrol ved hjælp af sine egne kontrolsystemer.
32)
Artikel 57, stk. 1, affattes således:
»1. Kommissionen kan ikke overdrage gennemførelsesopgaver i forbindelse med midler fra budgettet, herunder betaling og inkassering, til eksterne privatretlige enheder eller organer, undtagen i tilfælde som omhandlet i artikel 54, stk. 2, litra c), og i særlige tilfælde, hvor de pågældende betalinger skal ske til modtagere, der er bestemt af Kommissionen, på betingelser og af beløb, der er fastsat af Kommissionen, og ikke indebærer, at den enhed eller det organ, som foretager betalingerne, skal udøve et skøn.«
33)
I artikel 59 foretages følgende ændringer:
a)
Som stk. 1a indsættes følgende:
»1a. I dette afsnit forstås ved »ansatte« personer, der er omfattet af vedtægten.«
b)
Stk. 2 affattes således:
»2. Hver institution bestemmer i sine interne administrative regler, hvilke ansatte på et passende niveau den under iagttagelse af betingelserne i sin forretningsorden vil uddelegere funktionen som anvisningsberettiget til, omfanget af de uddelegerede beføjelser og de befuldmægtigedes mulighed for at subdelegere beføjelserne.«.
c)
Stk. 3 affattes således:
»3. Funktionen som anvisningsberettiget kan kun delegeres eller subdelegeres til ansatte.«.
34)
Artikel 60, stk. 7, affattes således:
»7. Den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede redegør over for institutionen for sin virksomhed i en årsberetning, der ledsages af oplysninger om de finansielle forhold og forvaltningen til bekræftelse af, at oplysningerne i hans beretning giver et retvisende billede, medmindre andet er præciseret i eventuelle forbehold vedrørende afgrænsede indkomst- og udgiftsområder.
Denne beretning skal redegøre for resultaterne af de gennemførte transaktioner i forhold til de opstillede mål og for de dermed forbundne risici samt for, hvordan de disponible ressourcer er udnyttet, og for det interne kontrolsystems effektivitet og produktivitet. Den interne revisor gør sig bekendt med årsberetningen og med de øvrige nævnte oplysninger. Kommissionen sender senest den 15. juni hvert år budgetmyndigheden en sammenfatning af årsberetningerne for det foregående år.«.
35)
I artikel 61 foretages følgende ændringer:
a)
I artikel 1, litra e), tilføjes følgende:
»; regnskabsføreren er bemyndiget til at kontrollere, at godkendelseskriterierne er overholdt«.
b)
Følgende stykker indsættes:
»2a. Før regnskaberne vedtages af institutionen, underskrives de af regnskabsføreren, som derved bekræfter, at han har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af institutionens økonomiske situation.
Med henblik herpå forvisser han sig om, at regnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med de regnskabsregler, metoder og regnskabssystemer, der er indført under hans ansvar som fastsat i denne forordning for hans institutions regnskaber, og at alle indtægter og udgifter er opført i regnskaberne.
De ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede fremsender alle de oplysninger, som regnskabsføreren har behov for at udøve sine funktioner.
De anvisningsberettigede bevarer det fulde ansvar for, at de midler, de forvalter, anvendes korrekt, og for lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, de kontrollerer.
2b. Regnskabsføreren har beføjelse til at kontrollere de modtagne oplysninger og til at gennemføre yderligere kontroller, som han anser for nødvendige for, at han kan underskrive regnskaberne.
Regnskabsføreren tager om nødvendigt forbehold og redegør i så fald i detaljer for arten og omfanget af disse forbehold.
2c. Regnskabsførerne for de andre institutioner og agenturer underskriver deres årsregnskaber og sender dem til Kommissionens regnskabsfører.«.
b)
Stk. 3 affattes således:
»3. Medmindre andet er fastsat i denne forordning, er regnskabsføreren den eneste, der har beføjelse til at forvalte kontanter og likvide midler. Han er ansvarlig for deres opbevaring.«.
36)
Artikel 62, stk. 1, affattes således:
»Regnskabsføreren kan under udførelsen af sit hverv uddelegere visse opgaver til underordnede ansatte.«
37)
Artikel 63 affattes således:
»Artikel 63
1. Der kan oprettes forskudskonti til inkassering af andre indtægter end egne indtægter og til betaling af mindre beløb som nærmere fastsat i gennemførelsesbestemmelserne.
I forbindelse med bistand i krisesituationer og humanitære bistandsforanstaltninger som omhandlet i artikel 110 kan forskudskonti dog anvendes uden beløbsmæssige begrænsninger, under overholdelse af det bevillingsniveau, der er vedtaget af budgetmyndigheden under den dertil svarende budgetpost for det løbende regnskabsår.
2. Forskudskonti tilføres midler af institutionens regnskabsfører og er underlagt forskudsbestyrere udpeget af institutionens regnskabsfører.«.
38)
Artikel 65, stk. 1, affattes således:
»1. Bestemmelserne i dette kapitel indskrænker ikke det strafferetlige ansvar, som de i artikel 64 nævnte finansielle aktører kan pådrage sig efter gældende national ret og efter gældende bestemmelser om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og om bekæmpelse af bestikkelse, som involverer tjenestemænd ved Fællesskaberne eller i medlemsstaterne.«.
39)
I artikel 66 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. Den anvisningsberettigede pådrager sig økonomisk ansvar i henhold til vedtægten.«
b)
Følgende stykke indsættes:
»1a. Erstatningspligt består især når:
a)
den anvisningsberettigede konstaterer tilstedeværelsen af udestående fordringer eller udsteder indtægtsordrer, indgår en udgiftsforpligtelse eller underskriver en betalingsordre og i den forbindelse forsætligt eller groft uagtsomt undlader at følge denne forordning og gennemførelsesbestemmelserne dertil
b)
den anvisningsberettigede forsætligt eller groft uagtsomt undlader at udstede et dokument, som indebærer skabelse af en fordring, undlader at udstede en indtægtsordre eller forhaler udstedelsen af en indtægtsordre eller forhaler udstedelsen af en betalingsordre, hvorved institutionen påføres et civilretligt ansvar over for tredjemand.«.
c)
Stk. 3 affattes således:
»3. I tilfælde af subdelegation inden for institutionens egne tjenestegrene forbliver den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede ansvarlig for effektiviteten og produktiviteten af de oprettede systemer for intern forvaltning og kontrol og for valget af den ved subdelegation bemyndigede anvisningsberettigede.«.
d)
Stk. 4, første afsnit, affattes således:
»4. Hver institution opretter en særlig instans til behandling af økonomiske uregelmæssigheder eller deltager i en fælles instans, som er oprettet af flere institutioner. Instanserne fungerer uafhængigt og afgør, om der foreligger en økonomisk uregelmæssighed, og hvilke følger en sådan uregelmæssighed eventuelt skal have.«.
40)
Artikel 73, stk. 2, affattes således:
»2. Når den ved delegation bemyndigede kompetente anvisningsberettigede påtænker helt eller delvis at give afkald på at inddrive en fastlagt fordring, skal han sikre sig, at afkaldet er formelt korrekt og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og om proportionalitet, efter de procedurer og i henhold til de kriterier, der fastsættes i gennemførelsesbestemmelserne. Beslutninger om afkald skal begrundes. Den anvisningsberettigede kan kun uddelegere beslutninger om afkald på de betingelser, der fastsættes i gennemførelsesbestemmelserne.
Den bemyndigede anvisningsberettigede kan desuden annullere eller justere en fastlagt fordring på de i gennemførelsesbestemmelserne fastsatte betingelser.«
41)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 73a
Uden at dette berører bestemmelserne i specifikke forordninger eller anvendelsen af Rådets afgørelse om Fællesskabernes ordning vedrørende egne indtægter, er Fællesskabernes fordringer over for tredjemand og tredjemands fordringer over for Fællesskaberne underlagt en forældelsesfrist på fem år.
Datoen for beregning af forældelsesfristen og betingelserne for fristafbrydelse fastsættes i gennemførelsesbestemmelserne.«.
42)
I artikel 75, stk. 2, ændres »artikel 49, stk. 2« til »artikel 49, stk. 6, litra e)«.
43)
Artikel 77, stk. 3, tredje afsnit, affattes således:
»Når en retlig forpligtelse ikke har givet anledning til nogen betaling som omhandlet i artikel 81 i en periode på tre år efter indgåelsen af den, frigøres beløbet for den dertil svarende budgetmæssige forpligtelse.«.
44)
I artikel 80 tilføjes følgende stykke:
»Hvis der foretages periodisk betaling for leverede tjenesteydelser, herunder udlejningsydelser, eller vareleverancer, kan den anvisningsberettigede på grundlag af sin risikoanalyse give instruks om anvendelse af en direkte debiteringsordning.«.
45)
Artikel 86, stk. 1, litra b), affattes således:
»b)
at vurdere effektiviteten og produktiviteten af de interne kontrol- og revisionssystemer, der anvendes på alle budgetgennemførelsestransaktioner.«
46)
Artikel 87, stk. 2, affattes således:
»Hvis den interne revisor er en ansat, drages han til ansvar efter bestemmelserne i vedtægten og som nærmere fastsat i gennemførelsesbestemmelserne.«
47)
Artikel 88 affattes således
»Artikel 88
1. Offentlige indkøbsaftaler er gensidigt bebyrdende aftaler, der indgås skriftligt mellem en eller flere økonomiske aktører og en eller flere ordregivende myndigheder som omhandlet i artikel 104 og 167 med henblik på mod betaling af en pris, der helt eller delvis afholdes over budgettet, at opnå levering af varer eller fast ejendom, udførelse af bygge- og anlægsarbejder eller levering af tjenesteydelser.
Aftalerne kan vedrøre:
a)
køb eller leje af en ejendom
b)
indkøb
c)
bygge- og anlægsarbejder
d)
tjenesteydelser.
2. Rammekontrakter er aftaler indgået mellem en eller flere ordregivende myndigheder og en eller flere økonomiske aktører for at fastlægge de bestemmelser, som skal gælde for en række aftaler, der kan indgås inden for en vis periode, bl.a. med hensyn til prisen og eventuelt den forventede mængde. De er underlagt bestemmelserne i dette afsnit vedrørende tildelingsproceduren, herunder offentliggørelse.
3. Tilskud er ikke omfattet af dette afsnit, jf. dog artikel 93-96«.
48)
I artikel 89, stk. 2, tilføjes følgende som andet afsnit:
»De ordregivende myndigheder må ikke anvende rammekontrakter uretmæssigt eller på en sådan måde, at formålet eller virkningen er at forhindre, begrænse eller forvride konkurrencen.«
49)
I artikel 90 foretages følgende ændringer:
a)
stk. 1 ændres således:
i)
første afsnit affattes således:
»1.
Aftaler, hvis værdi ligger over de beløbsgrænser, der er fastsat i artikel 105 eller 167, skal offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.«.
ii)
andet afsnit affattes således:
»Forudgående offentliggørelse kan kun undlades i de tilfælde, der er nævnt i artikel 91, stk. 2, i denne forordning som nærmere fastsat i gennemførelsesbestemmelserne, og i forbindelse med de aftaler om indkøb af tjenesteydelser, der er omfattet af bilag II B til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter. (14)
b)
stk. 2 affattes således:
»2. Aftaler med en værdi under de beløbsgrænser, som er fastsat i artikel 105 eller 167, og tjenesteydelseskontrakter, som omhandlet i bilag IIB til direktiv 2004/18/EF, skal offentliggøres på passende måde som fastsat i gennemførelsesbestemmelserne.«.
50)
I artikel 91 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. Proceduren for indgåelse af aftalerne antager en af følgende former:
a)
offentligt udbud
b)
begrænset udbud
c)
projektkonkurrence
d)
udbud med forhandling
e)
konkurrencepræget dialog.
Når en offentlig indkøbsaftale eller en rammekontrakt er af interesse for to eller flere institutioner, gennemførelsesorganer eller organer som omhandlet i artikel 185, og når der er mulighed for at opnå øget effektivitet, bestræber de ordregivende myndigheder sig på at gennemføre proceduren for indgåelse af aftaler på et interinstitutionelt grundlag.
Når en offentlig indkøbsaftale eller en rammekontrakt er nødvendig for gennemførelsen af en fælles aktion mellem en institution og en ordregivende myndighed fra en medlemsstat, kan proceduren for indgåelse af aftaler gennemføres i fællesskab af institutionen og den ordregivende myndighed i overensstemmelse med gennemførelsesbestemmelserne.«.
b)
I stk. 2 udgår andet afsnit.
c)
Som stk. 4 indsættes følgende:
»4. Gennemførelsesbestemmelserne skal fastslå, hvilken af de i stk. 1 nævnte procedurer for indgåelse af aftaler der skal anvendes i forbindelse med de tjenesteydelseskontrakter, der er omfattet af bilag II B til direktiv 2004/18/EF, og kontrakter, der er erklæret hemmelige, og hvis udførelse skal ledsages af særlige sikkerhedsforanstaltninger, eller når beskyttelsen af Fællesskabernes eller Den Europæiske Unions væsentlige interesser kræver det.«.
51)
Artikel 92 affattes således:
»Artikel 92
Udbudsdokumenterne skal indeholde en fuldstændig, klar og præcis beskrivelse af, hvad aftalen drejer sig om, og præcisere de udelukkelses-, udvælgelses- og tildelingskriterier, som gælder for aftalen.«.
52)
I artikel 93 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 ændres således:
i)
Indledningen affattes således:
»Fra deltagelse i aftaler udelukkes ansøgere eller bydende:«
ii)
Litra f) affattes således:
»f)
som på det pågældende tidspunkt er genstand for en administrativ sanktion som omhandlet i artikel 96, stk. 1.«
iii)
Der tilføjes følgende afsnit:
»Litra a)-d) i første afsnit finder ikke anvendelse ved indkøb af varer på særlig fordelagtige vilkår, enten hos en leverandør, der endeligt indstiller sin erhvervsvirksomhed, hos kuratorer eller likvidatorer i en konkursbehandling, en tvangsakkord eller en tilsvarende behandling i henhold til national lov.«
b)
Stk. 2 affattes således:
»2. Ansøgere eller bydende skal dokumentere, at de ikke befinder sig i en af de i stk. 1 nævnte situationer. Den ordregivende myndighed kan undlade at kræve en sådan dokumentation for aftaler med meget lav værdi, jf. gennemførelsesbestemmelserne.
Med henblik på en korrekt anvendelse af stk. 1 skal ansøgeren eller den bydende på den ordregivende myndigheds forlangende:
a)
såfremt ansøgeren eller den bydende er en retlig enhed, give oplysning om ejerforholdene eller ledelses-, kontrol- og repræsentationsbeføjelserne i den retlige enhed
b)
såfremt det overvejes at anvende underentreprise, dokumentere, at underkontrahenten ikke befinder sig i en af de i stk. 1 nævnte situationer.«
c)
Som stk. 3 tilføjes følgende:
»3. Gennemførelsesbestemmelserne skal fastslå den maksimale periode, hvor de i stk. 1 omhandlede situationer kan medføre udelukkelse af ansøgere eller bydende fra deltagelse i en procedure for indgåelse af aftaler. Den maksimale periode kan ikke overstige ti år.«.
53)
Artikel 94, 95 og 96 affattes således:
»Artikel 94
Fra tildeling af en ordre udelukkes enhver ansøger eller bydende, der under proceduren for indgåelse af den pågældende aftale:
a)
befinder sig i en interessekonflikt
b)
har afgivet urigtige oplysninger ved meddelelsen af de oplysninger, som den ordregivende myndighed har krævet som betingelse for deltagelse i den pågældende procedure, eller ikke har afgivet de krævede oplysninger
c)
befinder sig i en af de i artikel 93, stk. 1, nævnte situationer, der medfører udelukkelse fra proceduren for indgåelse af aftalen.
Artikel 95
1. Kommissionen opretter og forvalter en central database i overensstemmelse med Fællesskabets bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger. Databasen indeholder detaljerede oplysninger om ansøgere og bydende, som befinder sig i en af de situationer, der er nævnt i artikel 93 og 94 og artikel 96, stk. 1, litra b), og stk. 2, litra a). Den er fælles for institutionerne, forvaltningsorganerne og de organer, der er omhandlet i artikel 185.
2. Medlemsstaters og tredjelandes myndigheder, såvel som andre end de i stk. 1 omhandlede organer, der deltager i gennemførelsen af budgettet, jf. artikel 53 og 54, underretter den kompetente anvisningsberettigede om ansøgere og bydende, der befinder sig i en af de situationer, der er omhandlet i artikel 93, stk. 1, litra e), og hvor den pågældende operatørs optræden var til skade for Fællesskabernes finansielle interesser. Den anvisningsberettigede godkender oplysningerne og beder regnskabsføreren registrere dem i databasen.
De i første afsnit omhandlede myndigheder og organer skal have adgang til oplysningerne i databasen og kan i givet fald på eget ansvar tage hensyn hertil i forbindelse med tildeling af kontrakter, der vedrører gennemførelsen af budgettet.
3. I gennemførelsesbestemmelserne fastsættes der gennemskuelige og sammenhængende kriterier, som sikrer en proportional anvendelse af udelukkelseskriterierne. Kommissionen fastlægger standardiserede procedurer og tekniske specifikationer for forvaltningen af databasen.
Artikel 96
1. Den ordregivende myndighed kan anvende administrative eller finansielle sanktioner over for:
a)
ansøgere eller bydende i de i artikel 94, litra b), nævnte tilfælde
b)
kontrahenter, der er fundet skyldige i grov misligholdelse af deres forpligtelser i henhold til en kontrakt, der finansieres over budgettet.
I alle tilfælde skal den ordregivende myndighed dog først give den pågældende lejlighed til at fremsætte bemærkninger.
2. De i stk. 1 nævnte sanktioner skal stå i et rimeligt forhold til aftalens værdi og grovheden af de begåede fejl og kan bestå i:
a)
udelukkelse af ansøgeren eller den bydende eller kontrahenten fra aftaler og tilskud, der finansieres over budgettet, i en periode på højst ti år, og/eller
b)
økonomiske sanktioner over for ansøgeren eller den bydende eller kontrahenten, der højst kan svare til værdien af den pågældende kontrakt.«
54)
Artikel 97 affattes således:
»Artikel 97
1. Ordrerne tildeles på grundlag af de tildelingskriterier, som finder anvendelse på udbuddets indhold, efter at kapaciteten hos de økonomiske aktører, der ikke er blevet udelukket i henhold til artikel 93 og 94 og artikel 96, stk. 2, litra a), er blevet kontrolleret i overensstemmelse med de udvælgelseskriterier, som er fastsat i udbudsdokumenterne.
2. Ordrerne tildeles på grundlag af et udbud, hvor udbyderen antager det billigste bud, eller på grundlag af et udbud, hvor udbyderen antager det økonomisk mest fordelagtige bud.«.
55)
I artikel 98 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 og 2 affattes således:
»1. Reglerne for afgivelse af bud skal sikre, at der bliver tale om reel konkurrence, og at buddenes indhold hemmeligholdes, indtil de alle åbnes samtidig.
2. Når det anses for hensigtsmæssigt og proportionalt, kan den ordregivende myndighed efter nærmere regler, der fastsættes i gennemførelsesbestemmelserne, kræve en forhåndsgaranti af de bydende for at sikre sig, at de står ved deres bud.«.
b)
Stk. 4 affattes således:
»4. Alle ansøgninger om deltagelse eller bud, som udvalget erklærer forskriftsmæssige, vurderes efter de kriterier, der er fastsat i udbudsdokumenterne, med henblik på at foreslå den ordregivende myndighed at tildele kontrakten eller igangsætte en elektronisk auktion.«.
56)
Artikel 102 og 103 affattes således:
»Artikel 102
1. Den ordregivende myndighed skal kræve en forhåndsgaranti af kontrahenterne i de tilfælde, der er fastsat i gennemførelsesbestemmelserne.
2. Den ordregivende myndighed kan, når den anser det for hensigtsmæssigt og proportionalt, kræve en sådan en garanti af kontrahenterne med henblik på:
a)
at sikre, at aftalen gennemføres på tilfredsstillende måde
b)
at begrænse de økonomiske risici, der er forbundet med udbetaling af forfinansiering.
Artikel 103
Hvis proceduren for indgåelse af en aftale viser sig at have været behæftet med væsentlige fejl, uregelmæssigheder eller svig, suspenderer institutionerne proceduren og kan træffe de foranstaltninger, der måtte være nødvendige, herunder annullering af proceduren.
Hvis det, efter at kontrakten er tildelt, viser sig, at proceduren for indgåelse af aftalen eller opfyldelsen af kontrakten har været behæftet med væsentlige fejl, uregelmæssigheder eller svig, kan institutionerne afhængigt af, hvor fremskreden proceduren er, enten undlade at indgå kontrakten eller suspendere kontraktens opfyldelse eller i givet fald bringe kontrakten til ophør.
Hvis sådanne fejl, uregelmæssigheder eller svigagtige forhold kan tilregnes kontrahenten, kan institutionerne endvidere nægte udbetaling, inddrive allerede udbetalte beløb eller opsige alle aftaler, der er indgået med den pågældende kontrahent, i et omfang, der er proportionalt med alvoren af de pågældende fejl, uregelmæssigheder eller svigagtige forhold.«.
57)
I artikel 104 tilføjes følgende punktum:
»De uddelegerer i overensstemmelse med artikel 59 de nødvendige beføjelser til udøvelse af funktionen som ordregivende myndighed.«.
58)
Artikel 105 affattes således:
»Artikel 105
1. Med forbehold af bestemmelserne i afsnit IV i anden del fastsætter direktiv 2004/18/EF de beløbsgrænser, der er afgørende for:
a)
offentliggørelsesreglerne som omhandlet i artikel 90
b)
valget af procedure som omhandlet i artikel 91, stk. 1
c)
de dertil hørende tidsfrister.
2. I forbindelse med aftaler, der er omfattet af direktiv 2004/18/EF, indgår den ordregivende myndighed først aftalen eller rammekontrakten med den valgte bydende efter udløbet af en standstill-periode, med de undtagelser og på de betingelser, som er fastsat i gennemførelsesbestemmelserne.«.
59)
I kapitel 1 i afsnit VI i første del affattes overskriften således:
»KAPITEL 1
Anvendelsesområde og former for tilskud«
60)
I artikel 108 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1, andet afsnit, affattes således:
»De omfattes enten af en skriftlig aftale eller af en beslutning truffet af Kommissionen, som meddeles den valgte ansøger.«
b)
Stk. 2 affattes således:
»2. Følgende betragtes ikke som tilskud som omhandlet i dette afsnit:
a)
udgifter til institutionernes medlemmer og personale og bidrag til Europaskolerne
b)
lån, Fællesskabets risikobærende instrumenter eller Fællesskabets finansielle bidrag til sådanne instrumenter, offentlige indkøbsaftaler som omhandlet i artikel 88 og støtte udbetalt som makrofinansiel bistand og budgetstøtte
c)
egenkapitalinvesteringer foretaget på grundlag af princippet om den private investor, ansvarlig lånekapital og aktiebeholdninger eller kapitalandele i internationale penge- og finansieringsinstitutter som Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) eller specialiserede fællesskabsorganer som Den Europæiske Investeringsfond (EIF)
d)
Fællesskabernes bidrag i form af kontingenter til organisationer, som de er medlem af
e)
udgifter afholdt som led i den delte, decentrale eller fælles forvaltning som omhandlet i artikel 53-53d
f)
betalinger til organer, hvortil der er uddelegeret gennemførelsesopgaver i henhold til artikel 54, stk. 2, og bidrag til organer oprettet af lovgivningsmyndigheden, der foretages i henhold til basisretsakten om oprettelse af det pågældende organ
g)
udgifter vedrørende fiskerimarkederne som omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (15)
h)
godtgørelse af rejse- og opholdsudgifter afholdt af eller eventuelle andre godtgørelser betalt til personer, der er inviteret eller bemyndiget af institutionerne.
c)
Følgende stykker indsættes:
»3. Følgende sidestilles med tilskud og reguleres, når det er relevant, af dette afsnit:
a)
den fordel, der er forbundet med en rentegodtgørelse i forbindelse med visse lån
b)
andre egenkapitalinvesteringer eller kapitalandele end dem, der er omhandlet i stk. 2, litra c).
4. Institutionerne kan hver især yde tilskud til kommunikationsaktiviteter, hvor det i behørigt begrundede tilfælde er uhensigtsmæssigt at anvende offentlige indkøbsprocedurer.«.
61)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 108a
1. Der kan ydes tilskud i form af følgende:
a)
godtgørelse af en nærmere bestemt andel af de tilskudsberettigede omkostninger, der faktisk er afholdt
b)
faste beløb
c)
finansiering efter takst
d)
en kombination af de i litra a), b) og c) omhandlede former.
2. Tilskuddene må ikke overstige et samlet loft, der udtrykkes i absolut værdi.«.
62)
Overskriften til kapitel 2 i afsnit VI i første del affattes således:
»KAPITEL 2
Principper«
63)
Artikel 109 affattes således:
»Artikel 109
1. Tilskud ydes under overholdelse af principperne om klarhed og åbenhed og ligebehandling.
Tilskud kan ikke kumuleres eller ydes med tilbagevirkende kraft, og de skal involvere samfinansiering.
Tilskud må under ingen omstændigheder overstige de samlede omkostninger, der er tilskudsberettigede i henhold til gennemførelsesbestemmelserne.
2. Tilskud må ikke have til formål eller bevirke, at modtageren opnår en fortjeneste.
3. Artikel 2 finder ikke anvendelse på følgende:
a)
stipendier til studier, forskning eller erhvervsuddannelse udbetalt til fysiske personer
b)
priser uddelt som led i en konkurrence
c)
foranstaltninger, hvis formål er at øge en modtagers økonomiske kapacitet eller at skabe en indkomst i forbindelse med foranstaltninger udadtil.«.
64)
Artikel 110, stk. 1, affattes således:
»1. Tilskud anføres i et årligt arbejdsprogram, der offentliggøres i regnskabsårets begyndelse.
Dette årlige arbejdsprogram gennemføres ved indkaldelse af forslag, undtagen i hastende og behørigt begrundede undtagelsestilfælde, eller hvis modtageren eller foranstaltningen er af en sådan beskaffenhed, at der ikke er anden mulighed i forbindelse med en bestemt foranstaltning, eller hvis modtageren i en basisretsakt er udpeget som modtager af et tilskud.
Første afsnit finder ikke anvendelse på bistand i krisesituationer og humanitære bistandsforanstaltninger.«.
65)
Artikel 111 og 112 affattes således:
»Artikel 111
Hver modtager kan i forbindelse med én og samme foranstaltning kun opnå ét tilskud finansieret over budgettet, medmindre den pågældende basisretsakt giver mulighed for andet.
En modtager kan pr. regnskabsår kun opnå ét driftstilskud finansieret over budgettet.
Ansøgeren underretter straks den anvisningsberettigede, hvis der er indgivet flere ansøgninger eller modtaget flere tilskud i forbindelse med den samme foranstaltning eller det samme arbejdsprogram.
Under ingen omstændigheder kan de samme omkostninger finansieres to gange over budgettet.
Artikel 112
1. Der kan kun ydes tilskud til en allerede påbegyndt foranstaltning i tilfælde, hvor ansøgeren kan dokumentere, at det var nødvendigt at igangsætte foranstaltningen, inden tilskuddet blev ydet.
I disse tilfælde må tilskudsberettigede omkostninger dog ikke ligge forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud, undtagen i behørigt begrundede undtagelsestilfælde som fastsat i basisretsakten, eller hvis der er tale om udgifter, der er nødvendige for en tilfredsstillende afvikling af bistand i krisesituationer og humanitære bistandsforanstaltninger, som fastsat i gennemførelsesbestemmelserne.
Der kan ikke ydes tilskud med tilbagevirkende kraft til allerede afsluttede foranstaltninger.
2. Et driftstilskud skal tildeles senest seks måneder efter begyndelsen af modtagerens regnskabsår. Tilskudsberettigede omkostninger må hverken ligge forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen om tilskud eller forud for begyndelsen af modtagerens regnskabsår.«.
66)
Artikel 113, stk. 2, affattes således:
»2. Medmindre andet er fastsat i basisretsakten til fordel for organer, der forfølger et mål af almen europæisk interesse, skal driftstilskud gradvis nedtrappes, hvis de fornys. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på tilskud, som har en af de former, der er nævnt i artikel 108a, stk. 1, litra b) og c).«.
67)
Artikel 114 affattes således:
»Artikel 114
1. Ansøgninger om tilskud skal indgives skriftligt.
2. For at komme i betragtning skal ansøgninger om tilskud indgives af følgende:
a)
juridiske personer; ansøgninger om tilskud kan tages i betragtning, når de er indgivet af enheder, der ikke er juridiske personer i henhold til gældende national ret, hvis deres repræsentanter har handleevne til at indgå retlige forpligtelser på deres vegne og påtage sig det økonomiske ansvar
b)
fysiske personer, hvis dette er nødvendigt på grund af foranstaltningens art eller beskaffenhed eller på grund af den målsætning, der forfølges af ansøgeren.
3. Der kan ikke ydes tilskud til ansøgere, som på tidspunktet for tilskudsproceduren befinder sig i en af de situationer, der er nævnt i artikel 93, stk. 1, artikel 94 og artikel 96, stk. 2, litra a).
Ansøgerne skal dokumentere, at de ikke befinder sig i en af de situationer, der er omhandlet i første afsnit. Den anvisningsberettigede kan dog undlade at kræve en sådan dokumentation, når der er tale om tilskud med meget lav værdi, jf. gennemførelsesbestemmelserne.
4. Den anvisningsberettigede kan i overensstemmelse med artikel 96 pålægge ansøgere administrative og økonomiske sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til situationen og har en afskrækkende virkning.
Sådanne sanktioner kan også pålægges modtagere, som på tidspunktet for indgivelsen af ansøgningen eller under gennemførelsen af tilskuddet har afgivet urigtige erklæringer ved meddelelsen af de oplysninger, som den anvisningsberettigede har krævet, eller ikke har meddelt disse oplysninger.«.
68)
Artikel 116, stk. 1, affattes således:
»1. Forslagene vurderes på grundlag af de på forhånd meddelte udvælgelses- og tildelingskriterier med henblik på at afgøre, hvilke forslag der vil kunne finansieres.«.
69)
Artikel 118 affattes således:
»Artikel 118
1. Den kompetente anvisningsberettigede kan, når han anser det for hensigtsmæssigt og proportionalt, kræve en forhåndsgaranti af modtageren for at begrænse de økonomiske risici, der er forbundet med udbetalingen af forfinansiering.
2. Den anvisningsberettigede skal kræve en sådan forhåndsgaranti af modtageren i de tilfælde, der er fastsat i gennemførelsesbestemmelserne.«
70)
Artikel 119, stk. 2, affattes således:
»2. Hvis modtageren ikke opfylder sine forpligtelser, suspenderes tilskuddet, eller det reduceres eller bortfalder helt i de tilfælde, der er fastsat i gennemførelsesbestemmelserne, efter at modtageren har fået lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger.«
71)
Artikel 120 affattes således:
»Artikel 120
1. Gennemførelsesbestemmelserne fastsætter de relevante procedurer, der skal følges, hvis foranstaltningens gennemførelse gør det nødvendigt, at modtageren indgår indkøbsaftaler.
2. Hvis foranstaltningens gennemførelse gør det nødvendigt, at der ydes økonomisk støtte til tredjemand, kan modtageren af et fællesskabstilskud give en sådan støtte, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
støtten må ikke være hovedformålet med foranstaltningen
b)
betingelserne for at yde støtten skal være nøje fastsat i beslutningen om ydelse af tilskud eller aftalen om tilskud mellem modtageren og Kommissionen, uden nogen skønsmargen
c)
støtten må kun vedrøre mindre beløb.
Med henblik på anvendelsen af litra c) fastsættes den maksimale økonomiske støtte, som en modtager kan betale til tredjemand, i gennemførelsesbestemmelserne.
3. Hver beslutning om ydelse af tilskud og aftale om tilskud skal udtrykkeligt give Kommissionen og Revisionsretten beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle kontrahenter og underkontrahenter, der har modtaget fællesskabsmidler.«.
72)
I artikel 121 foretages følgende ændringer:
a)
Litra a) affattes således:
»a)
de i artikel 126 omhandlede årsregnskaber for institutionerne, årsregnskaberne for de organer, der er omhandlet i artikel 185, og årsregnskaberne for andre organer, hvis regnskaber skal konsolideres i overensstemmelse med Fællesskabets regnskabsregler«.
b)
Litra d) affattes således:
»d)
en aggregeret beretning om budgetgennemførelsen, der indeholder oplysningerne i de under litra c) omhandlede beretninger.«.
73)
I artikel 122 foretages følgende ændringer:
»Artikel 22
1. Årsregnskaberne for institutionerne og for de organer, der er omhandlet i artikel 121, ledsages af en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret.
2. Den i stk. 1 omhandlede beretning skal bl.a. redegøre for udnyttelsesgraden for bevillingerne og indeholde kortfattede oplysninger om bevillingsoverførsler mellem de forskellige budgetposter.«
74)
Artikel 128 affattes således:
»Artikel 128
Regnskabsførerne for de øvrige institutioner og for de organer, der er omhandlet i artikel 121, sender senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår deres foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører og Revisionsretten.
Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber med Kommissionens foreløbige årsregnskab og sender senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår Revisionsretten Kommissionens foreløbige årsregnskab, ledsaget af dens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret, samt det foreløbige konsoliderede årsregnskab.
Regnskabsføreren for hver institution og hvert af de organer, der er omhandlet i artikel 121, sender ligeledes beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning til Europa-Parlamentet og Rådet senest på den i stk. 2 anførte dato.«.
75)
I artikel 129 foretages følgende ændringer:
a)
I stk. 1 ændres »artikel 185« til »artikel 121«.
b)
Stk. 2 affattes således:
»2. Alle institutioner, undtagen Kommissionen, og hvert af de organer, der er omhandlet i artikel 121, opstiller deres endelige årsregnskab i overensstemmelse med artikel 61 og sender det senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår til Kommissionens regnskabsfører og Revisionsretten med henblik på opstilling af det endelige konsoliderede årsregnskab.«.
c)
Følgende stykke indsættes:
»2a. Kommissionens regnskabsfører udarbejder det endelige konsoliderede årsregnskab på grundlag af de oplysninger, de øvrige institutioner har meddelt i henhold til stk. 2. Det endelige konsoliderede årsregnskab ledsages af en note fra Kommissionens regnskabsfører, hvori han erklærer, at det er udfærdiget i overensstemmelse med afsnit VII og med de regnskabsmæssige principper, regler og metoder, der er beskrevet i et bilag til årsregnskabet.«.
d)
Stk. 3 affattes således:
»3. Kommissionen godkender det endelige konsoliderede årsregnskab og sit eget endelige årsregnskab og sender dem begge inden den 31. juli efter det afsluttede regnskabsår til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten.«
e)
I stk. 4 ændres »31. oktober« til »15. november«.
76)
I artikel 131 foretages følgende ændringer:
a)
I stk. 1 ændres »Kommissionen« til »Kommissionens regnskabsfører«.
b)
I stk. 2 ændres »Kommissionen« til »Kommissionens regnskabsfører«.
77)
I artikel 133, stk. 1, ændres »artikel 185« til »artikel 121«.
78)
I artikel 134 ændres »artikel 185« til »artikel 121«.
79)
I artikel 138, stk. 1, ændres »artikel 185« til »artikel 121«.
80)
Artikel 139, stk. 2, affattes således:
»2. Hver institution underretter Revisionsretten og budgetmyndigheden om de interne bestemmelser, som den vedtager på det finansielle område.«.
81)
Artikel 143 foretages følgende ændringer:
a)
I stk. 2 ændres »15. juni« til »30. juni«, og »30. september« ændres til »15. oktober«.
b)
Stk. 5 affattes såedes:
»5. Revisionsretten sender senest den 15. november de myndigheder, der er ansvarlige for meddelelse af decharge, og de øvrige institutioner sin årsberetning med institutionernes svar og sørger for offentliggørelse heraf i Den Europæiske Unions Tidende.«.
c)
I stk. 6 ændres »15. februar« til »28. februar«.
82)
I artikel 144 foretages følgende ændringer:
a)
I stk. 1 affattes femte afsnit således:
»Hvis Revisionsretten beslutter at offentliggøre visse af sine særberetninger i Den Europæiske Unions Tidende, skal de ledsages af de berørte institutioners svar.«.
b)
I stk. 2 affattes første punktum således:
»Revisionsretten kan lade udtalelser som omhandlet i EF-traktatens artikel 248, stk. 4, og Euratom-traktatens artikel 160c, stk. 4, der ikke vedrører forslag eller udkast, der indgår i lovgivningsproceduren, offentliggøre i Den Europæiske Unions Tidende.«.
83)
I artikel 145, stk. 1, ændres »30. april« til »15. maj«.
84)
I afsnit I i anden del affattes overskriften således:
»AFSNIT I
DEN EUROPÆISKE GARANTIFOND FOR LANDBRUGET«
85)
Artikel 148, stk. 1, affattes således:
»1. Bestemmelserne i første og tredje del finder anvendelse på udgifter afholdt af de administrative organer, der er omhandlet i retsforskrifterne vedrørende Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), samt på indtægterne, jf. dog undtagelserne i dette afsnit.«.
86)
I artikel 149 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. For hvert regnskabsår omfatter EGFL ikke-opdelte bevillinger, med undtagelse af udgifterne til de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1290/2005, som dækkes af opdelte bevillinger.«
b)
Stk. 3 affattes således:
»3. Bevillinger til de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1290/2005, som der ikke er indgået forpligtelser for, kan fremføres, dog kun til det følgende regnskabsår.
En sådan fremførsel må højst svare til 2 % af de i første afsnit nævnte oprindelige bevillinger og må ikke overstige beløbet for tilpasningen af de direkte betalinger, der er omhandlet i artikel 11 i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbruget (16), og som blev anvendt i det seneste regnskabsår.
Fremførte bevillinger tilføres udelukkende budgetposter, som dækker de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 1290/2005.
En sådan fremførsel må kun føre til supplerende betaling til de endelige modtagere, hvis direkte betalinger i løbet af det seneste regnskabsår er blevet tilpasset i henhold til artikel 11 i forordning (EF) nr. 1782/2003.
Kommissionen træffer beslutning om fremførsel senest den 15. februar i det regnskabsår, hvortil fremførslen sker, og underretter budgetmyndigheden herom.
87)
Artikel 150, stk. 2 og 3, affattes således:
»2. Kommissionens beslutninger om fastsættelse af disse refusionsbeløb udgør samlede foreløbige forpligtelser, der skal ligge inden for det samlede bevillingsbeløb, der er opført under EGFL.
3. For udgifter til løbende forvaltning af EGFL kan der fra 15. november indgås forudgående forpligtelser, der konteres under det følgende regnskabsårs bevillinger. Disse forpligtelser kan dog ikke overstige tre fjerdedele af det løbende regnskabsårs tilsvarende samlede bevillinger. De kan kun vedrøre udgifter, som er baseret på en eksisterende basisretsakt.«
88)
Artikel 151, stk. 1, første afsnit, affattes således:
»For udgifter afholdt af de administrative myndigheder og organer, der er omhandlet i retsforskrifterne vedrørende EGFL, indgås der inden for en frist på to måneder efter modtagelsen af de af medlemsstaterne fremsendte regnskaber en forpligtelse opdelt på kapitel, artikel og konto. En sådan forpligtelse kan indgås efter udløbet af fristen på to måneder, hvis en bevillingsoverførselsprocedure vedrørende de pågældende budgetposter er nødvendig. Inden for samme frist på to måneder konteres beløbene som betalinger, dog ikke hvis medlemsstaterne endnu ikke har betalt, eller hvis det er usikkert, om udgifterne er berettigede.«.
89)
Artikel 152 affattes således:
»Artikel 152
I bevillingsregnskabet konteres udgifterne et regnskabsår på grundlag af de beløb, som Kommissionen har refunderet medlemsstaterne til og med den 31. december i det pågældende regnskabsår, forudsat at betalingsordren er kommet regnskabsføreren i hænde senest den 31. januar i det følgende regnskabsår.«
90)
Artikel 153, stk. 1, affattes således:
»1. Når Kommissionen kan foretage bevillingsoverførsler i henhold til artikel 23, stk. 1, træffer den beslutning herom senest den 31. januar i det følgende regnskabsår og underretter budgetmyndigheden herom i overensstemmelse med artikel 23, stk. 1.«
91)
Artikel 154 affattes således:
»Artikel 154
1. Formålsbestemte indtægter under dette afsnit opføres efter deres oprindelse i overensstemmelse med artikel 18, stk. 2.
2. Resultatet af afgørelserne om regnskabsafslutning, jf. artikel 30 i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005, opføres under en enkelt artikel.«.
92)
Overskriften til afsnit II i anden del affattes således:
»AFSNIT II
STRUKTURFONDENE, SAMHØRIGHEDSFONDEN, DEN EUROPÆISKE FISKERIFOND OG DEN EUROPÆISKE LANDBRUGSFOND FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE«
93)
I artikel 155 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1 affattes således:
»1. Bestemmelserne i første og tredje del finder anvendelse på udgifter afholdt af de administrative organer, der er omhandlet i forordningerne vedrørende Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (17), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) (18), Den Europæiske Socialfond (ESF) (19), Samhørighedsfonden (20), Den Europæiske Fiskerifond (EFF) (21) og ELFUL, i det følgende benævnt »fondene«, samt på deres indtægter, jf. dog undtagelserne i dette afsnit.
b)
Stk. 3 udgår.
94)
Artikel 157, stk. 2, affattes således:
»De således frigjorte bevillinger kan genopføres i tilfælde af en åbenlys fejl, der udelukkende kan tilskrives Kommissionen.«.
95)
Artikel 158 affattes således:
»Artikel 158
Kommissionen kan, for så vidt angår de aktionsudgifter, der er omhandlet i dette afsnit, dog ikke med hensyn til ELFUL, foretage overførsler fra et afsnit til et andet, forudsat at der er tale om bevillinger til samme formål i henhold til forordningerne vedrørende de i artikel 155 nævnte fonde, eller at der er tale om udgifter til teknisk bistand.«.
96)
I artikel 160 indsættes følgende stykke:
»1a. Bevillingerne vedrørende de indtægter, der hidrører fra Kul- og Stålforskningsfonden, som er oprettet ved den protokol, der er knyttet til EF-traktaten, om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden, betragtes som formålsbestemte indtægter som omhandlet i artikel 18. De forpligtelsesbevillinger, som disse indtægter medfører, stilles til rådighed, så snart der foreligger et overslag over fordringen, og betalingsbevillingerne stilles til rådighed, så snart indtægterne er modtaget.«.
97)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 160a
1. De forpligtelsesbevillinger, der svarer til det beløb af en forpligtelse, der er blevet frigjort, fordi det forskningsprojekt, som de var bestemt til, ikke eller kun delvis er blevet gennemført, kan undtagelsesvis og i behørigt begrundede tilfælde genopføres, hvis det er absolut nødvendigt at gennemføre det oprindeligt planlagte program, medmindre der på budgettet for det løbende regnskabsår er opført midler til dette formål.
2. Med henblik på stk. 1 undersøger Kommissionen i begyndelsen af hvert regnskabsår, hvilke frigørelser der er sket i det foregående regnskabsår, og vurderer på baggrund af behovene, hvorvidt det er nødvendigt at genopføre bevillingerne.
På grundlag af denne vurdering kan Kommissionen forelægge de relevante forslag for budgetmyndigheden inden den 15. februar i hvert regnskabsår, idet den for hver budgetpost anfører årsagerne til, at bevillingerne bør genopføres.
3. Budgetmyndigheden træffer afgørelse om Kommissionens forslag inden for seks uger. Er der ikke truffet afgørelse inden fristens udløb, anses forslagene for godkendt.
De forpligtelsesbevillinger, der genopføres i år n, må i intet tilfælde overstige 25 % af det samlede frigjorte beløb under samme budgetpost i år n-1.
4. Genopførte forpligtelsesbevillinger kan ikke fremføres.
Retlige forpligtelser vedrørende de forpligtelsesbevillinger, der er genopført, skal være indgået senest den 31. december i år n.
Ved udløbet af år n frigør den kompetente anvisningsberettigede endeligt den uudnyttede del af de genopførte forpligtelsesbevillinger.«.
98)
Artikel 163, første punktum, affattes således:
»De i dette afsnit omhandlede foranstaltninger kan gennemføres centralt af Kommissionen, ved delt forvaltning, decentralt af det eller de pågældende modtagertredjelande eller sammen med internationale organisationer i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i artikel 53-57.«.
99)
Artikel 164 udgår.
100)
I artikel 166 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1, første afsnit, litra a) og b), affattes således:
»a)
at der indgås en finansieringsaftale mellem Kommissionen, der handler på Fællesskabernes vegne, og det eller de pågældende modtagertredjelande eller de organer, disse har udpeget, i det følgende benævnt »modtagerne«
b)
eller at der indgås en kontrakt eller en aftale om tilskud mellem Kommissionen og nationale eller internationale offentligretlige organer eller mellem Kommissionen og fysiske eller juridiske personer, der er ansvarlige for foranstaltningernes gennemførelse.«
b)
Andet afsnit affattes således:
»Betingelserne for ekstern bistand fastsættes i det instrument, hvormed finansieringsaftaler, kontrakter eller tilskud som omhandlet i litra a) og b) forvaltes.«
c)
Stk. 2 affattes således:
»2. Finansieringsaftaler med de modtagertredjelande, der er omhandlet i stk. 1, litra a), indgås senest den 31. december i år n + 1, idet år n er det år, hvor den budgetmæssige forpligtelse er vedtaget.
De individuelle kontrakter, beslutninger om ydelse af tilskud og aftaler til gennemførelse af finansieringsaftalerne indgås eller vedtages senest tre år fra datoen for indgåelsen af finansieringsaftalen.
Individuelle kontrakter og aftaler vedrørende revision og evaluering kan indgås senere.«.
d)
Som stk. 3 tilføjes følgende:
»3. Bestemmelserne i stk. 2 finder ikke anvendelse på de flerårige programmer i følgende tilfælde:
-
komponenterne vedrørende grænseoverskridende samarbejde, regionaludvikling, udvikling af menneskelige ressourcer og udvikling af landdistrikter i Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument for førtiltrædelsesbistand (Ipa) (22)
-
komponenten vedrørende grænseoverskridende samarbejde i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (23).
I disse tilfælde finder følgende regler anvendelse:
a)
En del af en budgetmæssig forpligtelse til et sådant flerårigt program frigøres automatisk, hvis følgende gælder pr. 31. december i det tredje år efter år n, idet n er det år, hvor den budgetmæssige forpligtelse er indgået:
i)
den pågældende del af den budgetmæssige forpligtelse er ikke udnyttet til betaling af forfinansiering, eller
ii)
den pågældende del af den budgetmæssige forpligtelse er ikke udnyttet til mellemliggende betalinger, eller
iii)
der er for den pågældende del af den budgetmæssige forpligtelse ikke fremlagt en udgiftsanmeldelse.
b)
Den del af de budgetmæssige forpligtelser, der stadig er åben den 31. december 2017, og som ikke har været genstand for en udgiftsanmeldelse senest den 31. december 2018, frigøres automatisk.
101)
I artikel 167 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1, litra c), affattes således:
»c)
et nationalt eller internationalt offentligretligt organ eller juridiske eller fysiske personer, der modtager et tilskud med henblik på gennemførelsen af en foranstaltning udadtil.«.
b)
Stk. 2 affattes således:
»2. Udbudsprocedurerne skal fastlægges i finansieringsaftalerne eller i beslutningen om ydelse af tilskud eller aftalen om tilskud, jf. artikel 166.«.
102)
Overskriften til kapitel 4 i afsnit IV i anden del affattes således:
»KAPITEL 4
Tilskud«
103)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 169a
De procedurer for ydelse af tilskud, der ved decentral forvaltning skal følges af modtagertredjelande, skal fastsættes i de i artikel 166 omhandlede finansieringsaftaler. De skal være baseret på reglerne i afsnit VI i første del.«.
104)
Artikel 170 affattes således:
»Artikel 170
Hver finansieringsaftale, aftale om tilskud og beslutning om ydelse af tilskud skal udtrykkeligt give Kommissionen og Revisionsretten beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle kontrahenter og underkontrahenter, der har modtaget fællesskabsmidler.«.
105)
Artikel 171, stk. 2, affattes således:
»2. Bestemmelserne i dette afsnit, undtagen artikel 174 og 174a samt artikel 175, stk. 2, finder anvendelse på Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).«.
106)
Artikel 173 affattes således:
»Artikel 173
For så vidt angår de bevillinger, der er opført i bilaget for hvert europæisk kontor, uddelegerer Kommissionen beføjelserne som anvisningsberettiget til det pågældende europæiske kontors direktør i overensstemmelse med artikel 59.«.
107)
Artikel 174, stk. 1, andet punktum, affattes således:
»Kontorets direktør fastsætter, efter styrelsesudvalgets godkendelse, regler for, hvorledes dette regnskab skal føres.«.
108)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 174a
1. Hver institution kan uddelegere beføjelser som anvisningsberettiget til direktøren for et interinstitutionelt europæisk kontor med henblik på forvaltningen af bevillinger under dens sektion og fastsætter begrænsningerne og vilkårene for denne uddelegering af beføjelser.
2. Kommissionens interne revisor er ansvarlig for udførelsen af alle opgaver omhandlet i kapitel 8 i afsnit IV i første del.«.
109)
Artikel 175 affattes således:
»Artikel 175
I de tilfælde, hvor et europæisk kontors arbejdsopgaver omfatter ydelser mod betaling til tredjemand, fastlægger kontorets direktør, efter styrelsesudvalgets godkendelse, særlige bestemmelser om de betingelser, som ydelserne leveres på, samt om regnskabsføringen af ydelserne.«.
110)
Artikel 176 udgår.
111)
I artikel 178 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1, andet punktum, affattes således:
»Sådanne forpligtelser kan dog ikke overstige en fjerdedel af de bevillinger, som budgetmyndigheden har opført under den dertil svarende budgetpost for det løbende regnskabsår.«.
b)
I stk. 2 tilføjes følgende punktum:
»I så fald finder det i stk. 1 omhandlede loft ikke anvendelse.«.
112)
Artikel 179, stk. 3, andet og tredje afsnit, affattes således:
»Hvis en af budgetmyndighedens to parter agter at afgive udtalelse om et projekt vedrørende fast ejendom, meddeler den den pågældende institution dette inden for en frist på to uger efter modtagelsen af underretningen om projektet. Hvis den pågældende institution ikke modtager noget svar, kan den iværksætte det planlagte projekt inden for rammerne af sin administrative autonomi med forbehold af EF-traktatens artikel 282 og Euratom-traktatens artikel 185 for så vidt angår Fællesskabets repræsentation.
Udtalelsen sendes til den pågældende institution senest to uger efter en sådan meddelelse.«.
113)
Der indsættes følgende som afsnit VII:
»AFSNIT VII
EKSPERTER
Artikel 179a
Gennemførelsesbestemmelserne skal omfatte en særlig procedure for udvælgelse af eksperter, der skal betales på grundlag af et fast beløb; eksperterne skal bistå institutionerne, navnlig i forbindelse med evaluering af forslag og ansøgninger om tilskud eller bud vedrørende indkøb, og yde teknisk bistand under opfølgningen og den endelige evaluering af projekter, der finansieres over budgettet.«.
114)
Artikel 180 udgår.
115)
Artikel 181 affattes således:
»Artikel 181
1. For så vidt angår de fonde, der er omhandlet i artikel 155, stk. 1, og for hvilke basisretsakterne er ophævet inden tidspunktet for denne forordnings anvendelse, kan de bevillinger, der blev frigjort i medfør af artikel 157, stk. 1, genopføres i tilfælde af en åbenlys fejl, der udelukkende kan tilskrives Kommissionen, eller i tilfælde af force majeure, som har alvorlige følger for gennemførelsen af de transaktioner, der støttes af disse fonde.
2. Den centrale database, som er nævnt i artikel 95, oprettes senest den 1. januar 2009.
3. For så vidt angår bevillingsoverførsler til aktionsudgifter, som omhandlet i forordningerne om strukturfondene og Samhørighedsfonden for programmeringsperioden 2000-2006, for hvilke der fortsat skal foretages fællesskabsbetalinger til indfrielse af udestående fællesskabsforpligtelser, indtil støtten er afsluttet, kan Kommissionen foretage overførsler fra et afsnit til et andet, forudsat at der er tale om bevillinger:
-
til samme formål eller
-
som vedrører fællesskabsinitiativer eller teknisk bistand og nyskabende aktioner og overføres til aktioner af samme art.
4. Artikel 30, stk. 3, finder anvendelse på den i artikel 148, stk. 1, nævnte fond, for første gang for så vidt angår udgifter afholdt over 2008-budgettet.«
116)
I artikel 185 foretages følgende ændringer:
a)
Stk. 1, første punktum affattes således:
»Kommissionen vedtager en rammefinansforordning for organer nedsat af Fællesskaberne der er juridiske personer og rent faktisk modtager bidrag over budgettet.«.
b)
Stk. 4 udgår.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra datoen for anvendelse af Kommissionens forordning om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen, dog senest fra den 1. maj 2007.
Artikel 1, nr. 80) og nr. 84)-94), i denne forordning finder dog anvendelse fra den 1. januar 2007.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2006.
NEUVOSTON ASETUS (EY, EURATOM) N:o 1995/2006,
annettu 13 päivänä joulukuuta 2006,
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 279 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 183 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (2),
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (4), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, säädetään varainhoitouudistuksen oikeusperustasta. Tältä osin sen olennainen sisältö olisi säilytettävä ja sitä olisi vahvistettava. Erityisesti olisi lisättävä avoimuutta säätämällä yhteisön rahoituksen saajia koskevasta tiedottamisesta. Lisäksi asetuksessa säädettyjä budjettiperiaatteita olisi noudatettava kaikissa säädöksissä ja poikkeukset olisi rajoitettava mahdollisimman vähiin.
(2)
Käytännön kokemusten perusteella varainhoitoasetukseen olisi tehtävä tiettyjä muutoksia, jotta talousarvion toteuttamista ja sen perustana olevien poliittisten tavoitteiden saavuttamista voidaan helpottaa ja tiettyjä menettelyjä ja asiakirjoja koskevia vaatimuksia voidaan suhteuttaa paremmin riskeihin ja kustannuksiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklan kolmannessa kohdassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti.
(3)
Kaikkien muutosten olisi edistettävä komission uudistustavoitteiden toteuttamista sekä tehostettava tai tuettava moitteetonta varainhoitoa ja näin edistettävä riittävän varmuuden saamista taloustapahtumien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta.
(4)
Ajanjaksoksi 2007-2013 annettavissa perussäädöksissä olevien, tulojen ja menojen toteuttamista koskevat säännökset olisi otettava huomioon näiden säädösten ja varainhoitoasetuksen keskinäisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.
(5)
Olisi selvennettävä, että moitteeton varainhoito edellyttää vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa, ja sisäisen valvonnan järjestelmien keskeiset piirteet ja tavoitteet olisi määriteltävä.
(6)
Talousarviosta peräisin olevien varojen käytön avoimuuden varmistamiseksi on tarpeen asettaa saataville tietoa kyseisten varojen saajista tietyin rajoituksin, jotka ovat tarpeen oikeutettujen yleisten ja yksityisten etujen suojaamiseksi ja ottaen huomioon Euroopan maatalouden tukirahaston erityisen tilikauden.
(7)
Talousarvion yhtenäisyyden periaatteeseen liittyvää sääntöä ennakkorahoituksesta syntyvistä korkotuotoista olisi yksinkertaistettava. Koron perintään liittyvä hallinnollinen rasite on suhteeton sen tavoitteeseen nähden, ja olisi tehokkaampaa sallia koron kuittaaminen saajalle suoritettavaa loppumaksua vastaan.
(8)
Vuotuisperiaatetta koskevien säännösten joustavuutta ja avoimuutta olisi lisättävä, jotta voidaan vastata toimintaan liittyviin vaatimuksiin. Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle olisi sallittava poikkeustapauksissa, kun ne käytetään yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1290/2005 (5) perustetusta Euroopan maatalouden tukirahastosta suoraan maanviljelijöille suoritettaviin maksuihin.
(9)
Kun uudet maataloussäännökset tulevat voimaan, jäsenvaltioiden maksupyynnöt alkavat painottua voimakkaasti varainhoitovuoden n alkuun. Sen vuoksi Euroopan maatalouden tukirahaston juoksevia hallintomenoja (jotka otetaan vuoden n talousarvioon) koskevien ennakkositoumusten (jotka tehdään vuoden n-1 marraskuun 15 päivän jälkeen) enimmäismäärää olisi nostettava kolmeen neljäsosaan viimeksi vahvistetun maataloutta koskevan talousarvion vastaavista määrärahoista. Säännöstä hallintomenoja koskevien ennakkositoumusten enimmäismäärästä olisi tarkistettava siten, että sillä tarkoitetaan määrärahoja, joista budjettivallan käyttäjä on päättänyt, ja tämän vuoksi määrärahasiirrot eivät ole mahdollisia.
(10)
Eläinlääkintätoimenpiteiden rahoittaminen Euroopan maatalouden tukirahaston jaksottamattomista määrärahoista vaikeuttaa tarpeettomasti näiden toimenpiteiden toteuttamista erityisesti määrärahojen siirtämiselle asetettujen rajoitusten vuoksi. Sen vuoksi olisi sallittava jaksotettujen määrärahojen käyttö näistä toimenpiteistä aiheutuviin menoihin, mikä vastaisi paremmin toimenpiteiden monivuotista luonnetta.
(11)
Yleiskatteisuusperiaatetta koskevissa säännöksissä olevaan, käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevaan luetteloon olisi lisättävä kaksi kohtaa. Ensiksi jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus suorittaa kertaluonteisia maksuja komission hallinnoimiin ulkosuhdeohjelmiin kuuluviin hankkeisiin, mikä on jo mahdollista joissakin tutkimusohjelmissa. Nämä maksut olisi katsottava käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi. Toiseksi uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, tarvikkeiden, rakennelmien ja aineiden sekä teknisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien laitteiden myynnistä saatavat tulot olisi katsottava käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi, jotta kannustettaisiin tulojen ja menojen hyväksyjiä huolehtimaan siitä, että niistä saadaan mahdollisimman hyvä hinta.
(12)
Nykyisin komission on saatava budjettivallan käyttäjän lupa sellaisten lahjojen, testamenttilahjoitusten tai muiden lahjoitusten vastaanottamiseen, joista aiheutuu menoja. Turhien ja raskaiden menettelyjen välttämiseksi luvan olisi oltava pakollinen vain, jos lahjoitus ylittää arvoltaan tietyn määrän ja siitä aiheutuu huomattavia kuluja.
(13)
Määrärahojen siirtämistä koskevia sääntöjä olisi yksinkertaistettava ja selkeytettävä tietyiltä osin, koska ne ovat osoittautuneet käytännössä epäselviksi tai hankaliksi soveltaa.
(14)
Tehokkuussyistä komission olisi saatava päättää itsenäisesti varauksiin otettujen määrärahojen siirtämisestä, kun rahoitettavalta toimenpiteeltä puuttuu perussäädös talousarviota laadittaessa, mutta perussäädös annetaan kuluvan varainhoitovuoden aikana.
(15)
Komission hallintomäärärahojen siirtoa koskevat säännöt olisi sovitettava talousarvion uuteen toimintoperusteiseen budjetoinnin rakenteeseen. Sen vuoksi olisi säädettävä ilmoitusmenettelyä koskevasta poikkeuksesta. Komission olisi varainhoitovuoden viimeisen kuukauden aikana voitava päättää itsenäisesti henkilöstömenoihin tarkoitettujen määrärahojen siirtämisestä tietyissä rajoissa.
(16)
Useita varainhoitoasetuksen artikloja olisi muutettava, koska yhteisöjen kolmansien maiden hyväksi myöntämiä lainoja ja lainatakuita koskeva varaus poistetaan ja koska käyttöön otetaan uusi varausjärjestelmä ulkosuhteisiin liittyviä takuurahaston hankkeita varten.
(17)
Varojen käyttöönoton nopeuttamiseksi poikkeustapauksissa, kun varainhoitovuoden lopussa tapahtuu kansainvälisiä humanitaarisia suuronnettomuuksia tai kriisejä, komission pitäisi voida siirtää itsenäisesti käyttämättä jääneitä talousarviomäärärahoja monivuotisen rahoituskehyksen asiaankuuluvasta otsakkeesta asianomaisiin talousarvion osastoihin.
(18)
Varainhoitoasetuksen säännös, jonka mukaan talousarvio on julkaistava kahden kuukauden kuluessa vahvistamisesta, on osoittautunut talousarviomenettelyn kannalta käytännössä hankalaksi toteuttaa, ja kolme kuukautta olisi sopivampi määräaika. Varainhoitoasetukseen olisi lisättävä viittaus ”toimintoselvitykseen” toimintoperusteisen budjetoinnin yhden keskeisen käsitteen virallistamiseksi, ja toimintoselvitysten sisältö olisi määriteltävä tarkemmin, jotta ne olisivat toimivia. Maksujen erääntymisaikataulut olisi sisällytettävä talousarvion sijasta varainhoitoasetuksessa lueteltuihin alustavan talousarvioesityksen liiteasiakirjoihin, koska ne ovat talousarviomenettelyn kannalta epäolennaisia ja aiheuttavat turhaa työtä.
(19)
Talousarvion toteuttamista olisi tarpeen tarkistaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. Oikeudellisen selkeyden vuoksi EY:n perustamissopimuksen sekä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osaston mukaisten perussäädösten lajit olisi mainittava soveltamissääntöjen sijasta varainhoitoasetuksessa. Lisäksi olisi lisättävä erityissäännös, josta ilmenee, minkä tyyppisiä valmistelutoimia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla voidaan toteuttaa.
(20)
Talousarvion toteuttamistapoja koskevan varainhoitoasetuksen 53 artiklan rakennetta olisi muutettava selkeyden vuoksi. Yhteistyössä tapahtuvan talousarvion toteuttamisen rajoittaminen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastoon ja rakennerahastoihin olisi poistettava, koska myös muita ohjelmia aletaan toteuttaa yhteistyössä. Säännöksiä talousarvion toteuttamisesta yhteistyössä olisi selkeytettävä. Varainhoitoasetuksen 54 artiklan asiaankuuluvia säännöksiä olisi täydennettävä lisäämällä erityisesti Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto niihin yhteisön elimiin, joille komissio voi siirtää tehtäviä. Varainhoitoasetuksen 54 artiklan säännöksiä, jotka koskevat yhteistyötä kansallisten julkisoikeudellisten yhteisöjen kanssa, olisi yksinkertaistettava, jotta niitä olisi helpompi käyttää ja jotta pystyttäisiin vastaamaan yhä lisääntyviin toiminnallisiin tarpeisiin. Kyseisen säännöksen soveltamisalaa olisi laajennettava koskemaan myös kansainvälisiä julkisoikeudellisia yhteisöjä. Lisäksi varainhoitoasetuksessa olisi selkeytettävä erityisneuvonantajien tai edustuston päälliköiden, joita neuvosto nimittää hoitamaan tiettyjä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvia tehtäviä, asemaa.
(21)
Jäsenvaltioiden velvollisuuksista hallinnointivastuun jakamisen yhteydessä olisi säädettävä yksityiskohtaisemmin, jotta voitaisiin ottaa huomioon toimielinten välillä parhaillaan käytävät keskustelut vastuuvapausmenettelystä ja jäsenvaltioiden ja komission keskinäisten vastuusuhteiden edellyttämistä valvontajärjestelmistä. Jäsenvaltioiden olisi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (6) mukaisesti toimitettava vuotuinen yhteenveto yhteistyössä hallinnoituja varoja koskevista, saatavilla olevista tarkastuksista ja ilmoituksista.
(22)
Olisi muutettava varainhoitoasetuksen kieltoa, joka koskee talousarvion toteuttamiseen liittyvien tehtävien siirtämistä yksityisoikeudellisille yhteisöille, koska se on osoittautunut tarpeettoman ankaraksi. Komission tulisi voida esimerkiksi käyttää matkatoimiston tai konferenssin järjestäjän palveluja osallistujien kulukorvausten hoitamiseen, kunhan huolehditaan siitä, että kyseisen yksityisen yrityksen tehtäviin ei sisälly harkintavaltaa.
(23)
Toimielinten olisi voitava perustaa yhdessä taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimiä.
(24)
Olisi selkeytettävä tilinpitäjien velvollisuutta vahvistaa tilinpäätös tulojen ja menojen hyväksyjien heille toimittamien tietojen perusteella. Tätä varten tilinpitäjä olisi valtuutettava tarkistamaan valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän vastaanottamat tiedot ja esittämään tarvittaessa varaumia.
(25)
Komission sisäisen tarkastajan suhdetta yhteisöjen perustamiin elimiin olisi selkeytettävä. Kyseisillä elimillä olisi oltava oma sisäinen tarkastustoimi, joka raportoi johtokunnalle. Komission sisäinen tarkastaja puolestaan raportoi komission menettelyistä ja järjestelmistä komission jäsenten kollegiolle. Komission sisäisen tarkastajan tehtäväksi jäisi vahvistaa, että elinten sisäinen tarkastus on kansainvälisten standardien mukainen. Tätä varten hänen olisi voitava toimittaa sisäisestä tarkastustoimesta laatukatselmuksia.
(26)
Olisi säädettävä saamisten vanhentumisajasta. Toisin kuin monissa jäsenvaltioissa, yhteisössä ei sovelleta vanhentumisaikaa, jonka kuluttua rahoitussaamiset lakkaavat. Myöskään yhteisön saamisten perimistä kolmansilta oikeusteitse ei rajoita vanhentumisaika. Vanhentumisajan käyttöönotto on moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaista.
(27)
Varainhoitoasetuksessa olisi kiinnitettävä huomiota puitesopimusten merkitykseen julkisten hankintojen hallinnoinnissa. Siinä olisi edistettävä toimielinten välisten hankintamenettelyjen käyttöä sekä säädettävä toimielimen ja jäsenvaltion hankintaviranomaisen mahdollisuudesta käyttää yhteistä hankintamenettelyä.
(28)
Julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin olisi tehtävä joitakin teknisiä mukautuksia sen varmistamiseksi, että varainhoitoasetuksen käsitteistö vastaa julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (7) käsitteistöä kaikilta osin. Mainitun direktiivin mukaan jäsenvaltioilla on mahdollisuus määrätä erityisten menettelyjen soveltamisesta julkisia hankintoja koskeviin sopimuksiin, jotka on julistettu salaisiksi tai joiden toteuttaminen edellyttää erityisiä turvatoimenpiteitä, taikka jos kyseisen jäsenvaltion turvallisuusedut sitä vaativat, julistaa hankintamenettelyt salaisiksi.
(29)
Hankintamenettelystä poissulkemista koskevia sääntöjä olisi selkeytettävä direktiivin 2004/18/EY mukaisiksi. Lisäksi varainhoitoasetuksessa olisi oikeusvarmuuteen ja oikeasuhteisuuteen liittyvistä syistä säädettävä poissulkemisen enimmäiskestosta. Direktiivin 2004/18/EY mukaisesti olisi säädettävä poissulkemissääntöihin tehtävästä poikkeuksesta, kun tavaroita voidaan hankkia erityisen edullisin ehdoin liiketoimintansa lopettavalta toimittajalta tai konkurssipesän pesänhoitajalta tai selvittäjältä tai velkojien kanssa tehdyn akordin tai muun vastaavan kansallisen lain mukaisen menettelyn tuloksena.
(30)
Varainhoitoasetuksessa olisi säädettävä, että hankintamenettelyyn osallistuvan ehdokkaan tai tarjoajan on pyydettäessä osoitettava tarjouksen tekijänä olevan oikeussubjektin omistussuhteet tai hallinta, valvonta ja edustusvaltuutus tai osoitettava, että sen alihankkijat eivät ole jossakin varainhoitoasetuksen 93 artiklassa tarkoitetuista tilanteista. Tarjoajalta ei pitäisi edellyttää sen osoittamista, ettei se ole jossakin poissulkemista edellyttävistä tilanteista, jos hankintamenettely koskee arvoltaan erittäin vähäistä hankintaa.
(31)
Hankintamenettelyjen tehostamiseksi poissulkemista edellyttävissä tilanteissa olevia ehdokkaita ja tarjoajia koskevan tietokannan olisi oltava toimielinten, toimeenpanovirastojen ja varainhoitoasetuksessa tarkoitettujen elinten yhteisessä käytössä.
(32)
Hylättyjen tarjoajien etujen huomioon ottamiseksi on asianmukaista säätää, että direktiivin 2004/18/EY soveltamisalaan kuuluva sopimus voidaan allekirjoittaa vasta kohtuullisen odotusajan kuluttua.
(33)
Toimielinten velvollisuuksia keskeyttää hankintamenettely tai sopimuksen täytäntöönpano petos- ja väärinkäytöstapauksissa varainhoitoasetuksen mukaisesti olisi selkeytettävä tuon asetuksen asiaankuuluvien säännösten toimivuuden parantamiseksi.
(34)
Avustuksia koskevia sääntöjä olisi yksinkertaistettava. Tarkastuksia ja takeita koskevat vaatimukset olisi suhteutettava paremmin taloudellisiin riskeihin. Avustusten määritelmää olisi selkeytettävä erityisesti lainanannon ja osakkuuksien rahoituksen, sekä kalastusmarkkinoihin liittyvien menojen osalta. Avustusten hallinnan tehostamiseksi ja avustusmenettelyjen yksinkertaistamiseksi avustuksia olisi voitava myöntää joko toimielimen päätöksellä tai avustuksen saajan kanssa tehtävällä kirjallisella sopimuksella.
(35)
Selkeyden ja avoimuuden vuoksi olisi sallittava tosiasiallisesti syntyneiden kustannusten korvaamiseen perustuvan perinteisen korvausmenettelyn rinnalla myös kertakorvaukset ja kiinteämääräiset korvaukset.
(36)
Oikeudellisen selkeyden vuoksi soveltamissäännöissä nykyisin säädetyt poikkeukset voitontavoittelun kieltoa koskevaan sääntöön olisi sisällytettävä varainhoitoasetukseen. Lisäksi olisi ilmaistava selkeästi, että joidenkin avustusten myöntämisen tavoitteena on vahvistaa saajan vakavaraisuutta tai tuottaa tuloja.
(37)
Sääntö, jonka mukaan avustukset on myönnettävä ehdotuspyynnön perusteella, on osoittautunut onnistuneeksi. Kokemusten perusteella kuitenkin tietyissä tapauksissa toiminta on luonteeltaan sellaista, että valinta kohdistuu väistämättä tiettyyn saajaan; tällaiset tapaukset olisi näin ollen vapautettava tästä säännöstä.
(38)
Sääntöä, jonka mukaan samasta toiminnasta ei tulisi myöntää useampaa kuin yhtä avustusta samalle saajalle, olisi tarkistettava. Joissakin perussäädöksissä sallitaan eri lähteistä peräisin olevan yhteisön rahoituksen yhdistäminen ja tällaiset tapaukset saattavat yleistyä, kun pyritään varmistamaan, että varat käytetään tehokkaasti. Varainhoitoasetuksessa olisi kuitenkin tehtävä selväksi, että yhteisön talousarviosta ei koskaan saa rahoittaa samoja menoja kahdesti.
(39)
Sääntö, jonka mukaan toiminta-avustusta koskeva sopimus on allekirjoitettava viimeistään neljän kuukauden kuluessa avustuksen saajan tilikauden alkamisesta, on osoittautunut tarpeettoman tiukaksi. Määräaikaa olisikin jatkettava kuuteen kuukauteen.
(40)
Yksinkertaisuuden vuoksi sääntö, jonka mukaan kertasuorituksina tai kiinteämääräisinä maksuina myönnettävät toiminta-avustukset pienenevät asteittain, olisi poistettava.
(41)
Olisi luovuttava osasta avustuskelpoisuutta koskevista rajoituksista, jotta avustuksia voitaisiin myöntää luonnollisille henkilöille ja eräille oikeushenkilöyttä vailla oleville yhteisöille. Jos haettu avustus on hyvin vähäinen, suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tulojen ja menojen hyväksyjä voi luopua edellyttämästä hakijalta sen osoittamista, että tämä ei ole jossakin varainhoitoasetuksen asiaankuuluvissa säännöksissä tarkoitetuista tilanteista.
(42)
Vaikka avustukset myönnetään vastaisuudessa edelleen valinta- ja myöntämisperusteiden pohjalta, käytännössä ei ole tarpeen, että nimenomaan tätä tarkoitusta varten perustettu komitea arvioi kyseiset perusteet, joten kyseinen vaatimus olisi poistettava.
(43)
Nykyinen varainhoitoasetuksen säännös avustuksen saajan toteuttamiin hankintoihin sovellettavista periaatteista on epäselvä, ja sitä olisi yksinkertaistettava. Lisäksi olisi säädettävä nimenomaisesti tapauksista, joissa toiminnan toteuttaminen edellyttää taloudellisen tuen myöntämistä kolmansille.
(44)
Tilinpäätökseen ja kirjanpitoon sovellettavien sääntöjen osalta varainhoitoasetuksessa olisi erikseen mainittava komission tilinpitäjän mahdollisuudesta määrittää kansainvälisten standardien mukaisesti, mitkä muut elimet kuuluvat tilien konsolidoinnin piiriin niiden lisäksi, jotka saavat yhteisön avustusta, edellyttäen, että tilien konsolidointi ei aiheuta varojen siirtämistä omarahoitteisilta elimiltä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon eikä vaikuta kyseisten elinten taloudelliseen ja operatiiviseen riippumattomuuteen ja niiden tilejä koskevan vastuuvapauden myöntämismenettelyihin.
(45)
Koska uuden Euroopan maatalouden tukirahaston on määrä korvata tammikuun 1 päivästä 2007 alkaen Euroopan maatalouden tuki- ja ohjausrahasto (EMOTR) markkinatoimenpiteiden rahoituksen osalta, varainhoitoasetuksen tiettyä käsitteistöä olisi mukautettava. Myös se olisi selkeytettävä, että alustavia sitoumuksia voidaan tehdä vielä sen jälkeen, kun jäsenvaltioiden menoilmoitusten vastaanottamiselle asetettu tavanomainen kahden kuukauden määräaika on kulunut, jos päätös määrärahasiirrosta on vireillä. Varainhoitoasetuksen määrärahasiirtoja koskevia erityissäännöksiä olisi selkeytettävä.
(46)
Lisäksi olisi muutettava käsitteistöä siten, että niissä viitataan ainoastaan rakennerahastoihin, koheesiorahastoon, kalatalousrahastoon ja maaseudun kehittämisrahastoon. Viittaukset liittymistä valmisteleviin rakennetoimenpiteisiin (Ispa) ja maataloustoimenpiteisiin (Sapard) olisi poistettava, koska niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen mukaisesti hajautetusti kolmansissa maissa, ja niiden toteuttaminen jatkuu pääosin samanlaisena kuin tähänkin asti. Koska rakennetoimista ajanjaksolla 2007-2013 annetuissa uusissa perussäädöksissä säädetään ylivoimaisen esteen tapauksesta, vapautettujen määrärahojen käyttöönottoa koskeva säännös olisi säilytettävä varainhoitoasetuksessa ainoastaan sellaisten tapausten osalta, joissa komissio on tehnyt ilmeisen virheen.
(47)
Euroopan hiili- ja teräsyhteisön purkamisen tuloksena syntyneistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista ja niitä vastaavien määrärahojen käyttöön ottamisesta olisi lisättävä säännös varainhoitoasetukseen.
(48)
Määrärahat, jotka on vapautettu, koska hankkeet, joihin ne oli osoitettu, ovat jääneet kokonaan tai osittain toteutumatta, olisi voitava ottaa uudelleen käyttöön. Tämän olisi oltava mahdollista tiukoin edellytyksin ja ainoastaan tutkimushankkeiden alalla, koska taloudellinen riski on tutkimushankkeissa suurempi kuin muilla aloilla.
(49)
Ulkoisten toimien osalta olisi selkeytettävä, että nykykäytännön mukaisesti hajautetun hallinnoinnin yhteydessä kolmansien maiden avustuksiin soveltamat menettelyt on yksilöitävä näiden maiden kanssa tehtävissä rahoitussopimuksissa. Olisi sovellettava niin sanottua n+3 -sääntöä, jonka mukaan rahoitussopimuksen toteuttamista koskevat yksittäiset hankinta- ja muut sopimukset on tehtävä kolmen vuoden kuluessa rahoitussopimuksen tekemisestä. Erityissääntöjä olisi laadittava liittymistä valmistelevasta tukivälineestä 17 päivänä heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1085/2006 (8) ja eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä koskevista yleisistä määräyksistä 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1638/2006 (9) mukaisten monivuotisten ohjelmien hajautettua hallinnointia varten.
(50)
Varainhoidon helpottamiseksi toimielimillä olisi oltava mahdollisuus valtuuttaa toimielinten yhteisten yhteisön virastojen johtajat toimimaan tulojen ja menojen hyväksyjinä kyseistä toimielintä koskevaan pääluokkaan otettujen määrärahojen osalta. Varainhoitoasetuksen asianomaisten artiklojen sisältö olisi säilytettävä ennallaan, mutta mainittujen artiklojen rakennetta olisi muokattava virastojen johtajille siirrettyjen tulojen ja menojen hyväksyjän valtuuksien edelleen siirtämistä koskevan menettelyn selkeyttämiseksi.
(51)
Olisi selkeytettävä menettelyä, jonka mukaan budjettivallan käyttäjä voi antaa lausunnon kiinteistöhankkeesta.
(52)
Tutkimuksen puiteohjelmissa on komission työn helpottamiseksi määrätty yksinkertaistetuista säännöistä, joilla säännellään ulkopuolisten asiantuntijoiden valitsemista arvioimaan ehdotuksia tai avustushakemuksia ja antamaan teknistä apua rahoitettujen hankkeiden seurannassa ja arvioinnissa. Tätä menettelyä olisi voitava käyttää myös kaikkien muiden ohjelmien yhteydessä.
(53)
Varainhoitoasetukseen olisi lisättävä siirtymäsäännöksiä. Ensinnäkin, mitä tulee rakennerahastojen ohjelmakaudella 2000-2006 tehtyjä sitoumuksia vastaavien vapautettujen määrärahojen ottamisesta käyttöön uudelleen, olisi sovellettava edelleen varainhoitoasetuksessa nykyään säädettyä ylivoimaisen esteen tapausta tukitoimien päättämiseen asti. Näin pyritään välttämään nykyisen järjestelmän häiriintyminen, koska ylivoimaista estettä käsitellään toisin Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 (10). Toiseksi varainhoitoasetukseen olisi lisättävä siirtymäsäännös, jossa säädetään hankinta- ja avustusmenettelyjen ulkopuolelle suljettavia toimijoita koskevaa keskustietokantaa koskevien säännösten täytäntöönpanosta. Lopuksi olisi lisättävä samanlainen siirtymäsäännös maksamatta olevien yhteisön sitoumusten selvittämisen mahdollistamiseksi, jotta voidaan ohjelmakauden 2000-2006 osalta päättää tukitoimet, joista säädetään rakennerahastoja ja koheesiorahastoa koskevissa asetuksissa. Toimintamenoja koskevien määrärahojen osalta on säilytettävä komission mahdollisuus siirtää määrärahoja osastosta toiseen edellyttäen, että kyseessä olevat määrärahat on tarkoitettu samalle tavoitteelle. Samoin komission olisi voitava edelleen siirtää määrärahoja osastosta toiseen, kun kyseessä olevat määrärahat liittyvät yhteisöaloitteisiin tai tekniseen apuun ja innovatiivisiin toimiin, edellyttäen, että ne siirretään vastaavanlaisiin toimiin. Tämä tarkoittaa esimerkiksi yhteen yhteisöaloitteeseen liittyvien määrärahojen siirtämistä toiseen osastoon kuuluvaan aloitteeseen.
(54)
Sen vuoksi asetusta (EY, Euratom) N:o 1605/2002 olisi muutettava,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 seuraavasti:
(1)
Korvataan 1 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:
”Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion, jäljempänä ’talousarvio’, laatimista ja toteuttamista sekä tilinpäätöksen laatimista ja tilintarkastusta.”
(2)
Korvataan 3 artikla seuraavasti:
”3 artikla
Talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa noudatetaan tässä asetuksessa säädettyjä yhtenäisyyden, talousarvion totuudenmukaisuuden, vuotuisuuden, tasapainon, laskentayksikön, yleiskatteisuuden, erittelyn, moitteettoman varainhoidon, mikä edellyttää vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa, sekä avoimuuden periaatteita.”
(3)
Korvataan 5 artiklan 4 kohta seuraavasti:
”4. Jollei 5 a, 18 ja 74 artiklasta muuta johdu, yhteisöille kuuluvat korkotuotot otetaan talousarvioon sekalaisina tuloina.”
(4)
Lisätään ensimmäisen osan II osaston 1 lukuun 5 a artikla seuraavasti:
”5 a artikla
1. Ennakkomaksuista syntyvät korkotuotot sidotaan asianomaiseen ohjelmaan tai toimeen ja vähennetään saajalle suoritettavan loppumaksun määrästä.
Tämän asetuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetussa asetuksessa, jäljempänä ’soveltamissäännöt’, eritellään tapaukset, joissa toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä poikkeuksellisesti perii koron vuosittain. Tämä korko otetaan talousarvioon sekalaisena tulona.
2. Yhteisöille ei tarvitse maksaa korkoa seuraavista:
a)
soveltamissäännöissä tarkoitetut ennakkomaksut, joiden määrä ei ole huomattava;
b)
88 artiklassa tarkoitetun hankintasopimuksen mukaiset ennakkomaksut;
c)
jäsenvaltioille suoritetut ennakkomaksut;
d)
liittymistä valmistelevan tuen mukaiset ennakkomaksut;
e)
Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, mukaisesti toimielinten jäsenille ja henkilöstölle maksetut ennakot;
f)
53 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun yhteistyössä tapahtuvan toteuttamisen puitteissa suoritetut ennakkomaksut.”
(5)
Muutetaan 9 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 2 kohdan johdantolauseen ilmaisu ”Jaksotettujen määrärahojen maksusitoumusmäärärahoista” ilmaisulla ”Maksusitoumusmäärärahoista”;
b)
Korvataan 3 kohdan ensimmäisen virkkeen ilmaisu ”Jaksotettujen määrärahojen maksumäärärahoista” ilmaisulla ”Maksumäärärahoista”;
(6)
Korvataan 11 artiklassa ilmaisu ”157 artiklan” ilmaisulla ”157 ja 160 a artiklan”.
(7)
Korvataan 16 artiklan toinen kohta seuraavasti:
”Jäljempänä 61 artiklassa tarkoitettuja kassavaroja varten tilinpitäjällä, ennakkomaksujärjestelmien osalta ennakoiden hoitajalla ja komission ulkomaanedustuksen hallinnon tarpeiden osalta toimivaltaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä on valtuudet suorittaa maksutapahtumia kansallisissa valuutoissa soveltamissäännöissä säädetyin edellytyksin.”
(8)
Muutetaan 18 artiklan 1 kohta seuraavasti:
a)
Korvataan johdantolause seuraavasti:
”Seuraavat tulot osoitetaan tietyn menoerän rahoittamiseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 160 artiklan 1 a kohdan ja 161 artiklan 2 kohdan säännöksiä:”
b)
Lisätään alakohta seuraavasti:
”(aa)
jäsenvaltioiden, ja muiden avunantajavaltioiden, niiden valtiolliset ja vastaavat elimet mukaan luettuina, tai kansainvälisten järjestöjen rahoitusosuudet eräistä yhteisön rahoittamista ulkoisen avun hankkeista tai ohjelmista, joita komissio hallinnoi niiden puolesta, asiaa koskevan perussäädöksen mukaisesti;”
c)
Lisätään alakohta seuraavasti:
”(ea)
tulot uusittavien tai käytöstä poistettavien ajoneuvojen, tarvikkeiden, rakennelmien ja aineiden sekä teknisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien laitteiden myynnistä, kun kirjanpitoarvo on täysin poistettu;”
(9)
Korvataan 19 artiklan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
”Sellaisten arvoltaan vähintään 50 000 euron suuruisten lahjoitusten vastaanottamiseen, joista voi aiheutua kuluja, joiden arvo on enemmän kuin 10 prosenttia lahjoituksen arvosta, tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston lupa; niiden molempien on annettava lausuntonsa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun ne ovat vastaanottaneet komission pyynnön.”
(10)
Korvataan 22 artikla seuraavasti:
”22 artikla
1. Muut toimielimet kuin komissio voivat tehdä siirtää määrärahoja omassa pääluokassaan:
a)
osastosta toiseen enintään 10 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään;
b)
luvusta toiseen ja momentilta toiselle rajoituksitta.
2. Kolme viikkoa ennen 1 kohdassa tarkoitettuja määrärahasiirtoja toimielimet ilmoittavat aikeistaan budjettivallan käyttäjälle. Asianmukaisesti perustelluista syistä, jotka jompikumpi budjettivallan käyttäjä ottaa esille tämän määräajan kuluessa, sovelletaan 24 artiklan mukaista menettelyä.
3. Muut toimielimet kuin komissio voivat esittää budjettivallan käyttäjälle omassa pääluokassaan määrärahasiirtoja osastosta toiseen, kun siirron määrä ylittää 10 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista kyseisen varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään. Näihin siirtoihin sovelletaan 24 artiklassa säädettyä menettelyä.
4. Muut toimielimet kuin komissio voivat tehdä määrärahasiirtoja omassa pääluokassaan momentilta toiselle ilman ennakkoilmoitusta budjettivallan käyttäjälle.”
(11)
Muutetaan 23 artikla seuraavasti:
a)
Muutetaan 1 kohta seuraavasti:
i)
Korvataan b alakohta seuraavasti:
”(b)
henkilöstö- ja hallintomenojen osalta osastosta toiseen enintään 10 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista, josta määrärahat siirretään, ja enintään 30 prosenttia siihen budjettikohtaan osoitetuista varainhoitovuoden määrärahoista, johon määrärahat siirretään;”
ii)
Lisätään seuraava alakohta:
”(d)
siirtää määrärahoja heti, kun perussäädös on annettu perustamissopimuksen 251 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, 43 artiklassa tarkoitetusta osastosta ’alustavat määrärahat’, kun rahoitettavalta toimenpiteeltä puuttui perussäädös talousarviota laadittaessa.”
iii)
Korvataan toinen alakohta seuraavasti:
”Komissio ilmoittaa päätöksestään budjettivallan käyttäjälle kolme viikkoa ennen ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen määrärahasiirtojen tekemistä. Asianmukaisesti perustelluista syistä, jotka jompikumpi budjettivallan käyttäjä ottaa esille kolmen viikon määräajassa, sovelletaan 24 artiklassa säädettyä menettelyä.”
iv)
Lisätään alakohdat seuraavasti:
”Varainhoitovuoden viimeisten kahden kuukauden aikana komissio voi kuitenkin itsenäisesti siirtää yhteisön virkamiehiä ja muuta henkilöstöä sekä ulkopuolista henkilöstöä koskevia määrärahoja talousarvion osastosta toiseen enintään 5 prosentin rajoissa kyseisen varainhoitovuoden määrärahoista. Komissio ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle kyseisiä määrärahasiirtoja koskevasta päätöksestään kahden viikon kuluessa sen tekemisestä.
Komissio ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle ensimmäisen alakohdan d alakohdassa tarkoitettuja siirtoja koskevasta päätöksestään kahden viikon kuluessa sen tekemisestä.”
b)
Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”1 kohdan c alakohdassa” ilmaisulla ”1 kohdassa”.
(12)
Muutetaan 26 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohta seuraavasti:
”1. Euroopan maatalouden tukirahaston, rakennerahastojen, koheesiorahaston, Euroopan kalatalousrahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston määrärahojen sekä tutkimusmäärärahojen siirtämisestä talousarvion osastosta toiseen säädetään erikseen toisen osan I, II ja III osastossa.”
b)
Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
”Budjettivallan käyttäjä päättää komission esityksestä määrärahasiirroista, joiden tarkoituksena on käyttää hätäapua koskevaa varausta. Siirtoehdotus on esitettävä erikseen kunkin toimen osalta.”
c)
Lisätään kohta seuraavasti:
”3. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, kun varainhoitovuoden 15 päivän joulukuuta jälkeen tapahtuu jokin kansainvälinen humanitaarinen suuronnettomuus tai kriisi, komissio voi siirtää kuluvan varainhoitovuoden käyttämättä jääneitä talousarviomäärärahoja monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 4 talousarvion osastoihin, jotka koskevat hätäavun ja humanitaaristen avustustoimien toteuttamista. Komissio ilmoittaa asiasta molemmille budjettivallan käyttäjille välittömästi kyseiset määrärahasiirrot tehtyään.”
(13)
Muutetaan 28 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohta seuraavasti:
”1. Jokaiseen ehdotukseen tai aloitteeseen, jonka komissio tai jäsenvaltio esittää lainsäätäjälle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen asiaan sovellettavien määräysten mukaisesti ja joka saattaa vaikuttaa talousarvioon ja henkilöstön määrään, on liitettävä rahoitusselvitys sekä tämän asetuksen 27 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu arviointi.
Jokaiseen lainsäätäjälle esitettävään ehdotusta tai aloitetta koskevaan muutokseen, joka saattaa vaikuttaa huomattavasti talousarvioon ja henkilöstön määrään, on liitettävä muutosta ehdottavan toimielimen tekemä rahoitusselvitys.”
b)
Korvataan 3 kohta seuraavasti:
”3. Väärinkäytösten ja sääntöjenvastaisuuksien riskien estämiseksi 1 kohdassa tarkoitetussa rahoitusselvityksessä annetaan tietoja käytössä tai suunnitteilla olevista petostentorjunta- ja suojelutoimenpiteistä.”
(14)
Lisätään seuraava artikla:
”28 a artikla
1. Talousarvion toteuttamisessa noudatetaan kulloisenkin hallintomenettelyn tarpeisiin soveltuvaa, vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa asiaa koskevien alakohtaisten asetusten mukaisesti.
2. Talousarvion toteuttamisen yhteydessä sisäisellä valvonnalla tarkoitetaan prosessia, jota sovelletaan hallinnon kaikissa vaiheissa ja jonka avulla on tarkoitus saada riittävä varmuus siitä, että seuraavat tavoitteet on saavutettu:
a)
toimien tehokkuus, vaikuttavuus ja taloudellisuus;
b)
raportoinnin luotettavuus;
c)
varojen ja tietojen turvaaminen;
d)
petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisy ja havaitseminen;
e)
tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien riittävä hallinta ottaen huomioon ohjelmien monivuotisuus ja suoritettavien maksujen luonne.”
(15)
Korvataan 29 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Talousarvio ja lisätalousarviot julkaistaan lopullisessa muodossaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä Euroopan parlamentin puhemiehen pyynnöstä.
Talousarvio julkaistaan kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona talousarvion lopullinen vahvistaminen on todettu.
Kunkin toimielimen laatima konsolidoitu tilinpäätös ja selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”
(16)
Lisätään 30 artiklaan 3 kohta seuraavasti:
”3. Komissio asettaa asianmukaisella tavalla saataville hallussaan olevat tiedot talousarviosta peräisin olevien varojen saajista, kun talousarviota toteutetaan keskitetysti suoraan komission yksiköissä, sekä varojen saajia koskevat tiedot, joita ovat toimittaneet sellaiset yhteisöt, joille talousarvion toteuttamistehtävät on siirretty muiden hallintomenettelyjen nojalla.
Kyseiset tiedot on asetettava saataville noudattaen asianmukaisesti luottamuksellisuutta koskevia vaatimuksia, erityisesti yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (11) ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/2001 (12) säädettyjä vaatimuksia henkilötietojen suojasta, sekä turvallisuutta koskevia vaatimuksia ottaen huomioon kunkin 53 artiklassa tarkoitetun hallintomenettelyn erityispiirteet ja noudattaen tarvittaessa asiaa koskevia alakohtaisia säännöksiä.
(17)
Muutetaan 33 artiklan 2 kohta seuraavasti:
a)
Korvataan d alakohta seuraavasti:
”(d)
toimintoselvitykset, joissa on:
-
tietoja kaikkien ennalta vahvistettujen erityisten, mitattavissa ja saavutettavissa olevien, asiaan kuuluvien ja ajallisesti määrättyjen tavoitteiden toteuttamisesta toimintokohtaisesti sekä indikaattoreilla mitatuista uusista tavoitteista.
-
määrärahoihin ehdotettujen muutosten täydelliset perustelut ja kustannushyötysuhteen arviointi;
-
selkeät perustelut EU:n tasolla toteutettavalle tukitoimenpiteelle ottaen huomioon muun muassa toissijaisuusperiaate;
-
tiedot edellisen vuoden toimien toteuttamisasteesta ja kuluvan vuoden toteuttamisasteesta.
Arviointien tuloksia tarkastellaan ja käytetään niiden hyötyjen osoittamiseksi, joita ehdotetulla talousarviota koskevalla muutoksella voidaan saada aikaan.”
b)
Lisätään alakohta seuraavasti:
”e)
yhteenveto niiden tulevina varainhoitovuosina suoritettavien maksujen erääntymisaikatauluista, jotka perustuvat aiempina varainhoitovuosina tehtyihin talousarviositoumuksiin.”
(18)
Lisätään 37 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
”Ennen alustavan lisätalousarvioesityksen esittämistä komissio ja muut toimielimet kuin komissio tarkastelevat asiaa koskevien määrärahojen jakamista uudelleen ottaen huomioon oletettu määrärahojen vajaakäyttö.”
(19)
Korvataan 40 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohta seuraavasti:
”(a)
yleinen tulo- ja menotaulukko;”
(20)
Korvataan 43 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
”Tämän osaston määrärahoja voidaan käyttää ainoastaan 23 artiklan 1 kohdan d alakohdassa säädetyn menettelyn mukaan tehdyn määrärahasiirron jälkeen, kun perussäädöksen antaminen edellyttää perustamissopimuksen 251 artiklassa säädettyä menettelyä, ja muissa tapauksissa 24 artiklassa säädetyn menettelyn mukaan tehdyn määrärahasiirron jälkeen.”
(21)
Korvataan 44 artiklan toisessa kohdassa ilmaisu ”22, 23 ja 25 artiklassa” ilmaisulla ”23 ja 25 artiklassa”.
(22)
Korvataan 45 artikla seuraavasti:
”45 artikla
1. Komissiota koskevassa talousarvion pääluokassa on varaus kolmansille maille annettavaa hätäapua varten.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu varaus on otettava käyttöön ennen varainhoitovuoden loppua 24 ja 26 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtävällä määrärahasiirrolla.”
(23)
Muutetaan 46 artiklan 1 kohta seuraavasti:
a)
Muutetaan 1 alakohta seuraavasti:
i)
Korvataan johdantokappale seuraavasti:
”yleisessä tulo- ja menotaulukossa:”;
ii)
poistetaan f alakohta;
iii)
Korvataan g alakohta seuraavasti:
”g)
asianmukainen selvitysosa kustakin alajaottelusta, sellaisena kuin se määritellään 41 artiklan 1 kohdassa”;
b)
Korvataan 2 alakohta seuraavasti:
”(2)
kunkin toimielimen pääluokassa tulot ja menot 1 alakohdassa esitetyn rakenteen mukaisesti.”
c)
Korvataan 3 alakohdan c alakohta seuraavasti:
”c)
tieteellisen ja teknisen henkilöstön osalta jakauma voidaan esittää palkkaluokkaryhmittäin kussakin talousarviossa määritettyjen ehtojen mukaisesti; henkilöstötaulukossa on eriteltävä ne tieteellisesti tai teknisesti erityisen pätevät henkilöt, joille myönnetään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä olevien erityissäännösten mukaisia erityisetuja;”
d)
Korvataan 5 alakohta seuraavasti:
”(5)
ne tulo- ja menopuolen budjettikohdat, jotka tarvitaan ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston täytäntöönpanoa varten.”
(24)
Korvataan 47 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa ilmaisu ”palkkaluokkiin A1, A2 ja A3” ilmaisulla ”palkkaluokkiin AD 16, AD 15 ja AD 14”.
(25)
Korvataan 49 artikla seuraavasti:
”49 artikla
1. Talousarvioon yhteisöjen toimintaa tai muuta Euroopan unionin toimintaa varten otettuja määrärahoja voidaan käyttää vasta kun on annettu perussäädös.
Perussäädös on oikeudellinen toimi, joka muodostaa oikeudellisen perustan tällaiselle toiminnalle ja sitä vastaavalle, talousarvioon otetun menon käytölle.
2. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan atomienergiajärjestön perustamissopimuksen alalla perussäädös on lainsäätäjän antama säädös, joka voi olla muodoltaan asetus, direktiivi, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 249 artiklassa tarkoitettu päätös tai sui generis -päätös.
3. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston määräyksiä (yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta) sovellettaessa perussäädös voi olla jokin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 tai 3 kohdassa, 14 artiklassa, 18 artiklan 5 kohdassa, 23 artiklan 1 tai 2 kohdassa tai 24 artiklassa mainittu asiakirja.
4. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston määräyksiä (poliisiyhteistyöstä ja oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa) sovellettaessa perussäädös voi olla jokin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa mainittu asiakirja.
5. Suositukset ja lausunnot, päätöslauselmat, päätelmät, julistukset ja muut toimet, joilla ei ole oikeudellisia vaikutuksia, eivät ole tässä artiklassa tarkoitettuja perussäädöksiä.
6. Poiketen siitä, mitä 1-4 kohdassa säädetään, seuraavat määrärahat voidaan kuitenkin käyttää ilman perussäädöstä edellyttäen, että rahoitettavat toimet kuuluvat yhteisöjen tai Euroopan unionin toimivaltaan:
a)
määrärahat kokeiluluonteisiin pilottihankkeisiin, joiden tarkoituksena on toiminnan toteutettavuuden ja sen hyödyllisyyden selvittäminen. Vastaavat maksusitoumusmäärärahat voidaan ottaa talousarvioon enintään kahdeksi peräkkäiseksi varainhoitovuodeksi;
b)
määrärahat valmistelutoimiin, joilla valmistellaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston määräysten piiriin kuuluvia tulevia toimia koskevia ehdotuksia. Valmistelutoimissa noudatetaan yhdenmukaista lähestymistapaa, ja ne voivat olla muodoltaan erilaisia. Vastaavat maksusitoumusmäärärahat voidaan ottaa talousarvioon enintään kolmeksi peräkkäiseksi varainhoitovuodeksi. Lainsäädäntömenettely on saatettava päätökseen ennen kolmannen varainhoitovuoden päättymistä. Lainsäädäntömenettelyn aikana määrärahojen sitomisessa on otettava huomioon valmistelutoimen erityispiirteet suunniteltujen toimintojen, tavoitteiden ja edunsaajien osalta. Tämän vuoksi suoritettujen varojen määrä ei voi suuruudeltaan vastata lopullisen toiminnan rahoittamiseen tarkoitettuja varoja.
Alustavan talousarvioesityksen yhteydessä komissio esittää budjettivallan käyttäjälle a ja b alakohdassa tarkoitetuista toimista kertomuksen, johon sisältyy tulosten arviointi sekä arvio suunnitelluista jatkotoimista;
c)
määrärahat valmisteleviin toimenpiteisiin, jotka kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston (määräykset yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta) piiriin. Näiden toimenpiteiden kesto rajoitetaan lyhytaikaiseksi ja niillä pyritään luomaan edellytykset Euroopan unionin toiminnalle yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteiden täyttämiseksi ja tarvittavien oikeudellisten asiakirjojen antamiseksi.
Euroopan unionin kriisinhallintaoperaatioita valmistelevilla toimenpiteillä pyritään muun muassa arvioimaan operatiivisia vaatimuksia, varmistamaan resurssien saaminen nopeasti käyttöön ja selvittämään kenttäolosuhteet ennen operaation käynnistämistä.
Neuvosto hyväksyy valmistelevat toimenpiteet täydessä yhteistyössä komission kanssa. Tätä varten neuvoston puheenjohtaja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin avustamana tiedottaa komissiolle mahdollisimman varhain neuvoston aikomuksesta toteuttaa valmisteleva toimenpide ja ilmoittaa erityisesti arvion tätä varten tarvittavista resursseista. Komissio toteuttaa tämän asetuksen säännösten mukaisesti kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että varat maksetaan viipymättä;
d)
määrärahat kertaluonteisiin tai pysyviin toimiin, joita komissio toteuttaa niiden tehtävien perusteella, jotka Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan atomienergiajärjestön perustamissopimuksen nojalla johtuvat sen muista institutionaalisista oikeuksista kuin b alakohdassa tarkoitetusta lainsäädännöllisestä aloiteoikeudesta sekä sille suoraan perustamissopimusten nojalla kuuluvasta erityisestä toimivallasta ja jotka luetellaan soveltamissäännöissä;
e)
määrärahat kunkin hallinnollisesti itsenäisen toimielimen toimintaan.”
(26)
Lisätään 50 artiklaan toinen kohta seuraavasti:
”Kukin toimielin käyttää näitä valtuuksia tämän asetuksen mukaisesti ja annettujen määrärahojen rajoissa.”
(27)
Korvataan 52 artikla seuraavasti:
”52 artikla
1. Taloushallinnon toimija tai talousarvion toteuttamiseen, varainhallintoon, tilintarkastukseen tai varainhoidon valvontaan osallistuva muu henkilö ei saa ryhtyä sellaisiin toimiin, joiden yhteydessä saattaa syntyä ristiriita henkilön omien etujen ja yhteisön etujen välille. Ristiriitatapauksessa kyseisen henkilön on pidättäydyttävä toimista ja jätettävä asia toimivaltaisen viranomaisen ratkaistavaksi.
2. Eturistiriita vallitsee silloin, jos 1 kohdassa tarkoitetun taloushallinnon toimijan tai muun henkilön tehtävien puolueeton ja objektiivinen hoitaminen vaarantuu perhe- tai tunnesiteisiin, poliittiseen tai kansalliseen yhteenkuuluvuuteen tai taloudellisiin etuihin liittyvästä tai mistä tahansa muusta syystä, jossa asianomaisella ja edunsaajalla on yhteinen etu.”
(28)
Korvataan 53 artikla seuraavasti:
”53 artikla
Komissio toteuttaa talousarviota 53 a - 53 d artiklan mukaisesti:
a)
keskitetysti;
b)
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai hajautetusti;
c)
yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa.”
(29)
Lisätään artiklat seuraavasti:
”53 a artikla
Kun komissio toteuttaa talousarviota keskitetysti, toteuttamistehtävät suoritetaan joko suoraan sen yksiköissä tai siten, että toimeenpanovalta siirretään 54 - 57 artiklan mukaisesti.
53 b artikla
1. Kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, talousarvion toteuttamistehtäviä siirretään jäsenvaltioille. Tätä menettelyä sovelletaan erityisesti toisen osan I ja II osastossa tarkoitettuihin toimiin.
2. Jotta talousarviota yhteistyössä toteutettaessa varat käytettäisiin asiaan sovellettavien säännösten ja periaatteiden mukaisesti, jäsenvaltioiden on annettava kaikki tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä toteutettava muut yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi tarvittavat toimenpiteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskeviin alakohtaisiin asetuksiin sisältyvien täydentävien säännösten soveltamista. Tätä varten niiden on erityisesti:
a)
varmistettava, että talousarviosta rahoitettavat toimet todella toteutetaan ja että ne toteutetaan oikein;
b)
estettävä sääntöjenvastaisuudet ja petokset sekä puututtava niihin;
c)
perittävä takaisin aiheettomasti maksetut tai sääntöjenvastaisuuksien tai virheiden vuoksi menetetyt varat;
d)
varmistettava asiaa koskevin alakohtaisin asetuksin ja 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että talousarviosta peräisin olevien varojen saajista julkaistaan vuosittain riittävät tiedot.
Tätä varten jäsenvaltiot toteuttavat tarkastuksia ja kehittävät 28 a artiklassa vahvistettujen säännösten mukaisen, vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvontajärjestelmän. Ne ryhtyvät tarvittaessa asianmukaisiin oikeudellisiin toimiin.
3. Jäsenvaltiot laativat asianmukaisella kansallisella tasolla vuotuisen yhteenvedon saatavilla olevista tarkastuksista ja ilmoituksista.
4. Komissio soveltaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä tai tekee rahoituskorjauksia varmistaakseen, että varat käytetään asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja että sen on mahdollista kantaa lopullinen vastuu talousarvion toteuttamisesta.
53 c artikla
1. Kun komissio toteuttaa talousarviota hajautetusti, talousarvion toteuttamistehtäviä siirretään kolmansille maille 56 artiklan ja toisen osan IV osaston säännösten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäljelle jäävien tehtävien siirtämistä 54 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille elimille.
2. Komissio toteuttaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä tai tekee rahoituskorjauksia varmistaakseen, että varat käytetään asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja että sen on mahdollista kantaa lopullinen vastuu talousarvion toteuttamisesta.
3. Kolmansien maiden, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty, on varmistettava 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että talousarviosta peräisin olevien varojen saajista julkaistaan vuosittain riittävät tiedot.
53 d artikla
1. Kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa, tiettyjä toteuttamistehtäviä siirretään kansainvälisille järjestöille soveltamissäännöissä määriteltyjen edellytysten mukaisesti seuraavissa tapauksissa:
a)
kun komissiolla ja kansainvälisellä järjestöllä on pitkäaikainen puitesopimus, jossa määrätään niiden hallinnollisista ja taloudellisista yhteistyöjärjestelyistä;
b)
kun komissio ja kansainvälinen järjestö perustavat yhteisen hankkeen tai ohjelman;
c)
monenvälisissä toimissa, millä tarkoitetaan toimia, joissa usean avunantajan varat yhdistetään, eikä niitä ole osoitettu minkään tietyn menoerän tai -ryhmän rahoittamiseen.
Nämä järjestöt soveltavat kirjanpidossa, tilintarkastuksessa, sisäisessä valvonnassa ja julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä standardeja, jotka antavat samat takeet kuin kansainvälisesti tunnustetut standardit.
2. Kansainvälisten järjestöjen kanssa rahoituksen myöntämisestä tehdyissä sopimuksissa on oltava yksityiskohtaiset määräykset kyseisille järjestöille annettujen tehtävien toteuttamisesta.
3. Kansainvälisten järjestöjen, joille talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty, on varmistettava 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että talousarviosta peräisin olevien varojen saajista julkaistaan vuosittain riittävät tiedot.”
(30)
Muutetaan 54 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohta seuraavasti:
”1. Komissio ei saa siirtää kolmansille osapuolille perustamissopimusten mukaisia toimeenpanovaltuuksiaan, jos niihin sisältyy poliittisia valintoja edellyttävää laajaa harkintavaltaa. Kolmansille osapuolille siirretyt toteuttamistehtävät on määriteltävä tarkasti ja niiden käyttöä on kokonaisuudessaan valvottava.
Talousarvion toteuttamista koskevien tehtävien siirtämisessä on noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta, mikä edellyttää vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa, ja siinä on varmistettava syrjimättömyyden periaatteen noudattaminen ja yhteisön toiminnan näkyvyys. Näin siirretyt toteuttamistehtävät eivät saa johtaa eturistiriitaan.”
b)
Muutetaan 2 kohta seuraavasti:
i)
Korvataan ensimmäinen virke seuraavasti:
”Toteuttaessaan talousarviota välillisesti ja keskitetysti tai hajautetusti 53 a artiklan tai 53 c artiklan mukaisesti komissio voi 1 kohdassa säädetyin rajoituksin siirtää julkisen vallan tehtäviä, kuten talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä: [...]”
ii)
Korvataan b alakohta seuraavasti:
”(b)
jäljempänä 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille sekä muille yhteisön erityiselimille, kuten Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle, edellyttäen, että tehtävä on sopusoinnussa elimelle perussäädöksessä säädetyn tehtävän kanssa.”
iii)
Korvataan c alakohta seuraavasti:
”(c)
kansallisille tai kansainvälisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai yksityisoikeudellisille yhteisöille, jotka suorittavat julkisen palvelun tehtäviä ja jotka esittävät riittävät rahoitustakuut ja noudattavat soveltamissäännöissä säädettyjä edellytyksiä.”
(iv)
Lisätään seuraava alakohta:
”(d)
henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään tämän asetuksen 49 artiklan mukaisessa, asiaa koskevassa perussäädöksessä.”
c)
Korvataan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
”Nämä elimet tai henkilöt toteuttavat toimenpiteitä estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja petokset ja ryhtyvät tarvittaessa oikeudellisiin toimiin periäkseen takaisin aiheettomasti maksetut tai väärin käytetyt varat.”
(31)
Korvataan 55 ja 56 artikla seuraavasti:
”55 artikla
1. Toimeenpanovirastot ovat yhteisön oikeuden mukaisia komission päätöksellä perustettuja oikeushenkilöitä, joille voidaan siirtää kokonaan tai osittain yhteisön ohjelman tai hankkeen toimeenpano komission puolesta ja komission vastuulla tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 (13) mukaisesti.
2. Vastaavien toimintamäärärahojen toteuttamista koskeva toimivalta siirretään viraston johtajalle.
56 artikla
1. Kun komissio toteuttaa talousarviota välillisesti ja keskitetysti, se vaatii ensin moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti todisteet, jotka osoittavat, että yhteisöissä, joille se antaa toteuttamistehtäviä, on käytössä seuraavat toimivat järjestelyt:
a)
avoimet, syrjimättömät ja kaikki eturistiriidat poissulkevat, julkisia hankintoja ja avustusten myöntämistä koskevat osaston V ja vastaavasti osaston VI mukaiset menettelyt;
b)
toimien hallinnoinnin vaikuttava ja tehokas sisäinen valvontajärjestelmä, jossa huolehditaan siitä, että tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät on tehokkaasti erotettu tilinpitäjän tehtävistä tai että näitä vastaavat tehtävät on tehokkaasti erotettu toisistaan;
c)
kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla voidaan varmistua yhteisön varojen käytön moitteettomuudesta ja jota soveltamalla yhteisön tilit kuvaavat varojen käyttöä;
d)
riippumaton ulkoinen tarkastus;
e)
yleisön oikeus tutustua tietoihin yhteisön säännöstössä säädetyllä tasolla;
f)
varmistettava 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että talousarviosta peräisin olevien varojen saajista julkaistaan vuosittain riittävät tiedot.
Komissio voi tunnustaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tahojen valvonta- ja laskentajärjestelmät ja hankintamenettelyt omien sääntöjensä mukaisiksi ottaen huomioon kansainvälisesti tunnustetut standardit.
2. Talousarvion hajautetussa toteuttamisessa noudatetaan 1 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä 1 kohdan e alakohdassa vahvistettua edellytystä lukuun ottamatta, joko kokonaan tai osittain sen mukaan, minkä asteisesta hajauttamisesta on sovittu komission ja asianomaisen kolmannen maan, kansallisen tai kansainvälisen julkisoikeudellisen yhteisön kesken.
Sen estämättä, mitä 1 kohdan a alakohdassa ja 169 a artiklassa säädetään, komissio voi päättää:
-
varojen yhdistämistapauksissa ja
-
perussäädöksessä säädetyin edellytyksin
soveltaa edunsaajana olevan kumppanimaan hankinta- tai avustusmenettelyjä tai avunantajien sopimia menettelyjä.
Ennen tällaisen päätöksen tekemistä komission on saatava ensin tapauskohtaisesti todisteet siitä, että kyseiset menettelyt ovat avoimuuden, tasapuolisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteiden mukaiset ja että ne estävät kaikki eturistiriidat, tarjoavat kansainvälisesti tunnustettuja standardeja vastaavat takeet ja varmistavat, että noudatetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta, mikä edellyttää vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa.
Kolmannen maan, kansallisen tai kansainvälisen julkisoikeudellisen yhteisön on sitouduttava täyttämään seuraavat velvoitteet:
a)
sen on noudatettava, jollei tämän kohdan ensimmäisestä alakohdasta muuta johdu, 1 kohdassa vahvistettuja edellytyksiä;
b)
sen on varmistettava, että 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun tarkastuksen toimittamisesta vastaa riippumaton kansallinen ulkoista tarkastusta suorittava laitos;
c)
sen on tarkastettava säännöllisesti, että talousarviosta rahoitettavat toimet on toteutettu oikein;
d)
sen on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet estääkseen sääntöjenvastaisuudet ja petokset ja tarvittaessa ryhdyttävä oikeudellisiin toimiin periäkseen takaisin aiheettomasti maksetut varat.
3. Komissio huolehtii muille siirrettyjen tehtävien toteuttamisen valvonnasta, arvioinnista ja tarkastuksesta. Komissio ottaa huomioon valvontajärjestelmien vastaavuuden suorittaessaan tarkastuksiaan omia valvontajärjestelmiään käyttäen.
(32)
Korvataan 57 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Komissio ei saa siirtää talousarviosta peräisin olevien varojen käyttöön liittyviä tehtäviä, mukaan lukien maksu- ja perintätehtäviä, ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai yhteisöille, paitsi 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa tai erityisissä tapauksissa, joissa komission määrittelemille edunsaajille suoritetaan maksuja, joiden ehdot ja määrät komissio vahvistaa ja joihin ei liity maksajayksikön tai -yhteisön harkintavaltaa.”
(33)
Muutetaan 59 artikla seuraavasti:
a)
Lisätään alakohta seuraavasti:
”1 a. Tässä osastossa ilmaisulla ’henkilöstö’ tarkoitetaan henkilöstösääntöjen alaisia henkilöitä.”
b)
Korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2. Kukin toimielin määrittää sisäisissä hallintoa koskevissa säännöissään sen henkilöstötason, joka saadaan valtuuttaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviin noudattaen työjärjestyksessään määrättyjä edellytyksiä, tehtävien laajuuden sekä valtuutettujen mahdollisuuden siirtää valtuutusta.”
c)
Korvataan 3 kohta seuraavasti:
”3. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä voidaan siirtää ja siirrettyjä tehtäviä siirtää edelleen ainoastaan henkilöstölle.”
(34)
Korvataan 60 artiklan 7 kohta seuraavasti:
”7. Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä laatii toimielimelleen vuosittain tehtäviensä suorittamisesta toimintakertomuksen, joka sisältää taloutta ja hallinnointia koskevat tiedot, sekä vakuutuksen, jonka mukaan kertomuksen tiedot ovat oikeat ja riittävät, jollei tulojen ja menojen tiettyihin aloihin liittyvissä varaumissa toisin mainita.
Kertomuksesta on käytävä ilmi, vastaavatko saavutetut tulokset asetettuja tavoitteita, millaisia riskejä tehtäviin liittyy, miten käyttöön asetetut varat on käytetty, miten tehokkaasti sisäinen valvontajärjestelmä toimii ja mikä on sen vaikutus. Sisäinen tarkastaja tutustuu vuosittain annettavaan toimintakertomukseen sekä muihin yksilöityihin tietoihin. Komissio toimittaa vuosittain viimeistään 15 päivänä kesäkuuta budjettivallan käyttäjälle yhteenvedon edellisen vuoden toimintakertomuksista.”
(35)
Muutetaan 61 artikla seuraavasti:
a)
lisätään 1 kohdan e alakohtaan virke seuraavasti:
”tilinpitäjä valtuutetaan tarkistamaan, että hyväksymisperusteita on noudatettu;”
b)
Lisätään kohdat seuraavasti:
”2 a. Ennen kuin toimielin hyväksyy tilinpäätöksen, tilinpitäjä varmentaa allekirjoituksellaan, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan toimielimen taloudellisesta asemasta.
Tätä varten tilinpitäjän on varmistuttava siitä, että tilinpäätös on laadittu hänen vastuullaan olevien kirjanpitosääntöjen, menetelmien ja järjestelmien mukaisesti, kuten tässä asetuksessa on hänen toimielimensä tilinpäätöksestä säädetty, ja että kaikki tulot ja menot on merkitty kirjanpitoon.
Valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät toimittavat tilinpitäjälle kaikki tiedot, jotka hän tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi.
Tulojen ja menojen hyväksyjät vastaavat täysin hallinnoimiensa varojen asianmukaisesta käytöstä sekä valvonnassaan olevien menojen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta.
2 b. Tilinpitäjä valtuutetaan tarkistamaan saamansa tiedot sekä toimittamaan sellaiset muut tarkistukset, jotka hän katsoo tarpeellisiksi voidakseen varmentaa tilinpäätöksen allekirjoituksellaan.
Tilinpitäjä esittää tarvittaessa varaumia ja tekee selkoa niiden lajista ja laajuudesta.
2 c. Muiden toimielinten ja virastojen tilinpitäjät varmentavat tilinpäätöksensä allekirjoituksellaan ja toimittavat ne komission tilinpitäjälle.”
b)
Korvataan 3 kohta seuraavasti:
”3. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, vain tilinpitäjällä on toimivalta hoitaa käteisvaroja ja muita vastaavia varoja. Hän on vastuussa niiden säilyttämisestä.”
(36)
Korvataan 62 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:
”Tilinpitäjä voi tehtäviensä suorittamiseksi siirtää joitakin tehtävistään alaisuudessaan toimivalle henkilöstölle.”
(37)
Korvataan 63 artikla seuraavasti:
”63 artikla
1. Muita kuin omia varoja koskevien tulojen kantamista ja vähäisten menojen maksamista varten voidaan perustaa ennakkotilejä soveltamissäännöissä määritellyin ehdoin.
Ennakkotilejä voidaan kuitenkin käyttää ilman määrällisiä rajoituksia, kun on kysymys 110 artiklassa tarkoitetusta hätäavusta ja humanitaarisista avustustoimista ottaen huomioon budjettivallan käyttäjän päättämät vastaavan budjettikohdan määrärahat kuluvana varainhoitovuonna.
2. Toimielimen tilinpitäjä hankkii varat ennakkotileihin, ja niistä vastaavat toimielimen tilinpitäjän nimeämät ennakoiden hoitajat.”
(38)
Korvataan 65 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Tämän luvun säännökset eivät rajoita rikosoikeudellista vastuuta, joka 64 artiklassa tarkoitetulle taloushallinnon henkilöstölle saattaa aiheutua asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön perusteella sekä yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista ja yhteisöjen tai jäsenvaltioiden virkamiesten lahjonnan torjumista koskevien voimassa olevien säännösten perusteella.”
(39)
Muutetaan 66 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohta seuraavasti:
”1. Tulojen ja menojen hyväksyjä voidaan saattaa taloudelliseen vastuuseen henkilöstösääntöjen ehtojen mukaisesti.”
b)
Lisätään alakohta seuraavasti:
”1 a. Korvausvelvollisuus koskee erityisesti tapauksia, joissa:
a)
tulojen ja menojen hyväksyjä joko tahallisesti tai vakavan laiminlyönnin seurauksena toteaa perittävät saatavat tai antaa perintämääräyksen, tekee menositoumuksen tai allekirjoittaa maksumääräyksen jättäen noudattamatta tätä asetusta ja soveltamissääntöjä.
b)
tulojen ja menojen hyväksyjä joko tahallisesti tai vakavan laiminlyönnin seurauksena jättää laatimatta saamista koskevan asiakirjan tai jättää antamatta perintämääräyksen tai viivyttää perintä- tai maksumääräyksen antamista, minkä johdosta toimielin voi joutua vastaamaan kolmannen osapuolen nostamaan vahingonkorvauskanteeseen.”
c)
Korvataan 3 kohta seuraavasti:
"3. Yksikkönsä sisällä edelleenvaltuutuksen antanut valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä on vastuussa hallinnointijärjestelmien ja sisäisen valvonnan järjestelmien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta sekä edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän valinnasta.
d)
Korvataan 4 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
’4. Jokainen toimielin perustaa erityisen taloudellisten väärinkäytösten tutkintaelimen tai osallistuu usean toimielimen yhteisen tutkintaelimen perustamiseen. Tutkintaelimet toimivat riippumattomasti, ja niiden tehtävänä on selvittää, onko taloudellinen väärinkäytös tapahtunut, ja päättää mahdollisista seuraamuksista.’
(40)
Korvataan 73 artiklan 2 kohta seuraavasti:
’2. Aikoessaan luopua vahvistetun saamisen perimisestä kokonaisuudessaan tai osittain toimivaltainen valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä tarkastaa, että luopuminen on asianmukainen ja moitteettoman varainhoidon ja suhteellisuuden periaatteen mukainen menettelyistä riippuen ja että soveltamissäännöissä asetettuja perusteita on noudatettu. Luopumispäätös on perusteltava. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää tätä päätöstä koskevaa toimivaltaa ainoastaan soveltamissäännöissä säädetyin edellytyksin.
Lisäksi toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi peruuttaa vahvistetun saamisen tai mukauttaa sitä soveltamissäännöissä säädetyin edellytyksin.’
(41)
Lisätään artikla seuraavasti:
’73 a artikla
Yhteisöjen saamiset kolmansilta ja kolmansien saamiset yhteisöiltä vanhentuvat viidessä vuodessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaan sovellettavia erityissäännöksiä tai yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen soveltamista.
Vanhentumisajan alkamisajankohdasta ja vanhentumisajan keskeyttämisen edellytyksistä säädetään soveltamissäännöissä.’
(42)
Korvataan 75 artiklan 2 kohdassa ilmaisu ’49 artiklan 2 kohdan’ ilmaisulla ’49 artiklan 6 kohdan e alakohdassa’.
(43)
Korvataan 77 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:
’Jos oikeudellisen sitoumuksen perusteella ei ole suoritettu 81 artiklassa tarkoitettua maksua kolmen vuoden kuluessa kyseisen sitoumuksen allekirjoittamisesta, oikeudellista sitoumusta vastaavan talousarviositoumuksen määrä peruuntuu.’
(44)
Lisätään 80 artiklaan kohta seuraavasti:
’Jos toimitetuista palveluista, vuokrauspalvelut mukaan luettuina, tai tavaroista suoritetaan toistuvia maksuja, tulojen ja menojen hyväksyjä voi riskinarvioinnin perusteella määrätä, että käytetään suoraveloitusta.’
(45)
Korvataan 86 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:
’(b)
arvioida kaikkiin talousarvion toteuttamistoimiin sovellettavien sisäisen valvonnan ja tilintarkastuksen järjestelmien tehokkuutta ja vaikuttavuutta.’
(46)
Korvataan 87 artiklan toinen kohta seuraavasti:
’Jos sisäinen tarkastaja on henkilöstöön kuuluva, hänen vastuustaan on säädetty henkilöstösäännöissä ja se on täsmennetty soveltamissäännöissä.’
(47)
Korvataan 88 artikla seuraavasti:
’88 artikla
1. Julkiset hankinnat ovat vastikkeellisia kirjallisia sopimuksia, jotka tehdään yhden tai useamman taloudellisen toimijan sekä yhden tai useamman 104 ja 167 artiklassa tarkoitetun hankintaviranomaisen välillä ja jotka koskevat irtaimen tai kiinteän omaisuuden, työsuoritusten taikka palveluiden hankkimista yhteisöjen talousarviosta osittain tai kokonaan suoritettavaa maksua vastaan.
Tällaisia sopimuksia ovat:
a)
kiinteistön ostoa tai vuokrausta koskevat sopimukset
b)
tavarahankintasopimukset
c)
urakkasopimukset
d)
palveluhankintasopimukset.
2. Puitesopimus on yhden tai useamman hankintaviranomaisen sekä yhden tai useamman taloudellisen toimijan välinen sopimus, jonka tarkoituksena on määrittää ehdot, joita sovelletaan määrätyn ajanjakson kuluessa tehtäviin hankintasopimuksiin erityisesti hintojen ja tarvittaessa myös määrien osalta. Siihen sovelletaan tämän osaston ratkaisumenettelyä ja sen julkistamista koskevia säännöksiä.
3. Rajoittamatta 93 - 96 artiklan soveltamista tässä osastossa ei käsitellä avustuksia.’
(48)
Lisätään 89 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
’Hankintaviranomaiset eivät saa käyttää puitesopimuksia väärin tai siten, että niiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristyminen.’
(49)
Muutetaan 90 artikla seuraavasti:
a)
Muutetaan 1 kohta seuraavasti:
i)
Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
’1.
Jäljempänä 105 tai 167 artiklassa säädetyn kynnysarvon ylittävistä hankinnoista on julkaistava ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä.’
ii)
Korvataan toinen alakohta seuraavasti:
’Tarjouskilpailua koskevan ennakkoilmoituksen saa jättää julkaisematta ainoastaan tämän asetuksen 91 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa soveltamissäännöissä säädetyllä tavalla ja julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (14) liitteessä II B tarkoitettujen palveluhankintojen osalta.
b)
Korvataan 2 kohta seuraavasti:
’2. Hankinnat, joiden arvo on pienempi kuin 105 tai 167 artiklassa säädetty kynnysarvo, sekä direktiivin 2004/18/EY liitteessä II B tarkoitetut palveluhankinnat on julkaistava asianmukaisin keinoin soveltamissäännöissä säädetyllä tavalla.’
(50)
Muutetaan 91 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohta seuraavasti:
’1. Hankintamenettelyt ovat seuraavat:
a)
avoin menettely
b)
rajoitettu menettely
c)
suunnittelukilpailu
d)
neuvottelumenettely
e)
kilpailullinen neuvottelumenettely.
Jos hankinta- tai puitesopimus kiinnostaa kahta tai useampaa toimielintä, toimeenpanovirastoa tai 185 artiklassa tarkoitettua elintä ja aina, kun on mahdollista lisätä tehokkuutta, asianomaiset hankintaviranomaiset pyrkivät toteuttamaan hankintamenettelyn toimielinten yhteisenä menettelynä.
Jos hankinta- tai puitesopimus on tarpeen jonkin toimielimen ja jäsenvaltion hankintaviranomaisen yhteisen toimen toteuttamiseksi, toimielin ja kyseinen hankintaviranomainen voivat toteuttaa hankintamenettelyn yhteisesti soveltamissäännöissä säädetyllä tavalla.’
b)
Poistetaan 2 kohdan toinen alakohta.
c)
Lisätään 4 kohta seuraavasti:
’4. Soveltamissäännöissä säädetään, mitä 1 kohdassa tarkoitetuista hankintamenettelyistä sovelletaan direktiivin 2004/18/EY liitteessä II B tarkoitettuihin palvelusopimuksiin sekä salaisiksi julistettuihin hankintasopimuksiin, joiden täyttäminen edellyttää erityisiä turvatoimenpiteitä taikka kun yhteisöjen tai Euroopan unionin olennaiset turvallisuusedut sitä vaativat.’
(51)
Korvataan 92 artikla seuraavasti:
’92 artikla
Tarjouspyyntöasiakirjoissa on annettava täydellinen, selkeä ja täsmällinen määritelmä hankintasopimuksen aiheesta ja esitettävä hankintaan sovellettavat hylkäämis-, valinta- ja ratkaisuperusteet.’
(52)
Muutetaan 93 artikla seuraavasti:
a)
Muutetaan 1 kohta seuraavasti:
i)
Korvataan johdantolause seuraavasti:
’Hankintamenettelyihin ei saa osallistua ehdokas tai tarjoaja, joka:’
ii)
Korvataan f alakohta seuraavasti:
’f)
on 96 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen seuraamuksen kohteena.’
iii)
Lisätään alakohta seuraavasti:
’Ensimmäisen alakohdan a-d alakohtaa ei sovelleta tapauksiin, joissa tavaroita hankitaan erityisen edullisin ehdoin joko liiketoimintansa lopettavalta toimittajalta tai konkurssipesän pesänhoitajalta tai selvittäjältä taikka velkojien kanssa tehdyn akordin tai muun vastaavan kansallisen menettelyn tuloksena.’
b)
Korvataan 2 kohta seuraavasti:
’2. Ehdokkaan tai tarjoajan on osoitettava, että mikään 1 kohdassa esitetyistä tilanteista ei koske sitä. Hankintaviranomainen voi kuitenkin soveltamissäännöissä säädettävällä tavalla luopua tästä vaatimuksesta, jos avustus on hyvin vähäinen.
Jotta 1 kohtaa sovellettaisiin oikein, ehdokkaan tai tarjoajan on hankintaviranomaisen pyynnöstä
a)
annettava tiedot omistussuhteista tai hallinnasta, valvonnasta ja edustusvaltuutuksesta, kun ehdokas tai tarjoaja on oikeussubjekti,
b)
osoitettava, kun suunnitellaan alihankintaa, että alihankkijaa ei koske mikään 1 kohdassa tarkoitetuista tilanteista.’
c)
Lisätään kohta seuraavasti:
’3. Soveltamissäännöissä säädetään enimmäismääräajasta, jona 1 kohdassa tarkoitetut tilanteet johtavat ehdokkaan tai tarjoajan sulkemiseen hankintamenettelyn ulkopuolelle. Enimmäismääräaika ei saa olla pitempi kuin 10 vuotta.’
(53)
Korvataan 94, 95 ja 96 artikla seuraavasti:
’94 artikla
Hankintamenettelyn ulkopuolelle suljetaan ehdokas tai tarjoaja, joka kyseisen hankintamenettelyn yhteydessä:
a)
on jäävi;
b)
on syyllistynyt väärien tietojen antamiseen ilmoittaessaan hankintaviranomaiselle hankintamenettelyyn osallistumista varten vaadittuja tietoja tai ei ole toimittanut vaadittuja tietoja;
c)
on jossakin 93 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista, hankintamenettelystä poissulkemiseen johtavista tilanteista.
95 artikla
1. Komissio perustaa keskustietokannan ja hoitaa sitä henkilötietojen suojelua koskevia yhteisön säännöksiä noudattaen. Keskustietokanta sisältää tiedot ehdokkaista ja tarjoajista, jotka ovat jossakin 93 tai 94 artiklassa tai 96 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tai 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista tilanteista. Tietokanta on toimielinten, toimeenpanovirastojen ja 185 artiklassa tarkoitettujen elinten yhteinen.
2. Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten samoin kuin talousarvion toteuttamiseen 53 ja 54 artiklan mukaisesti osallistuvien, muiden kuin 1 kohdassa tarkoitettujen elinten on annettava toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle tiedot niistä hakijoista ja tarjoajista, jotka ovat jossakin 93 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuista tilanteista, joissa kyseisen toimijan menettely on vahingoittanut yhteisöjen taloudellisia etuja. Tulojen ja menojen hyväksyjä ottaa vastaan tiedot ja pyytää tilinpitäjää kirjaamaan tiedot tietokantaan.
Ensimmäisessä alakohdassa mainituilla viranomaisilla ja elimillä on oltava pääsy tietokannan tietoihin, ja ne voivat ottaa ne huomioon tarpeen mukaan ja omalla vastuullaan talousarvion toteuttamiseen liittyvissä hankintamenettelyissä.
3. Soveltamissäännöissä säädetään avoimista ja johdonmukaisista perusteista poissulkemisperusteiden oikeasuhteisen soveltamisen varmistamiseksi. Komissio määrittelee tietokannan käyttöön sovellettavat vakiomenettelyt ja tekniset eritelmät.
96 artikla
1. Hankintaviranomainen voi määrätä hallinnollisia tai taloudellisia seuraamuksia:
a)
ehdokkaalle tai tarjoajalle 94 artiklan b alakohdassa tarkoitetuissa tilanteissa;
b)
toimeksisaajalle, jonka on todettu rikkoneen vakavasti talousarviosta rahoitettavaan hankintaan liittyviä velvoitteitaan.
Kaikissa tapauksissa hankintaviranomaisen on kuitenkin annettava asianomaiselle tilaisuus esittää huomautuksensa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seuraamusten on oltava suhteessa hankinnan merkitykseen ja väärinkäytöksen vakavuuteen, ja se voi johtaa siihen, että:
a)
kyseinen ehdokas, tarjoaja tai toimeksisaaja suljetaan talousarviosta rahoitettavien hankintojen ja avustusten ulkopuolelle enintään kymmeneksi vuodeksi; ja/tai
b)
ehdokkaalle tai tarjoajalle taikka toimeksisaajalle määrätään taloudellisia seuraamuksia, joiden määrä ei kuitenkaan saa ylittää kyseisen sopimuksen arvoa.’
(54)
Korvataan 97 artikla seuraavasti:
’97 artikla
1. Tarjouskilpailu ratkaistaan sen sisältöön sovellettavien ratkaisuperusteiden perusteella, sen jälkeen kun niiden taloudellisten toimijoiden, joita ei ole suljettu pois 93 tai 94 artiklan tai 96 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella, valmiudet on tarkastettu tarjouspyyntöasiakirjoissa esitettyjen valintaperusteiden mukaisesti.
2. Tarjouskilpailu ratkaistaan tarjousmenettelyssä tai valitsemalla taloudellisesti edullisin tarjous.’
(55)
Muutetaan 98 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:
”1. Tarjousten jättäminen on järjestettävä siten, että tarjouksista syntyy todellista kilpailua ja että ne pysyvät salaisina niiden samanaikaiseen avaamiseen asti.
2. Hankintaviranomainen voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi, vaatia tarjoajilta soveltamissäännöissä säädettyjen edellytysten mukaisesti vakuuden tarjousten poisvetämisen varalta.”
b)
Korvataan 4 kohta seuraavasti:
”4. Osallistumispyynnöt tai tarjoukset, jotka lautakunta toteaa sääntöjenmukaisiksi, arvioidaan tarjouspyyntöasiakirjoissa määriteltyjen perusteiden mukaisesti, minkä jälkeen hankintaviranomaiselle ehdotetaan sopimuksen tekemistä tai käydään sähköinen huutokauppa.”
(56)
Korvataan 102 ja 103 artikla seuraavasti:
”102 artikla
1. Hankintaviranomainen vaatii toimeksisaajilta etukäteen vakuuden soveltamissäännöissä säädetyissä tapauksissa.
2. Hankintaviranomainen voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi, vaatia toimeksisaajilta etukäteen vakuuden:
a)
sopimuksen täyden täytäntöönpanon varmistamiseksi;
b)
ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi.
103 artikla
Jos ilmenee, että ratkaisumenettelyyn on liittynyt huomattavia virheitä, väärinkäytöksiä tai petoksia, toimielinten on keskeytettävä menettely ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, menettelyn peruuttaminen mukaan luettuna.
Jos hankintasopimuksen tekemisen jälkeen ilmenee, että ratkaisumenettelyyn tai sopimuksen täytäntöönpanoon on liittynyt huomattavia virheitä, väärinkäytöksiä tai petoksia, toimielimet voivat joko jättää sopimuksen tekemättä tai keskeyttää sen täytäntöönpanon sen mukaan, mihin menettelyn vaiheeseen on edetty, tai tarvittaessa purkaa sopimuksen.
Jos toimeksisaaja on syyllistynyt tällaisiin virheisiin, väärinkäytöksiin tai petoksiin, toimielimet voivat lisäksi kieltäytyä suorittamasta maksuja ja periä takaisin jo maksetut määrät tai purkaa kyseisen toimeksisaajan kanssa tehdyt sopimukset suhteessa virheiden, väärinkäytösten tai petosten vakavuuteen.”
(57)
Lisätään 104 artiklaan virke seuraavasti:
”Ne siirtävät hankintaviranomaisen tehtävien hoitamiseen tarvittavat toimivaltuutensa 59 artiklan mukaisesti.”
(58)
Korvataan 105 artikla seuraavasti:
”105 artikla
1. Jollei tämän asetuksen toisen osan IV osaston säännöksistä muuta johdu, direktiivissä 2004/18/EY vahvistetaan kynnysarvot, joilla määritetään:
a)
90 artiklassa tarkoitetut julkaisemistavat,
b)
91 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen menettelytapojen valinta;
c)
niitä koskevat määräajat.
2. Jollei soveltamissäännöissä säädetyistä poikkeuksista tai edellytyksistä muuta johdu, hankintaviranomainen saa allekirjoittaa direktiivin 2004/18/EY soveltamisalaan kuuluvan sopimuksen tai puitesopimuksen tarjouskilpailun voittajan kanssa vasta odotusajan kuluttua.”
(59)
Korvataan ensimmäisen osan VI osaston 1 luvun otsikko seuraavasti:
”1 LUKU
Avustusten soveltamisala ja muoto”
(60)
Muutetaan 108 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
”Avustuksista on laadittava kirjallinen sopimus tai niistä on tehtävä hakijalle tiedoksiannettava komission päätös.”
b)
Korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2. Tässä osastossa tarkoitettuja avustuksia eivät ole:
a)
toimielinten jäsenistä ja muusta henkilöstöstä aiheutuvat menot ja Eurooppa-kouluja koskevat maksuosuudet;
b)
lainat, yhteisön riskirahoitusvälineet tai yhteisön rahoitusosuudet tällaisista välineistä, 88 artiklassa tarkoitetut julkiset hankinnat sekä makrotaloudellisena rahoitusapuna maksettu tuki ja budjettituki;
c)
yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti tehdyt pääomasijoitukset, oman pääoman luonteinen rahoitus (quasi-equity financing) sekä osuudet ja osakkuudet kansainvälisissä rahoituslaitoksissa, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankissa (EBRD), tai yhteisön erityiselimissä, kuten Euroopan investointirahastossa (EIR);
d)
yhteisöjen jäsenmaksut elimille, joiden jäseniä ne ovat;
e)
53 - 53 d artiklassa tarkoitetut, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, hajautetusti tai yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa suoritetut maksut;
f)
maksut elimille, joille on siirretty täytäntöönpanotehtäviä 54 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja maksut, jotka suoritetaan lainsäätäjän perustamille elimille niiden perustamissäädöksen nojalla;
g)
yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 (15) 3 artiklan 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetut kalastusmarkkinoihin liittyvät menot;
h)
toimielinten kutsusta tai toimeksiannosta tehdyistä virkamatkoista koituneiden matka- ja oleskelukulujen korvaukset ja tarvittaessa muut niihin liittyvät kulukorvaukset.
c)
Lisätään kohdat seuraavasti:
”3. Tämän osaston säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin seuraaviin, avustuksiin rinnastettaviin eriin:
a)
tiettyjen lainojen korkotuesta johtuva hyöty;
b)
muut kuin 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut pääomasijoitukset tai osuudet.
4. Kukin toimielin voi myöntää avustuksia tiedotustoimintaan tapauksissa, joissa julkisten hankintamenettelyjen käyttäminen asianmukaisesti perustelluista syistä ei olisi tarkoituksenmukaista.”
(61)
Lisätään artikla seuraavasti:
”108 a artikla
1. Avustuksia ovat:
a)
korvaukset, jotka kattavat yksilöidyn osuuden tosiasiallisesti syntyneistä avustuskelpoisista kustannuksista;
b)
kertakorvaukset;
c)
kiinteämääräinen rahoitus;
d)
a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen avustusmuotojen yhdistelmät.
2. Avustusten yhteenlaskettu arvo ei saa ylittää absoluuttisena arvona ilmaistua enimmäismäärää.”
(62)
Korvataan ensimmäisen osan VI osaston 2 luvun otsikko seuraavasti:
”2 LUKU
Periaatteet”
(63)
Korvataan 109 artikla seuraavasti:
”109 artikla
1. Avustuksiin sovelletaan avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteita.
Päällekkäisiä tai taannehtivia avustuksia ei saa myöntää, ja avustettavaan toimintaan on saatava rahoitusta myös muista lähteistä.
Soveltamissäännöissä määriteltyä avustuskelpoisten kokonaiskustannusten yhteenlaskettua määrää ei missään tapauksessa saa ylittää.
2. Avustuksen tarkoituksena tai tuloksena ei saa olla voiton tuottaminen avustuksen saajalle.
3. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta:
a)
luonnollisille henkilöille opiskelua, tutkimusta tai ammatillista koulutusta varten myönnettyihin apurahoihin;
b)
kilpailupalkintoihin;
c)
toimintaan, jonka tavoitteena on parantaa saajan rahoitusvalmiuksia tai tuottaa tuloa ulkoisten toimien alalla.”
(64)
Korvataan 110 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Avustusten on perustuttava varainhoitovuoden alussa julkaistavaan vuotuiseen työohjelmaan.
Vuotuinen työohjelma toteutetaan julkaisemalla ehdotuspyyntöjä paitsi poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa kiireellisissä tapauksissa tai jollei muita vaihtoehtoja ole avustuksen saajan aseman tai toiminnan luonteen vuoksi tai jos avustuksen saaja on nimetty perussäädöksessä.
Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta hätäapuun tai humanitaarisiin avustustoimiin.”
(65)
Korvataan 111 ja 112 artikla seuraavasti:
”111 artikla
Kutakin toimintaa varten voidaan samalle saajalle myöntää ainoastaan yksi avustus talousarviosta, paitsi jos asianomaisissa perussäädöksissä toisin säädetään.
Saaja voi saada talousarviosta saman varainhoitovuoden aikana vain yhden toiminta-avustuksen.
Hakijan on ilmoitettava välittömästi tulojen ja menojen hyväksyjälle tekemistään muista hakemuksista tai saamistaan muista avustuksista, jotka liittyvät samaan toimintaan tai työohjelmaan.
Samoja kustannuksia ei missään olosuhteissa saa rahoittaa kahdesti talousarviosta.
112 artikla
1. Avustusta ei myönnetä jo aloitettuun toimintaan, ellei hakija voi osoittaa, että toiminta oli aloitettava ennen avustuksen myöntämistä.
Tällaisissa tapauksissa rahoitettavat kustannukset eivät kuitenkaan saa olla aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämispäivää, paitsi perussäädöksessä säädetyissä asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa tai jos on kyse menoista, joita tarvitaan hätäavun ja humanitaaristen avustustoimien toteuttamiseen soveltamissäännöissä säädettyjen edellytysten mukaisesti.
Päättyneeseen toimintaan ei myönnetä avustusta takautuvasti.
2. Toiminta-avustus on myönnettävä kuuden kuukauden kuluessa avustuksen saajan budjettivuoden alkamisesta. Rahoitettavat menot eivät saa olla aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämispäivää eivätkä ennen avustuksen saajan budjettivuoden alkamispäivää.”
(66)
Korvataan 113 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Ellei perussäädöksessä toisin säädetä, yleistä eurooppalaista etua edistäville elimille myönnetyt toiminta-avustukset pienenevät asteittain, kun ne uusitaan. Tätä säännöstä ei sovelleta 108 a artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuihin avustuksiin.”
(67)
Korvataan 114 artikla seuraavasti:
”114 artikla
1. Avustushakemus on esitettävä kirjallisena.
2. Avustushakemus on hyväksymiskelpoinen, jos sen esittäjä on
a)
oikeushenkilö; avustushakemus voidaan hyväksyä, jos sen on tehnyt oikeussubjekti, jolla ei ole asiaan sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaista oikeushenkilöllisyyttä edellyttäen, että sen edustajilla on valtuudet tehdä oikeudellisia sitoumuksia sen puolesta ja sen edustajat ottavat taloudellisen vastuun.
b)
luonnollinen henkilö, jos toiminnan luonne tai ominaisuudet tai hakijan tavoitteet sitä edellyttävät.
3. Avustusta ei myönnetä hakijalle, joka on avustuksen myöntämismenettelyn aikana jossakin 93 artiklan 1 kohdassa, 94 artiklassa tai 96 artiklan 2 kohdan a alakohdassa esitetyistä tilanteista.
Hakijan on osoitettava, että mikään ensimmäisessä alakohdassa esitetyistä tilanteista ei koske sitä. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi kuitenkin soveltamissäännöissä säädettävällä tavalla luopua tästä vaatimuksesta, jos avustus on hyvin vähäinen.
4. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi määrätä hakijalle 96 artiklan mukaisesti tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia tai taloudellisia seuraamuksia.
Tällaisia seuraamuksia voidaan määrätä myös saajalle, joka on hakemuksen jättämisen tai avustussopimuksen täyttämisen yhteydessä syyllistynyt väärien tietojen antamiseen toimittaessaan tulojen ja menojen hyväksyjälle tämän vaatimia tietoja tai ei ole toimittanut vaadittuja tietoja.”
(68)
Korvataan 116 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Ehdotukset arvioidaan ennakolta ilmoitettujen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisesti sen määrittämiseksi, mille ehdotuksille voidaan myöntää rahoitusta.”
(69)
Korvataan 118 artikla seuraavasti:
”118 artikla
1. Tulojen ja menojen hyväksyjä voi, jos katsoo sen asianmukaiseksi ja oikeasuhteiseksi, vaatia avustuksen saajalta etukäteen vakuuden ennakkomaksujen suorittamiseen liittyvien taloudellisten riskien rajoittamiseksi.
2. Tulojen ja menojen hyväksyjä vaatii avustuksen saajalta tällaisen etukäteen asetettavan vakuuden soveltamissäännöissä säädetyissä tapauksissa.”
(70)
Korvataan 119 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Jos avustuksen saaja ei noudata velvoitteitaan, avustusta supistetaan tai sen maksaminen keskeytetään tai lopetetaan kokonaan soveltamissäännöissä säädetyissä tapauksissa sen jälkeen, kun saajalle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa.”
(71)
Korvataan 120 artikla seuraavasti:
”120 artikla
1. Jos toiminnan toteuttaminen edellyttää avustuksen saajalta julkisia hankintoja, niiden yhteydessä noudatetaan soveltamissäännöissä säädettyjä menettelyjä.
2. Jos toiminnan toteuttaminen edellyttää taloudellisen tuen myöntämistä kolmansille, yhteisön avustuksen saaja voi antaa tällaista tukea edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
taloudellinen tuki ei ole toiminnan ensisijainen tarkoitus;
b)
tällaisen tuen antamisen ehdot määritellään täsmällisesti avustuspäätöksessä tai saajan ja komission välisessä avustussopimuksessa, ja niissä ei ole harkintavaltaa;
c)
kyseiset määrät ovat vähäisiä.
Soveltamissäännöissä säädetään c alakohdan osalta taloudellisen tuen enimmäismäärästä, jonka avustuksen saaja voi maksaa kolmannelle.
3. Jokaisessa avustuspäätöksessä ja -sopimuksessa määrätään nimenomaisesti komission ja tilintarkastustuomioistuimen valtuuksista tarkastaa kaikkien yhteisön varoja saaneiden toimeksisaajien ja alihankkijoiden tositteet ja tehdä näiden luo tarkastuskäyntejä.”
(72)
Muutetaan 121 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan a alakohta seuraavasti:
”a)
toimielinten tilinpäätökset sellaisina kuin ne määritellään 126 artiklassa, 185 artiklassa tarkoitettujen elinten tilinpäätökset ja sellaisten muiden elinten tilinpäätökset, joiden tilinpäätös on konsolidoitava yhteisön kirjanpitosääntöjen mukaisesti;”
b)
Korvataan d alakohta seuraavasti:
”d)
talousarvion toteuttamista koskeva yhteenveto, jossa esitetään yhdistettyinä c alakohdassa tarkoitettujen selvitysten tiedot.”
(73)
Korvataan 122 artikla seuraavasti:
”122 artikla:
1. Toimielinten ja 121 artiklassa tarkoitettujen elinten tilinpäätösten liitteissä on oltava selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa selvityksessä on esitettävä muun muassa tiedot määrärahojen toteuttamisasteesta ja yhteenveto määrärahasiirroista eri budjettikohtien välillä.”
(74)
Korvataan 128 artikla seuraavasti:
”128 artikla
Muiden toimielinten ja 121 artiklassa tarkoitettujen elinten tilinpitäjät toimittavat alustavan tilinpäätöksensä ja selvityksensä varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 1 päivänä maaliskuuta.
Komission tilinpitäjä konsolidoi nämä alustavat tilinpäätökset komission alustavaan tilinpäätökseen ja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä maaliskuuta komission alustavan tilinpäätöksen, jonka liitteenä on komission selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta, sekä alustavan konsolidoidun tilinpäätöksen.
Kunkin toimielimen ja 121 artiklassa tarkoitetun elimen tilinpitäjä toimittaa selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle toisessa kohdassa mainittuun päivään mennessä.”
(75)
Muutetaan 129 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohdassa ilmaisu ”185 artiklassa” ilmaisulla ”121 artiklassa”.
b)
Korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2. Kukin toimielin komissiota lukuun ottamatta ja kukin 121 artiklassa tarkoitettu elin laatii lopulliset tilinpäätöksensä 61 artiklan mukaisesti ja toimittaa ne päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden 1 päivään heinäkuuta mennessä komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen laatimista varten.”
c)
Lisätään 2 a kohta seuraavasti:
”2 a. Komission tilinpitäjän on laadittava lopullinen konsolidoitu tilinpäätös muilta toimielimiltä 2 kohdan mukaisesti saamiensa tietojen perusteella. Lopulliseen konsolidoituun tilinpäätökseen liitetään komission tilinpitäjän ilmoitus, jonka mukaan tilinpäätös on laadittu VII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitteessä esitettyjen kirjanpitoperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.”
d)
Korvataan 3 kohta seuraavasti:
”3. Komissio hyväksyy lopullisen konsolidoidun tilinpäätöksen ja oman lopullisen tilinpäätöksensä ja toimittaa ne päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden 31 päivään heinäkuuta mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle.”
e)
Korvataan 4 kohdassa ilmaisu ”31 päivää lokakuuta” ilmaisulla ”15 päivää marraskuuta”.
(76)
Muutetaan 131 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohdassa ilmaisu ”komissio” ilmaisulla ”komission tilinpitäjä”.
b)
Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”Komissio” ilmaisulla ”Komission tilinpitäjä”.
(77)
Korvataan 133 artiklan 1 kohdassa ilmaisu ”185 artiklassa” ilmaisulla ”121 artiklassa”.
(78)
Korvataan 134 artiklassa ilmaisu ”185 artiklassa” ilmaisulla ”121 artiklassa”.
(79)
Korvataan 138 artiklan 1 kohdassa ilmaisu ”185 artiklassa” ilmaisulla ”121 artiklassa”.
(80)
Korvataan 139 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Kukin toimielin toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle ja molemmille budjettivallan käyttäjille varainhoitoa koskevat sisäiset sääntönsä.”
(81)
Muutetaan 143 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”15 päivänä kesäkuuta” ilmaisulla ”30 päivänä kesäkuuta” ja ilmaisu ”30 päivänä syyskuuta” ilmaisulla ”15 päivänä lokakuuta”.
b)
Korvataan 5 kohta seuraavasti:
”5. Tilintarkastustuomioistuin toimittaa viimeistään 15 päivänä marraskuuta vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille ja muille toimielimille vuosikertomuksensa yhdessä toimielinten vastausten kanssa ja varmistaa, että ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”
c)
Korvataan 6 kohdassa ilmaisu ”15 päivää helmikuuta” ilmaisulla ”28 päivää helmikuuta”.
(82)
Muutetaan 144 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohdan viides alakohta seuraavasti:
”Jos tilintarkastustuomioistuin päättää julkaista erityiskertomuksiaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, niihin liitetään asianomaisten toimielinten vastaukset.”
b)
Korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
”Tilintarkastustuomioistuin voi julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä ne Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdassa ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 160 c artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista lausunnoista, jotka eivät liity ehdotuksiin tai hankkeisiin, joihin sovelletaan lakisääteistä kuulemismenettelyä.”
(83)
Korvataan 145 artiklan 1 kohdassa ilmaisu ”huhtikuun 30 päivää” ilmaisulla ”toukokuun 15 päivää”.
(84)
Korvataan toisen osan I osaston otsikko seuraavasti:
”I OSASTO
EUROOPAN MAATALOUDEN TUKIRAHASTO”
(85)
Korvataan 148 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Euroopan maatalouden tukirahastoon, jäljempänä ’maataloustukirahasto’, sovellettavissa säännöksissä tarkoitettujen viranomaisten ja elinten rahoittamiin menoihin ja rahastojen tuloihin sovelletaan tämän asetuksen ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa toisin säädetä.”
(86)
Muutetaan 149 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohta seuraavasti:
”1. Maataloustukirahastossa on joka vuosi jaksottamattomia määrärahoja lukuun ottamatta asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin liittyviä menoja, jotka katetaan jaksotetuista määrärahoista.”
b)
Korvataan 3 kohta seuraavasti:
”3. Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin liittyviä sitomatta olevia määrärahoja voidaan siirtää yksinomaan seuraavan varainhoitovuoden aikana käytettäväksi.
Siirron määrä ei saa olla enempää kuin 2 prosenttia ensimmäisen alakohdan mukaisista alkuperäisistä määrärahoista eikä saa ylittää yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (16) 11 artiklassa tarkoitetun, edellisen varainhoitovuoden aikana suorasta tuesta tehdyn mukautuksen määrää.
Siirretyt määrärahat palautetaan yksinomaan sellaisiin budjettikohtiin, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 1290/2005 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja toimia.
Tällaiset siirrot voivat johtaa lisäsuorituksiin ainoastaan sellaisille lopullisille edunsaajille, joille maksetusta suorasta tuesta on tehty mukautus asetuksen (EY) N:o 1782/2003 11 artiklan mukaisesti viimeksi kuluneen varainhoitovuoden aikana.
Komissio tekee siirtopäätöksen viimeistään 15 päivänä helmikuuta sinä varainhoitovuonna, jolle määrärahoja aiotaan siirtää, ja ilmoittaa asiasta budjettivallan käyttäjälle.
(87)
Korvataan 150 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:
”2. Komission päätökset, joissa vahvistetaan nämä suoritukset, ovat alustavia kokonaissitoumuksia, joiden määrä ei saa ylittää maataloustukirahastoon otettuja kokonaismäärärahoja.
3. Maataloustukirahaston juoksevista hallintomenoista voidaan tehdä 15 päivästä marraskuuta alkaen seuraavan varainhoitovuoden määrärahoja koskevia ennakkositoumuksia. Nämä sitoumukset eivät saa kuitenkaan olla enemmän kuin kolme neljäsosaa kuluvan varainhoitovuoden vastaavista määrärahoista. Ne saavat koskea ainoastaan menoja, jotka perustuvat voimassa olevaan perussäädökseen.”
(88)
Korvataan 151 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
”Menoista, joita maataloustukirahastoon sovellettavissa säännöksissä tarkoitetut viranomaiset ja elimet rahoittavat, tehdään kahden kuukauden kuluessa jäsenvaltioiden toimittamien yhteenvetojen vastaanottamisesta maksusitoumukset luvuittain, momenteittain ja alamomenteittain. Sitoumukset voidaan tehdä vielä kahden kuukauden määräajan päättymisen jälkeen, jos tarvitaan asianomaisten budjettikohtien välistä määrärahasiirtomenettelyä. Määrät kirjataan maksuiksi samassa kahden kuukauden määräajassa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa jäsenvaltiot eivät vielä ole suorittaneet maksua tai menojen tukikelpoisuudesta ei ole varmuutta.”
(89)
Korvataan 152 artikla seuraavasti:
”152 artikla
Menot kirjataan talousarviokirjanpidossa varainhoitovuoden tileille niiden maksujen perusteella, jotka komissio suorittaa jäsenvaltioille viimeistään kyseisen varainhoitovuoden 31 päivänä joulukuuta, edellyttäen, että tilinpitäjä saa maksumääräykset viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä tammikuuta.”
(90)
Korvataan 153 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Silloin kun komissio voi tehdä 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrärahasiirtoja, se tekee päätöksensä viimeistään seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä tammikuuta ja ilmoittaa siitä 23 artiklan 1 kohdassa säädetyn mukaisesti budjettivallan käyttäjälle.”
(91)
Korvataan 154 artikla seuraavasti:
”154 artikla
1. Tämän osaston käyttötarkoitukseensa sidotut tulot kohdennetaan alkuperänsä mukaan 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
2. Asetuksen (EY) N:o 1290/2005 30 artiklassa tarkoitettujen tilien tarkastusta ja hyväksymistä koskevien päätösten tulos kirjataan yhdelle momentille.”
(92)
Korvataan toisen osan II osaston otsikko seuraavasti:
”II OSASTO
RAKENNERAHASTOT, KOHEESIORAHASTO, EUROOPAN KALATALOUSRAHASTO JA EUROOPAN MAASEUDUN KEHITTÄMISEN MAATALOUSRAHASTO”
(93)
Muutetaan 155 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohta seuraavasti:
”1. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (EMKMR) (17), Euroopan aluekehitysrahastosta (18), Euroopan sosiaalirahastosta (19), koheesiorahastosta (20) ja Euroopan kalatalousrahastosta (21), jäljempänä ’rahastot’, annetuissa asetuksissa tarkoitettujen viranomaisten ja elinten rahoittamiin menoihin ja rahastojen tuloihin sovelletaan tämän asetuksen ensimmäisen ja kolmannen osan säännöksiä, jollei tässä osastossa toisin säädetä.
b)
Poistetaan 3 kohta.
(94)
Korvataan 157 artiklan toinen kohta seuraavasti:
”Vapautetut määrärahat voidaan ottaa uudelleen käyttöön, jos asiaan liittyy yksin komission tekemä ilmeinen virhe.”
(95)
Korvataan 158 artikla seuraavasti:
”158 artikla
Komissio voi tehdä tässä osastossa tarkoitettujen toimintamenojen osalta, lukuun ottamatta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston toimintamenoja, määrärahasiirtoja talousarvion osastosta toiseen edellyttäen, että määrärahat on tarkoitettu saman tavoitteen toteuttamiseen 155 artiklassa tarkoitettuja rahastoja koskevien asetusten tarkoittamassa merkityksessä tai teknisestä avusta aiheutuviin menoihin.”
(96)
Lisätään 160 artiklaan 1 a kohta seuraavasti:
”1 a. Määrärahat, jotka liittyvät Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyllä pöytäkirjalla perustetun hiili- ja terästutkimusrahaston tuottamiin tuloihin, rinnastetaan 18 artiklan mukaisesti käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. Näistä tuloista saatavat maksusitoumusmäärärahat ovat käytettävissä, kun saamisesta on laadittu ennuste, ja vastaavat maksumäärärahat ovat käytettävissä, kun tulot on vastaanotettu.”
(97)
Lisätään 160 a artikla seuraavasti:
”160 a artikla
1. Osittain tai kokonaan toteutumatta jääneisiin tutkimushankkeisiin osoitetuista maksusitoumusmäärärahoista osuus, joka vastaa hankkeiden toteutumatta jäämisen vuoksi purettujen maksusitoumusten määrää, voidaan asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa ottaa uudelleen käyttöön, kun tämä on tarpeen ohjelman toteuttamiseksi alun perin suunnitellulla tavalla, jollei kuluvan varainhoitovuoden talousarviossa ole tähän tarkoitukseen osoitettuja määrärahoja.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua varten komissio tarkastelee kunkin varainhoitovuoden alussa edellisen varainhoitovuoden aikana purettuja maksusitoumuksia ja arvioi vaatimusten perusteella tarvetta ottaa määrärahat uudelleen käyttöön.
Tämän arvion perusteella komissio voi esittää kunkin varainhoitovuoden 15 päivään helmikuuta mennessä aiheelliset ehdotukset budjettivallan käyttäjälle ja liittää niihin budjettikohdittain perustelut määrärahojen ottamiselle käyttöön uudelleen.
3. Budjettivallan käyttäjä päättää komission ehdotuksesta kuuden viikon kuluessa. Jos päätöstä ei tehdä tässä määräajassa, ehdotukset katsotaan hyväksytyiksi.
Vuoden n aikana uudelleen käyttöön otettavat maksusitoumusmäärärahat eivät missään tapauksessa saa ylittää 25 prosenttia samasta budjettikohdasta vuonna n-1 purettujen maksusitoumusten kokonaismäärästä.
4. Uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja ei saa siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle.
Uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja koskevat oikeudelliset sitoumukset tehdään vuoden n joulukuun 31 päivään mennessä.
Jos uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja jää käyttämättä, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä purkaa ne lopullisesti vuoden n lopussa.”
(98)
Korvataan 163 artiklan ensimmäinen virke seuraavasti:
”Tässä osastossa tarkoitetut toimet voidaan toteuttaa keskitetysti komission toimesta, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, yhteen tai useampaan kolmansiin maihin kuuluvaan edunsaajavaltioon hajautettuina tai yhdessä kansainvälisten järjestöjen kanssa 53 - 57 artiklan asiaa koskevia säännöksiä noudattaen.”
(99)
Poistetaan 164 artikla.
(100)
Muutetaan 166 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:
”(a)
komissio tekee yhteisöjen nimissä rahoitussopimuksen edunsaajana olevan kolmannen maan tai maiden tai niiden nimeämien yhteisöjen, jäljempänä ’edunsaajat’, kanssa;
b)
tehdään avustussopimus komission ja avustussopimusten toteuttamisesta vastaavien kansallisten tai kansainvälisten julkisoikeudellisten yhteisöjen välillä tai komission ja luonnollisten tai oikeushenkilöiden välillä.”
b)
Korvataan toinen alakohta seuraavasti:
”Ulkoisen avun myöntämisen edellytyksistä määrätään välineessä, jonka mukaisesti hallinnoidaan tämän kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä rahoitussopimuksia ja sopimuksia ja avustuksia.”
c)
Korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2. Rahoitussopimukset 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen edunsaajina olevien kolmansien maiden kanssa tehdään viimeistään vuoden n + 1 joulukuun 31 päivänä vuoden n ollessa se vuosi, jonka aikana talousarviositoumus on tehty.
Yksittäiset sopimukset ja avustuspäätökset, joilla vuoden n talousarviositoumuksiin liittyvät rahoitussopimukset pannaan täytäntöön, on tehtävä tai hyväksyttävä kolmen vuoden kuluessa siitä päivämäärästä, jona rahoitussopimus on tehty.
Tarkastusta ja arviointia koskevat yksittäiset sopimukset voidaan tehdä myöhemmin.”
d)
Lisätään 3 kohta seuraavasti:
”3. Edellä 2 kohdan säännöstä ei sovelleta monivuotisiin ohjelmiin seuraavissa tapauksissa:
-
liittymistä valmistelevasta tukivälineestä 17 päivänä heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1085/2006 (22) mukaiset rajat ylittävän yhteistyön, alueellisen kehittämisen, henkilöresurssien kehittämisen ja maaseudun kehittämisen osa-alueet;
-
eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä koskevista yleisistä määräyksistä 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1638/2006 (23) mukainen rajat ylittävän yhteistyön osa-alue.
Näihin tapauksiin sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a)
Kun monivuotista ohjelmaa koskeva talousarviositoumus on tehty vuonna n, kaikki sellaiset talousarviositoumuksen osat peruuntuvat ilman eri toimenpiteitä viimeistään vuotta n seuraavan kolmannen vuoden 31 päivänä joulukuuta:
i)
joita ei ole käytetty ennakkorahoituksen maksamiseen; tai
ii)
joita ei ole käytetty välimaksujen suorittamiseen; tai
iii)
joista ei ole annettu menoilmoitusta.
b)
Sellainen talousarviositoumuksen osa, joka on vielä käyttämättä 31 päivänä joulukuuta 2017 ja josta ei ole annettu menoilmoitusta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018, peruuntuu ilman eri toimenpiteitä.
(101)
Muutetaan 167 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 167 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:
”c)
kansallista tai kansainvälistä julkisoikeudellista yhteisöä taikka luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on ulkoisen toiminnan toteuttamisesta varten myönnetyn avustuksen saaja.”
b)
Korvataan 2 kohta seuraavasti:
”2. Hankintamenettelyistä on määrättävä 166 artiklassa tarkoitetussa rahoitussopimuksessa, avustuspäätöksessä tai avustussopimuksessa.”
(102)
Korvataan toisen osan IV osaston 4 luvun otsikko seuraavasti:
”4 LUKU
Avustukset”
(103)
Lisätään artikla seuraavasti:
”169 a artikla
Edunsaajana olevien kolmansien maiden toteuttaman hajautetun hallinnoinnin yhteydessä sovellettavista avustusmenettelyistä määrätään 166 artiklassa tarkoitetuissa rahoitussopimuksissa. Menettelyjen on perustuttava ensimmäisen osan VI osastossa vahvistettuihin sääntöihin.”
(104)
Korvataan 170 artikla seuraavasti:
”170 artikla
Rahoitus- tai avustussopimuksessa tai avustuspäätöksessä on määrättävä erikseen komission ja tilintarkastustuomioistuimen valtuudesta tarkastaa kaikkien yhteisöiltä varoja saaneiden toimeksisaajien ja alihankkijoiden tositteet ja tehdä näiden luo tarkastuskäyntejä.”
(105)
Korvataan 171 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Tätä osastoa sovelletaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) toimintaan lukuun ottamatta 174 artiklaa, 174 a artiklaa ja 175 artiklan 2 kohtaa.”
(106)
Korvataan 173 artikla seuraavasti:
”173 artikla
Komissio siirtää tulojen ja menojen hyväksyjälle kuuluvan toimivallan yhteisön viraston liitteeseen otettujen määrärahojen osalta asianomaisen yhteisön viraston johtajalle 59 artiklan mukaisesti.”
(107)
Korvataan 174 artiklan 1 kohdan toinen virke seuraavasti:
”Viraston johtaja vahvistaa johtokunnan hyväksynnän saatuaan perusteet, joiden mukaan menoista pidetään kirjaa.”
(108)
Lisätään artikla seuraavasti:
”174 a artikla
1. Toimielin voi valtuuttaa toimielinten yhteisen yhteisön viraston johtajan toimimaan tulojen ja menojen hyväksyjänä toimielintä koskevaan pääluokkaan otettujen määrärahojen hallinnoimiseksi; se vahvistaa tämän valtuutuksen rajat ja ehdot.
2. Komission sisäinen tarkastaja hoitaa kaikki ensimmäisen osan IV osaston 8 luvussa säädetyt tehtävät.”
(109)
Korvataan 175 artikla seuraavasti:
”175 artikla
Jos yhteisön viraston tehtävä edellyttää maksullisten palvelujen tarjoamista kolmansille, johtaja vahvistaa johtokunnan hyväksynnän saatuaan erityissäännökset näiden palvelujen tarjoamisedellytyksistä ja niiden kirjanpidosta.”
(110)
Poistetaan 176 artikla.
(111)
Muutetaan 178 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohdan toinen virke seuraavasti:
”Tällaiset sitoumukset eivät saa kuitenkaan ylittää neljäsosaa budjettivallan käyttäjän päättämistä vastaavan budjettikohdan määrärahoista kuluvana varainhoitovuonna.”
b)
Lisätään 2 kohtaan virke seuraavasti:
”Tässä tapauksessa 1 kohdassa tarkoitettua enimmäismäärää ei sovelleta.”
(112)
Korvataan 179 artiklan 3 kohdan toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:
”Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä aikoo antaa lausunnon, sen on kahden viikon kuluessa kiinteistöhanketta koskevien tietojen vastaanottamisesta ilmoitettava asianomaiselle toimielimelle aikomuksestaan antaa lausunto. Jos vastausta ei anneta, asianomainen toimielin voi käynnistää suunnitellun hankkeen hallinnollisen riippumattomuutensa perusteella, jollei Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 282 artiklasta ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 185 artiklasta muuta johdu yhteisön edustuksen osalta.
Lausunto on toimitettava asianomaiselle toimielimelle kahden viikon kuluttua ilmoituksesta.”
(113)
Lisätään VII osasto seuraavasti:
”VII OSASTO
ASIANTUNTIJAT
179 a artikla
Soveltamissäännöissä säädetään erityisestä menettelystä, jonka mukaisesti valitaan asiantuntijoita, joille maksetaan korvaus kiinteämääräisen summan perusteella, avustamaan toimielimiä erityisesti ehdotusten, avustushakemusten tai tarjousten arvioinnissa ja antamaan teknistä apua talousarviosta rahoitettujen hankkeiden seurannassa ja loppuarvioinnissa.”
(114)
Poistetaan 180 artikla.
(115)
Korvataan 181 artikla seuraavasti:
”181 artikla
1. Niiden 155 artiklan 1 kohdassa mainittujen rahastojen, joiden perussäädökset on kumottu ennen tämän asetuksen soveltamispäivää, 157 artiklan 1 kohdan mukaisesti vapautetut määrärahat voidaan ottaa uudelleen käyttöön, jos asiaan liittyy yksin komission tekemä ilmeinen virhe tai ylivoimainen este, joka vaikeuttaa vakavasti kyseisistä rahastoista tuettujen toimenpiteiden toteuttamista.
2. Edellä 95 artiklassa tarkoitettu keskustietokanta perustetaan 1 päivään tammikuuta 2009 mennessä.
3. Komissio voi siirtää osastosta toiseen sellaisia määrärahoja, jotka koskevat rakennerahastoista ja koheesiorahastosta annetuissa asetuksissa tarkoitettuja ohjelmakauden 2000 - 2006 toimintamenoja, joiden osalta yhteisön on vielä suoritettava maksuja maksattamatta olevien yhteisön sitoumusten selvittämiseksi tukitoimien päättämiseen asti, edellyttäen, että kyseiset määrärahat:
-
on tarkoitettu samaa tavoitetta varten, tai
-
liittyvät yhteisöaloitteisiin tai tekniseen apuun ja innovatiivisiin toimiin, ja ne siirretään vastaavanlaisiin toimiin.
4. Edellä olevan 30 artiklan 3 kohtaa sovelletaan 148 artiklan 1 kohdassa mainittuun rahastoon ensimmäisen kerran vuoden 2008 talousarvioista maksettavien maksujen osalta.”
(116)
Muutetaan 185 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 1 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
”Komissio antaa varainhoidon puiteasetuksen sellaisten yhteisöjen perustamien elinten osalta, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka todellisuudessa saavat talousarviosta suoritettavaa rahoitusta.”
b)
Poistetaan 4 kohta.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan päivästä, jona varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamista koskevan komission asetuksen soveltaminen alkaa, ja viimeistään 1 päivästä toukokuuta 2007.
Tämän asetuksen 1 artiklan 80 ja 84 - 94 kohtaa sovelletaan kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 2007.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2006.