KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 20. december 2006
om Tysklands påtænkte statsstøtte C 12/05 (ex N 611/03) til e-glass AG
(meddelt under nummer K(2006) 6587)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2007/656/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om særlige bestemmelser for anvendelse af EF-traktatens artikel 93 (1), særlig forordningens artikel 9,
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser (2) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 15. december 2003, der registreredes den 18. december 2003, anmeldte Tyskland over for Kommissionen en planlagt investeringsstøtte til e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) og opfyldte hermed den anmeldelsespligt for store virksomheder, der er foreskrevet i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (herefter »MSR 1998«) (3). Den 23. januar og 27. februar 2004 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger. Tyskland fremsendte de ønskede oplysninger i brev af 13. februar 2004, der registreredes samme dag, og 4. marts 2004, der registreredes samme dag.
(2)
Den 20. april 2004 godkendte Kommissionen under sagsnummer C(2004) 1350 endelig den støtteintensitet til fordel for e-glass AG, der var anmeldt i henhold til MSR 1998.
(3)
Ved brev af 25. oktober 2004, der registreredes den 26. oktober 2004, meddelte Tyskland Kommissionen, at en del af oplysningerne om ejerne af e-glass AG i den oprindelige anmeldelse var ukorrekte og anmodede Kommissionen om at ændre beslutningen af 20. april 2004.
(4)
Ved brev af 8. februar 2005, der registreredes den 9. februar 2005, fremsendte Tyskland supplerende oplysninger.
(5)
Ved brev af 24. februar 2005, ref. D/51447, gav Kommissionen Tyskland lejlighed til at fremsætte bemærkninger vedrørende Kommissionens plan om at tilbagekalde beslutningen af 20. april 2004 og indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Tyskland fremsendte deres bemærkninger i brev af 4. marts 2005, der registreredes den 8. marts 2005.
(6)
Ved brev af 20. april 2005, ref. C(2005) 1114 endelig, underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til støtten til fordel for e-glass AG. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.
(7)
Tyskland fremsatte deres bemærkninger i brev af 7. juni 2005, der registreredes den 9. juni 2005.
(8)
Kommissionen modtog bemærkninger fra interesserede parter i brev af 3. oktober 2005, der registreredes den 4. oktober 2005, af 7. oktober 2005, der registreredes den 10. oktober 2005 og af 10. oktober 2005, der registreredes samme dag. Kommissionen videresendte bemærkningerne til Tyskland og gav hermed lejlighed til, at der kunne tages stilling til disse bemærkninger. Tyskland fremsendte sine bemærkninger i brev af 22. november 2005, der registreredes den 25. november 2005.
2. BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN
(9)
Tyskland har planer om at indrømme aktieselskabet e-glass AG (herefter »e-glass«) en regional investeringsstøtte til opførelse af et nyt anlæg til produktion af rå floatglas i Sachsen-Anhalt.
2.1. Støttemodtager og ændring af ejerstruktur
(10)
Formålet med e-glass er ifølge virksomhedens vedtægter »fremstilling, forædling og salg af planglas af alle typer«.
(11)
Den 15. december 2003 blev der anmeldt følgende ejerstruktur:
-
Luxfinpart S.A., Luxemburg, en andel på [...] (5) %
-
Semco Glaskooperation GmbH (»Semco«), Tyskland, en andel på [...] %
-
advokat Heckmann, en andel på [...] på vegne af en tysk virksomhed (Treugeberin).
Luxfinpart S.A., der blev oprettet i 1997, er et holdingselskab, som på anmeldelsestidspunktet betragtede det anmeldte projekt som en ren finansinvestering.
Semco, der blev oprettet i 1997, er en virksomhed, der forarbejder floatglas. Partnerne er Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG og Hermann Schüler GmbH & Co. KG, som hver har en andel på [...] %.
Treugeberin er en [...], som forarbejder glas og raffinerer floatglas. Treugeberin ejes af [...] samt af [...].
(12)
I brev af 25. oktober 2004 meddelte Tyskland Kommissionen, at anmeldelsen indeholdt ukorrekte oplysninger om en af ejerne af e-glass og dennes aktiviteter på markedet for floatglas (6).
(13)
I brev af 8. februar 2005 underrettede Tyskland Kommissionen om en ændring af ejerforholdene i e-glass, som trådte i kraft den 21. december 2004. Det meddeltes, at Luxfinpart S.A. solgte sine andele i e-glass til Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Tyskland (Trösch). Trösch købte endvidere [...] af de tidligere ejere, således at Trösch ejer [...] af e-glass.
(14)
Trösch er det tyske holdingselskab inden for Trösch-Gruppe, som har hovedsæde i Bern i Schweiz. Trösch ejer aktiemajoriteten i Euroglas S.A., Hombourg (Frankrig) og Euroglas GmbH, Haldensleben (Tyskland). Trösch-Gruppe fremstiller floatglas og er også aktiv inden for forarbejdning af floatglas.
(15)
Advokat Heckmann, der fungerede som trustee for et tysk selskab, overdrog sine kapitalandele til AD Augento GmbH, Stuttgart (Tyskland) (»AD-GmbH«) med virkning fra 21. december 2004. [...] (7).
(16)
Efter transaktionen den 21. december 2004 ser e-glass' ejerstruktur nu således ud:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Tredje ejer (aktier med AD-GmbH som trustee)
[...] %
2.2. Projektet
(17)
Projektet gennemføres i Sülzetal-Osterweddingen i et område, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Det regionale støtteloft er på 28 % brutto eller i undtagelsestilfælde 35 % brutto for store virksomheder (8). Investeringsprojektet blev påbegyndt 15. april 2003 med forventet afslutning 31. december 2005. Støtteanmodningen blev indgivet, inden projektet blev påbegyndt.
(18)
Projektet vedrører opførelse af et nyt anlæg til fremstilling af rå floatglas. Floatglas er langt den mest almindelige type planglas; andre typer planglas er støbt glas, spejlglas og pladeglas. På verdensplan tegner floatglas sig for en andel på over 80 % af den samlede produktion af planglas (9). Det antages, at floatglas tegner sig for en andel på over 80 % inden for EØS. Markedet for floatglas er normalt inddelt i to trin: produktion af rå floatglas (trin 1) og forarbejdning af floatglas (trin 2).
(19)
Til fremstilling af rå floatglas produceres først et endeløst glasbånd, idet det flydende glas ledes ind på et floatbad af flydende tin (floatprocessen). Herved opnås en fuldstændig jævn glasoverflade. Efter nedkøling bliver glasset tilskåret og er derefter salgsklart. Det rå floatglas blive normalt videreforarbejdet (formet) og kan derefter anvendes overalt, hvor der skal bruges planglas, hovedsagelig inden for byggeriet og bilindustrien.
(20)
Det nye anlæg vil være e-glass' første produktionssted. Produktionen skulle ifølge planen påbegyndes i [...] og være i fuld drift i [...]. Når indkøringsperioden er afsluttet i [...], forventes den årlige kapacitet at ligge på [...] ton (brutto) rå floatglas.
(21)
De støtteberettigede projektomkostninger beløber sig til 121 mio. EUR, der fordeler sig som følger:
Post
Støtteberettigede omkostninger i EUR
Grund
[...]
Bygninger
[...]
Eksterne faciliteter
[...]
Anlæg og maskiner
[...]
Immaterielle aktiver (software)
[...]
I alt
121 000 000
(22)
Ifølge anmeldelsen bidrager projektet direkte til skabelse af 186 arbejdspladser, herunder 10 uddannelsespladser. Det forventes endvidere, at der vil blive skabt 358 indirekte arbejdspladser i det støtteberettigede område og de tilstødende områder (på NUTS II-niveau).
2.3. Støtteintensitet
(23)
Tyskland anmoder om godkendelse af en planlagt støtte med en bruttointensitet på op til 35 % af de støtteberettigede projektomkostninger på i alt 121 mio. EUR.
2.4. Støtteforanstaltning
(24)
Støtten til e-glass omfatter
-
et investeringstilskud på grundlag af forbundsregeringens og delstaternes fælles ordning til forbedring af de regionale økonomiske strukturer (Gemeinschaftsaufgabe »Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur«) som led i 32. rammeplan i denne fælles ordning. De relevante bestemmelser i den 32. rammeplan er identisk med den tidligere plan, den 31. rammeplan, som Kommissionen har godkendt indtil udgangen af 2006 (10)
-
en investeringspræmie på grundlag af loven om investeringspræmier fra 1999 (Investitionszulagengesetz 1999), der godkendtes af Kommissionen til produktion eller køb af økonomiske goder, begge godkendt inden 2005 i forbindelse med et initialinvesteringsprojekt (11). Tyskland havde taget forbehold med hensyn til at benytte en eventuel ordning, der skulle efterfølge ovennævnte lov fra 1999
-
en garanti for et banklån på grundlag af en støtteordning, der blev godkendt i 1991 (12).
(25)
Tyskland har bekræftet, at betingelserne i det godkendte regionalstøttekort og ovennævnte godkendte støtteordninger (13) er overholdt.
3. PROCEDURENS INDLEDNING
3.1. De ukorrekte oplysninger
(26)
I brev af 25. oktober 2004 underrettede Tyskland Kommissionen om, at en del af oplysningerne i den oprindelige anmeldelse vedrørende ejerne af e-glass var ukorrekt. Tyskland og ledelsen af e-glass hævder, at de ikke var bekendt hermed, inden Kommissionen traf sin beslutning.
(27)
De nye oplysninger vedrører en af ejerne af e-glass (Luxfinpart S.A.) og denne virksomheds aktiviteter på forarbejdningsmarkedet (trin 2). I den oprindelige anmeldelse var der givet oplysninger om tre ejere, hvoraf de to var aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2), mens den tredje kun blev betragtet som investor (Luxfinpart S.A.), som hverken var aktiv på markedet for produktion af rå floatglas (trin 1) eller forarbejdningsmarkedet (trin 2). Ifølge de korrekte oplysninger, der blev fremlagt af Tyskland i brev af 25. oktober 2004, var ejerne af e-glass alle tre aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2) på anmeldelsestidspunktet.
(28)
Siden marts 2003 har Luxfinpart S.A. haft forretningsmæssigt forbindelse med [...]. [...] beskæftiger sig med forarbejdning af floatglas (trin 2). [...] bar den økonomiske risiko i forbindelse med Luxfinparts andel i e-glass. Samtidig var [...] kontraktligt forpligtet til at aftage [...] % af e-glass' produktion.
3.2. Konsekvenserne af de ukorrekte oplysninger for vurderingen
(29)
I den oprindelige beslutning af 20. april 2004 var markedet for rå floatglas (trin 1) defineret som det relevante marked. Selv om to af de tre ejere af e-glass var aktive på forarbejdningsmarkedet (trin 2), forelagde Tyskland dokumentation, som gav Kommissionen mulighed for at konkludere, at analysen kunne begrænses til trin 1-markedet.
(30)
Kommissionen var i besiddelse af kopier af kontraktudkast mellem e-glass og en uafhængig kunde. Kontrakten med den uafhængige kunde viste, at denne kunde opnåede samme vilkår og betingelser, som de kunder, der ejede virksomheden. Det blev derfor konkluderet, at de kunder, der ejede virksomheden, og andre kunder i senere omsætningsled blev behandlet ens, således at støtten ikke ville få virkninger på forarbejdningsmarkederne. Det var derfor ikke nødvendigt for Kommissionen at inddrage forarbejdningsmarkedet (trin 2) i definitionen af det relevante marked. Det fremhævedes endvidere, at markedet for produktion (trin 1) og forarbejdning (trin 2) fulgte samme udvikling, da rå floatglas er vigtigste input for forarbejdningsmarkedet.
(31)
Det fremgik imidlertid af de oplysninger, der blev fremlagt af Tyskland den 25. oktober 2004, at ovennævnte kontrakt i modsætning til hvad der var oplyst i anmeldelsen, ikke var indgået med en af de uafhængige kunder, men med én, der på anmeldelsestidspunktet var indirekte ejer af e-glass, nemlig [...], der er aktiv på forarbejdningsmarkedet for floatglas (trin 2).
Derfor er det ikke længere muligt at fastholde konklusionen om, at støtten ikke ville have nogen fordrejende virkning på forarbejdningsmarkedet (trin 2), og at Kommissionen ikke behøvede at tage hensyn til udviklingen på dette marked. De nye oplysninger viser, at Kommissionen er nødt til at tage hensyn til forarbejdningsmarkedet (trin 2) i sin vurdering af støtteforanstaltningerne.
(32)
Da de ukorrekte oplysninger påvirkede begrundelserne for afgrænsningen af det relevante marked og de relevante markeder og derfor havde indvirkning på konkurrencefaktoren og hermed i sidste ende på den tilladte støtteintensitet efter MSR 1998, skal de ukorrekte oplysninger anses for at være af afgørende betydning for beslutningen, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999.
(33)
Ifølge artikel 9 i denne forordning »kan Kommissionen efter at have give den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger ophæve en […] beslutning, hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Inden Kommissionen ophæver en beslutning og vedtager en ny beslutning, indleder den den formelle undersøgelsesprocedure efter artikel 4, stk. 4, […]«.
(34)
Inden Kommissionen ophævede den oprindelige beslutning, der var baseret på ukorrekte oplysninger, og som var af afgørende betydning for denne beslutning, og inden vedtagelsen af en ny beslutning, indledte den - i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 - den formelle undersøgelsesprocedure den 20. april 2005.
4. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(35)
Efter opfordringen til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, modtog Kommissionen bemærkninger fra tre konkurrenter.
(36)
Den første interesserede part, Saint-Gobain, var af den opfattelse, at Kommissionen ikke kunne se bort fra den markedsudvikling, som den var bekendt med på det tidspunkt, hvor den traf beslutning om støttens forenelighed med EF-traktatens artikel 87 og MSR 1998. Derfor burde Kommissionen i denne formelle undersøgelsesprocedure ikke blot basere sin vurdering på den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug i perioden 1997-2002. I betragtning af de ukorrekte oplysninger i anmeldelsen bør Kommissionen nu, ifølge Saint-Gobain, basere sin beregning af støtteintensiteten på perioden 1999-2004 som den relevante periode.
(37)
Ifølge Saint-Gobain havde den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug af rå floatglas inden for de sidste fem år været negativ (1999-2004: -0,62 %) og derfor burde markedet defineres som »absolut vigende« i overensstemmelse med punkt 7.8 i MSR 1998.
(38)
Saint-Gobain var desuden af den opfattelse, at Kommissionen - allerede da den traf beslutningen i april 2004 - burde have taget hensyn til den forventede prognose og navnlig, da den tydede på en betydelig ændring i den gennemsnitlige årlige stigning i det synlige forbrug. Saint-Gobain gør opmærksom på, at Kommissionen selv har forlangt, at den anmeldende medlemsstat fremlægger vurderinger og prognoser vedrørende udviklingen i det synlige forbrug for den pågældende vare for de tre år, der følger efter anmeldelsen (jf. punkt 5.4.2 i afsnit 5 i bilaget til MSR 1998).
(39)
Ifølge Saint-Gobain bør det relevante marked omfatte markedet for forarbejdet glas (trin 2). I det foreliggende tilfælde er det ganske vist kun en del af det samlede marked for forarbejdet glas, der er relevant. Saint-Gobain sondrer primært mellem markederne for bilglas og almindeligt handelsglas (bygningsglas), fordi Saint-Gobain finder, at produktionsteknikken for bilglas, kundegrundlag og den måde, hvorpå bilglas sælges på markedet, er fuldstændig forskellig fra, hvorledes det sker inden for byggeriet. Herefter inddeler virksomheden sektoren for bygningsglas i fire særskilte markeder: i) termoruder (dobbeltruder eller flerlagsruder), ii) hærdet glas (sikkerhedsglas), iii) lamineret glas (sikkerhedsglas) og iv) forsølvet glas (spejl). Da ca. 80 % af floatglasforbruget (målt i mængde) i den generelle handel (bortset fra bilglas) falder på termoruder (dobbeltruder), finder Saint-Gobain, at markedet for termoruder i dette tilfælde bør være det primært relevante marked.
(40)
Hvad angår det geografiske omfang af ovennævnte markeder hævdede Saint-Gobain, at markederne for sølvbelagt glas (spejl) og lamineret glas skulle anses for at dække hele Fællesskabet. Med hensyn til de andre produktmarkeder, især for hærdet glas og termoruder, er der intet, der tyder på, at der er et marked, der dækker hele Fællesskabet. Det ser især ud til, at der for de pågældende markeder snarere er tale om nationale eller endog regionale markeder, hvilket hovedsagelig skyldes de højere transportomkostninger. I betragtning af de aktuelle priser for dobbeltruder tillader de høje omkostninger ikke længere transport over større afstande og - så vidt Saint-Gobain er orienteret - leverer alle glasfabrikanter termoruder til kunderne over en afstand på ca. 250-300 km fra fabrikken. Derfor finder Saint-Gobain, at man i forbindelse med termoruder bør gå ud fra et nationalt eller regionalt marked.
(41)
Saint-Gobain fremsætter også bemærkninger vedrørende vurderingen af det skønnede antal nye arbejdspladser, der skabes som følge af investeringerne. Saint-Gobain gør opmærksom på, at den planlagte floatglasfabrik i Osterweddingen ligger 40 km fra en allerede eksisterende floatglasfabrik, der drives af Euroglas. En af de tre ejere af Euroglas er Trösch. På grund af de mulige synergieffekter mellem de to fabrikker og i betragtning af, at e-glass' nye fabrik udstyres med den mest moderne teknologi, har e-glass, ifølge Saint-Gobain, formentlig brug for færre end 120 beskæftigede på sin fabrik (inklusive lærlinge).
(42)
Den anden interesserede part, […] (14), fremlagde ajourførte tal for oplysningerne om markedet for rå floatglas (hele fællesskabsmarkedet, mængde og værdi), som Kommissionen havde anvendt i sin beslutning af 20. april 2004. Det blev endvidere fremført, at Kommissionen skulle tage hensyn til markedssituationen i Tyskland. Derfor blev der fremlagt oplysninger om mængde og værdi af det samlede forbrug af rå floatglas i Tyskland (2001-2004).
(43)
Den anden interesserede part bemærker endvidere, at det er meget vanskeligt at få fat i aktuelt talmateriale om mængde og værdi af det samlede forbrug af rå floatglas i Fællesskabet, men at disse tal afspejler tendensen i sektoren for rå floatglas. Det fremhæves, at den tendens, der afspejles af tallene for sektoren for rå floatglas, også burde gælde for markedet for forarbejdet glas, da rå floatglas altid videreforarbejdes, og da der muligvis ikke er taget hensyn til udsving i import og eksport af forarbejdet glas til og fra Fællesskabet.
(44)
Den anden interesserede part kommenterede også Kommissionens vurdering af »forholdet mellem kapital og arbejdskraft«. Det fremhæves for det første, at der i forbindelse med Trösch' opførelse af en sammenlignelig floatglasfabrik i det franske Hombourg blev skabt 168 nye arbejdspladser. Det bemærkes for det andet, at Trösch kan tilbyde e-glass administrative, tekniske, forretningsmæssige og andre hjælpetjenester, kan støtte ledelsen og tilbyde uddannelsesforanstaltninger. Derfor vil antallet af nye arbejdspladser i forbindelse med projektet ligge endnu lavere end 168.
(45)
Den tredje interesserede part, Pilkington, kommenterede den referenceperiode, der tages hensyn til ved beregning af konkurrencefaktoren. Ifølge Pilkington fortsætter Kommissionen ikke den oprindelige undersøgelse, men gennemfører nu en ny undersøgelse. Samtidig er Kommissionen forpligtet til at tage hensyn til de nyeste oplysninger. Den femårsperiode, der skal tages hensyn til, er derfor perioden fra 1999-2004.
(46)
Pilkington tilføjer, at det relevante produktmarked er markedet for forarbejdet glas til den almindelige handel og ikke til anvendelse i bilindustrien. På dette marked tegner isolationsglas sig for langt den største andel. Ifølge Pilkington dækker det relevante geografiske marked for forarbejdet glas (trin 2) i det foreliggende tilfælde ikke hele fællesmarkedet, men er begrænset til Tyskland (højst Tyskland og de umiddelbart tilgrænsende områder).
5. TYSKLANDS BEMÆRKNINGER
(47)
Tyskland fremsendte i brev af 7. juni 2005, der registreredes 9. juni 2005, sine bemærkninger til procedurens indledning.
(48)
Med hensyn til den periode, der er relevant for analysen, støtter Tyskland det synspunkt, som Kommissionen gav udtryk for i beslutningen af 20. april 2005 om, at det er nødvendigt at tage hensyn til data fra 1997-2002, fordi de var de nyeste data, der var til rådighed på anmeldelsestidspunktet.
(49)
Tyskland foreslår, at trin 2-markedet inddeles i sikkerhedsglas (ESG og VSG), flerlagsglas og teknisk glas. Sikkerhedsglas (ESG og VSG) anvendes i bilindustrien og byggebranchen, flerlagsglas anvendes derimod hovedsagelig inden for byggebranchen. Da alle de tre ejere af e-glass fremstiller sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas til byggebranchen, bør kun disse delmarkeder betragtes som relevante. Endvidere blev der fremlagt oplysninger om, hvorledes disse produkter kan substitueres på udbudssiden.
(50)
Tyskland er af den opfattelse, at trin 2-markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas dækker hele EØS. Det fremlægger endvidere oplysninger om den positive udvikling på dette marked i perioden 1997-2002.
(51)
I brev af 22. november 2005, der registreredes den 25. november 2005, fremkom Tyskland med deres bemærkninger til reaktionerne fra e-glass' konkurrenter. Det understreges, at referenceperioden 1997-2002 skal fastholdes, da der kun kan tages hensyn til de oplysninger, der forelå på anmeldelsestidspunktet. Ved at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fortsætter Kommissionen en vurdering, der var indledt i december 2003 efter anmeldelsen.
(52)
Tyskland fremlagde en række oplysninger om udviklingen på markedet for rå floatglas i 2003 og 2004, som viser den positive udvikling på dette marked. Det fremhæves endvidere, at de vigtigste floatglasproducenter har planer om at udvide deres produktionskapacitet, hvilket er bevis for de gode udsigter på markedet.
(53)
Med hensyn til markedet for forarbejdet glas (trin 2) finder Tyskland fortsat, at dette marked ikke skal indgå i analysen. Tyskland understreger, at en meget stor del af rå floatglas sælges direkte på markedet, og at ejerne af e-glass vil udbyde rå floatglas til de normale markedspriser. Derfor vil støtten ikke have nogen virkning på trin 2-markedet.
(54)
Med hensyn til afgrænsningen af det relevante marked gør Tyskland indvendinger mod argumentet om, at det kun er markedet for flerlagsglas, der er relevant, og understreger, at det relevante marked dækker hele EØS og såvel markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) som flerlagsglas.
(55)
Tyskland fremlægger desuden oplysninger om transportomkostningerne for rå og forarbejdet floatglas. Den procentuelle andel af transportomkostningerne er højere for rå floatglas end for forarbejdet glas, hvilket skyldes den højere pris på forarbejdet glas. Det taler til fordel for en markedsdefinition, der dækker hele EØS. Tyskland anfører endvidere, at fabrikkernes distributionsområder for forarbejdet glas overlapper hinanden i EØS, hvilket understøtter konklusionen om, at markedet dækker hele EØS.
(56)
Tyskland kommenterer konkurrentens synspunkt om, at faktoren »kapitalintensitet« skal justeres, fordi Trösch kan udnytte synergieffekterne mellem e-glass-fabrikken og gruppens andre fabrikker i området. Tyskland hævder især, at Trösch ikke har mulighed for at skabe sådanne synergieffekter, fordi Trösch kun er én af tre aktionærer, der alle er aktive på markedet for forarbejdet glas som konkurrenter. Der fremlægges endvidere korrekte skøn over medarbejdertal, og det understreges, at sammenligninger mellem de forskellige fabrikker af den type, der er foretaget af konkurrenterne, er ukorrekte og resulterer i forkerte konklusioner.
6. VURDERING AF STØTTEN
6.1. Indledende bemærkninger
(57)
Den 20. april 2004 godkendte Kommissionen den støtte til e-glass, der var anmeldt af Tyskland den 15. december 2003. Da Tyskland, efter at Kommissionen havde truffet beslutningen, meddelte denne, at en række oplysninger i den oprindelige anmeldelse var ukorrekte, og da disse oplysninger var af afgørende betydning for beslutningen, besluttede Kommissionen den 20. april 2005 at indlede den formelle undersøgelsesprocedure for at ophæve den oprindelige beslutning af 20. april 2004 og træffe en ny beslutning.
(58)
Beslutningen af 20. april 2004 indeholder en fuldstændig vurdering af anmeldelsen. Denne vurdering overtages i den foreliggende beslutning med undtagelse af de dele, der skal berigtiges på grundlag af de oplysninger, Tyskland fremlagde den 25. oktober 2004, og som var omfattet af beslutningen om procedurens indledning af 20. april 2005.
(59)
Tyskland anmeldte støtten til fordel for e-glass den 15. december 2003, og denne anmeldelse blev registreret den 18. december 2003. I henhold til punkt 40 i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (15) (MSR 2002) vurderes projekter på basis af de kriterier, der gælder på anmeldelsestidspunktet: »…, finder rammebestemmelserne anvendelse fra den 1. januar 2004. De hidtidige multisektorale rammebestemmelser finder anvendelse indtil den 31. december 2003. Anmeldelser, der er modtaget af Kommissionen inden den 1. januar 2004, vil dog blive behandlet på grundlag af de kriterier, der gjaldt på anmeldelsestidspunktet«. Derfor vurderes støtten til fordel for e-glass på grundlag af de kriterier, der er fastlagt i MSR 1998.
(60)
Denne vurdering er baseret på de sagsforhold, tal og den situation, der var gældende på anmeldelsestidspunktet den 15. december 2003.
(61)
Kommissionen skal træffe en ex ante-beslutning på grundlag af skøn over fremtidsudsigter og markedstal. Den berørte medlemsstat råder heller ikke over andre oplysninger end de facts, tal og de omstændigheder der forelå på anmeldelsestidspunktet. Støtteintensiteterne justeres ikke senere, hvis efterfølgende tal nogle år senere viser, at markedet eksempelvis har udviklet sig anderledes. I det foreliggende tilfælde skal Kommissionen imidlertid træffe en beslutning 2 1/2 år efter den oprindelige anmeldelse, men den må alligevel basere sin vurdering på de facts og forhold, der var gældende på anmeldelsestidspunktet.
(62)
Referenceperioden i beslutningen af 20. april 2004 var årene 1997-2002. e-glass' konkurrenter anførte, at analysen burde baseres på en anden referenceperiode for at tage hensyn til de nyere data, som nu foreligger. Da der er gået nogen tid efter den oprindelige anmeldelse og den aktuelle beslutning, kan omstændighederne have ændret sig, markederne kan have udviklet sig og forhold i forbindelse med projektet kan have udviklet sig anderledes end oprindelig planlagt. Af de ovenfor anførte grunde kan Kommissionen ikke tage hensyn hertil i sin vurdering.
6.2. Forekomst af støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1
(63)
Den omhandlede foranstaltning vedrører statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1 (se punkt 2.4 i denne beslutning). Støtten giver e-glass en fordel, da virksomheden ellers selv måtte finansiere hele investeringen. Da betydelige mængder floatglas transporteres over landegrænser, er der på markedet for floatglas samhandel mellem medlemsstaterne. Hermed bidrager den finansielle fordel, der indrømmes den omhandlede virksomhed, til at fordreje konkurrencen under omstændigheder, der påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen konkluderer derfor i sin vurdering, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte til e-glass efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
6.3. Anmeldelsespligt
(64)
Da kriterierne vedrørende kumulering i punkt 2.1 i) i MSR 1998 er opfyldt, skal støtten anmeldes, og den tilladte støtteintensitet beregnes på grundlag af MSR 1998. Kommissionen henviser til, at støtten er baseret på tre regionalstøtteordninger, der allerede er godkendt af Kommissionen. Der er derfor ikke tale om en såkaldt ad hoc-støtte som omhandlet i punkt 2 i rammebestemmelserne for statsstøtte med regionalt sigte (16), hvor den grundlæggende forenelighed med fællesmarkedet skal undersøges særskilt. Kommissionens undersøgelsespligt er derfor begrænset til at undersøge, hvorvidt den ansøgte støtteintensitet på 35 % brutto er i overensstemmelse med kriterierne i MSR 1998.
6.4. Vurdering på grundlag af MSR 1998
(65)
Den maksimale støtteintensitet, der ifølge MSR 1998 gælder for projektet, beregnes på basis af det regionalstøtteloft, der var gældende på anmeldelsestidspunktet.
(66)
I Sülzetal-Osterweddingen, hvor e-glass ligger, er det regionale støtteloft 28 % brutto for store virksomheder. Hvis visse betingelser imidlertid er kumulativt opfyldt, kan støtteloftet forøges til 35 % brutto. Efter anmodning fra en delstat og godkendelse i underudvalget for »forbedring af den regionale erhvervsstruktur« (GA-underudvalget) kan der i begrundede undtagelsestilfælde indrømmes en højere støtte til en særlig effektiv strukturforanstaltning. Ifølge de fremlagte oplysninger er disse betingelser opfyldt, da GA-underudvalget den 23. juli 2003 imødekom Sachsen-Anhalts anmodning (17).
(67)
I det foreliggende tilfælde gælder derfor et regionalt støtteloft på 35 % brutto. For at beregne den tilladte støtteintensitet for det omhandlede projekt skal dette loft - ifølge bestemmelserne i MSR 1998 - justeres for at tage hensyn til forskellige koefficienter, der fremkommer efter anvendelse af de tre vurderingskriterier, nemlig konkurrencefaktoren (T), som tager hensyn til situationen på det relevante produktmarked, kapitalintensiteten (I) og regionalvirkningsindikatoren (M).
6.4.1. Konkurrencefaktoren
(68)
Godkendelse af støtte til virksomheder i sektorer med strukturbestemt overkapacitet rummer en særlig risiko for konkurrencefordrejning. Enhver kapacitetsudvidelse, der ikke udlignes af kapacitetsnedsættelse et andet sted, øger problemet med den strukturbestemte overkapacitet. For at bestemme konkurrencefaktoren må Kommissionen derfor undersøge, om det planlagte projekt gennemføres i en sektor eller delsektor, hvor der er strukturbestemt overkapacitet.
(69)
I henhold til punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører, og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (på grund af produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter.
(70)
Floatglas er langt den mest almindelige form for planglas. Da floatglas på grund af den særlige fremstillingsproces og produktegenskaber hverken på udbuds- eller efterspørgselssiden kan substitueres af andre typer planglas (f.eks. bordglas, ornamentglas eller spejlglas) skal markedet for floatglas betragtes som et selvstændigt produktmarked (18). Dette produktmarked kan igen inddeles i to trin, der skal vurderes særskilt, nemlig på den ene side fremstilling af rå floatglas (trin 1) og på den anden side forarbejdning af floatglas (trin 2) (19).
(71)
På grundlag af Kommissionens analyse i beslutning af 20. april 2004 konkluderes det, at det kun er markedet for rå floatglas (trin 1), der skal vurderes (20). Som følge af de ukorrekte oplysninger om ejerforholdene kan denne konklusion ikke fastholdes, således at forarbejdningsmarkedet (trin 2) skal indgå i definitionen af de relevante markeder, fordi støtten ligeledes vil kunne fordreje konkurrencen på dette trin.
(72)
I det følgende undersøges først markedet for rå floatglas (trin 1) og derefter markedet for forarbejdet floatglas (trin 2).
(73)
Vurderingen af markedet for floatglas (trin 1) i den oprindelige beslutning af 20. april 2004 blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. I det følgende gengives derfor den vurdering, der er gennemført og beskrevet i beslutning af 20. april 2004.
(74)
I henhold til punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område i tilstrækkelig grad kan udskilles fra vilkårene i andre områder af EØS. Det relevante marked kan eventuelt betragtes som globalt.
(75)
På grund af de forholdsvis høje transportomkostninger for rå floatglas (21) dækker de enkelte produktionsanlægs afsætningsmarkeder ikke hele EØS-området. I stedet kan afsætningsmarkederne betragtes som koncentriske cirkler omkring det relevante produktionssted, hvis radius bestemmes af den økonomisk rentable transportafstand, som normalt højst er 500-1 000 km transport ad landevej, som er den hyppigst anvendte transportform. Da de europæiske producenter af floatglas imidlertid nu har over 50 produktionssteder fordelt over hele EØS, og da deres afsætningsmarkeder derfor overlapper, dækker de nu tilsammen hele EØS-området.
(76)
For at fastslå, om der på grund af denne geografiske overlapning mellem de enkelte markeder også findes de samme konkurrencevilkår i de forskellige EØS-områder, har Kommissionen undersøgt, om der findes særskilte markeder, hvor der fastsættes særlige priser uafhængigt af de andre afsætningsmarkeder, eller om prisfastsættelsen i EØS følger et ensartet grundmønster. På basis af Eurostat-statistikkerne har Kommissionen sammenlignet prisudviklingen pr. ton i de vigtigste medlemsstater for fremstilling af floatglas, dvs. Frankrig, Tyskland, Italien, Storbritannien og Spanien i årene 1999-2002 samt i Belgien - på grund af manglende data - for årene 1999-2002. Tallene viser, at priserne for rå floatglas i de enkelte medlemsstater udviser en høj grad af korrelation i perioden 1997-2002. Denne parallelle udvikling viser, at køberne af rå floatglas har tilstrækkelige muligheder for at vælge producenter i andre medlemsstater, hvilket er et tydeligt tegn på, at der er et enkelt geografisk marked.
(77)
Konklusion: Kommissionen fastslår, at det geografiske marked for rå floatglas omfatter hele EØS (22).
(78)
Den laveste inddeling i NACE-klassifikationen svarende til produktion af rå floatglas er NACE-gruppe 26.11 »Fremstilling af planglas«. Langt over 80 % af den samlede produktion af planglas i EØS falder på rå floatglas, så dette produkt kan betragtes som repræsentativt for NACE-gruppe 26.11. Inden for sektoren for planglas måles kapaciteten imidlertid ved hjælp af de kapaciteter, der kan udnyttes (der kan afsættes) (23). Denne målemetode kan ikke sammenlignes med metoden for måling af kapacitet inden for fremstillingsindustrien som helhed.
(79)
Kommissionen finder derfor, at det ikke er muligt at benytte kapacitetssituationen på markedet for rå floatglas ved vurderingen af konkurrencefaktoren (24).
(80)
På grund af mangelen på tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen støtter Kommissionen sig ifølge punkt 3.4 i MSR 1998 til oplysningerne vedrørende det synlige forbrug for at konstatere, om investeringen finder sted på et vigende marked. Som vigende marked betragtes et produktmarked, hvis den gennemsnitlige årlige stigningstakt i det synlige forbrug for det pågældende produkt inden for de sidste fem år lå mere end 10 % under det årlige gennemsnit for den samlede forarbejdningsindustri i EØS, medmindre der kan iagttages en stærk stigende tendens i den relative stigningstakt for efterspørgslen efter produktet. Et absolut vigende marked er et marked, hvor den gennemsnitlige årlige stigningstakt i det synlige forbrug i de sidste fem år er negativ.
(81)
Kommissionen fremlægger følgende oplysninger vedrørende det synlige forbrug af rå floatglas i perioden 1997-2002:
Markedet for rå floatglas i Fællesskabet
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Gennemsnitlig årlig stigningstakt
Samlet forbrug i Fællesskabet (i mio. t) (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Gennemsnitspris pr. t (i EUR) i Fællesskabet (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Samlet forbrug i værdi (i mio. EUR)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
I perioden 1997-2002 var den gennemsnitlige årlige vækstrate i hele fremstillingsindustrien i EØS 4,8 %. Den tærskel, under hvilken der ifølge punkt 7.8 i MSR 1998 antages at forelægge et vigende marked er derfor 4,4 %. Det europæiske marked for rå floatglas nåede i samme periode en gennemsnitlig årlig vækstrate (i værdi) på 5,28 % og ligger derfor tydeligt over EØS-gennemsnittet (27). På grundlag af de foreliggende tal fra Eurostat/COMEXT for samhandelen inden for Fællesskabet har Kommissionen endvidere undersøgt, om udviklingen i det synlige forbrug af rå floatglas (målt i værdi) i de enkelte EU-medlemsstater bekræfter dette resultat, hvilket er tilfældet.
(83)
Den positive udvikling på markedet for rå floatglas afspejler sig i producenternes adfærd, for på det europæiske marked, der er koncentreret på nogle få store producenter (28), blev der inden for de seneste år investeret i nye produktionsanlæg i Frankrig (2001 - Pilkington/Interpane), i Belgien (2001 - Glaverbel/Scheuten) og i Italien (2002 - Sangalli) (29).
(84)
Konklusion: Kommissionen konkluderer derfor, at markedet for rå floatglas ikke er et vigende marked og at konkurrencefaktoren i overensstemmelse med punkt 3.10.1 i punkt iv) i MSR 1998 kan fastsættes til 1 %.
(85)
Ifølge punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (gennem produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter.
(86)
I det foreliggende tilfælde må der imidlertid foretages en yderligere inddeling af markedet for forarbejdet glas (trin 2), for at identificere de berørte produkter og afgrænse det relevante marked. Der kan klart sondres mellem to generelle kategorier, som hverken ud fra forbruger- eller producentsynspunkt kan substitueres: bilglas og bygningsglas (30). Disse to produkter udgør to særskilte produktmarkeder, da der er meget store forskelle med hensyn til produktionsteknologi, kundegrundlag og markedsføring. Markedet for bygningsglas kan igen inddeles i følgende delmarkeder: i) flerlagsglas(termoruder), ii) hærdet glas (ESG - sikkerhedsglas), iii) lamineret glas (VSG - sikkerhedsglas) og iv) sølvbelagt glas (spejle).
(87)
Set fra produktionssiden kan sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas substitueres, da producenterne på kort sigt uden nævneværdige meromkostninger kan tilpasse produktionen efter forskellige produkter. Ifølge Tyskland produceres ca. 70 %-80 % af det forarbejdede glas til byggebranchen af producenter, som tilbyder de to produkter, sikkerhedsglas og flerlagsglas samtidig. Der gøres opmærksom på, at sikkerhedsglas kan sælges både som færdigprodukt men også som input til produktion af flerlagsglas. Derfor sker salg og distribution af sikkerheds- og flerlagsglas inden for byggebranchen hyppigt samtidig.
(88)
Det vil derfor være fejlagtigt at gå ud fra, at det relevante produktmarked udelukkende skal begrænses til termoruder, således som det konkluderes af konkurrenterne i deres bemærkninger.
(89)
Kommissionen henviser til, at alle tre ejere af e-glass fremstiller sikkerhedsglas (VSG og ESG) og flerlagsglas til byggesektoren, men ikke teknisk glas eller bilglas.
(90)
Konklusion: Kommissionen konkluderer, at det relevante produktmarked er et delmarked af trin 2-markedet, nemlig markedet for sikkerhedsglas (VSG og ESG) og flerlagsglas til byggebranchen med følgende Prodcom-koder: 26121230 (hærdet sikkerhedsglas, i.a.n.), 26121270 (lamineret glas, i.a.n.) og 26121330 (flerlagsisolationsglas).
(91)
I overensstemmelse med punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område i tilstrækkelig grad kan udskilles fra vilkårene i andre områder af EØS. Det relevante marked kan eventuelt betragtes som globalt.
(92)
Ifølge Tyskland antages det, at markedet for forarbejdet floatglas (trin 2) i lighed med markedet for rå floatglas (trin 1) omfatter hele EØS.
(93)
e-glass' konkurrenter anførte i deres bemærkninger, at markedet for forarbejdet glas (trin 2) er nationalt eller endog regionalt, da et større distributionsområde ikke er muligt på grund af de høje transportomkostninger.
(94)
Ifølge den dokumentation, der er fremlagt af Tyskland, er e-glass-aktionærernes kundegrundlag på det relevante marked, der er defineret i betragtning 85-90, større end et nationalt og regionalt marked og dækker forskellige EØS-områder (31).
(95)
Afsætningsmarkederne udgør koncentriske cirkler rundt omkring de forskellige produktionssteder, og trods forholdsvis høje transportomkostninger leveres forarbejdet glas over store afstande (32). Disse koncentriske cirkler overlapper hinanden og strækker sig over hele EØS. Desuden er der ikke inden for EØS-området forskellige standarder eller lovgivningsmæssige handelshindringer for forarbejdet glas (trin 2), og ca. 20 % af den tyske produktion indføres.
(96)
I overensstemmelse med tidligere fusions- og støttebeslutninger går Kommissionen ud fra, at markedet for forarbejdet glas (trin 2) i lighed med markedet for rå floatglas (trin 1) er hele EØS-markedet.
(97)
I støttesag Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG(2000) D/106264 af 17. august 2000 konkluderede Kommissionen, at markedet for VSG og coated glas, herunder isolationsglas, er hele EØS.
(98)
I betragtning 16 i fusionssag IV/M/1230, Glaverbel/PPG hedder det: »Hvad angår den almindelig samhandel i Pilkington-Techint/SIV lod Kommissionen den nøjagtige definition af det geografiske marked stå åben. Kommissionen henviste til, at de store producenter transporterer navnlig sølvbelagt glas og lamineret glas over store afstande. Derfor finder parterne, at der er et stærkt argument for ligeledes at definere disse markeder som hele EU-markedet. Parterne anfører, at denne konklusion også gælder for hærdet glas og termoruder, da alle store producenter som minimum er aktive på EU-markedet, og da markedsvilkårene i de forskellige medlemsstater er tilstrækkeligt homogene. Resultaterne af Kommissionens undersøgelse i denne sag har bekræftet, at markederne for sølvbelagt glas (spejle) og lamineret glas dækker hele EU. Resultaterne er ikke helt så entydige for de andre produktmarkeder i segmentet almindelig handel«.
(99)
En national afgrænsning af det geografiske marked for trin 2, som foreslået af Pilkington i deres bemærkninger, vil derfor være i strid med den erklæring, som virksomheden afgav som led i undersøgelsen af fusionssagen.
(100)
Konklusion: Kommissionen konkluderer, at det geografiske marked for forarbejdet glas (trin 2) i form af sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggebranchen dækker hele EØS. Kommissionen ser ingen anledning til at konkludere, at markedet for forarbejdet glas skal afgrænses på en anden måde end markedet for rå floatglas.
(101)
Kommissionen henviser til, at der ikke foreligger eller findes oplysninger om kapacitetsudnyttelsen på trin 2-markedet. De nødvendige taloplysninger om den (årlige) produktion og den (årlige) maksimale produktionskapacitet hos de fabrikker i EØS, der forarbejder rå floatglas til sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggeriet findes hverken hos Eurostat, forskningsinstitutter eller brancheforeninger inden for sektoren.
(102)
Ved bestemmelse af konkurrencefaktoren kan der derfor ikke, ifølge Kommissionen, tages hensyn til situationen vedrørende produktionskapacitet for forarbejdet glas i form af sikkerhedsglas og flerlagsglas til byggebranchen.
(103)
Hvis der som nævnt i betragtning 80 ikke findes tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen kan Kommissionen ifølge punkt 3.4 i MSR 1998 benytte oplysningerne om det synlige forbrug til at bestemme, om investeringen finder sted på et vigende marked. Ifølge punkt 7.8 i MSR 1998 anses et produktmarked for vigende, hvis den gennemsnitlig årlige vækstrate i det synlige forbrug for det berørte produkt i de sidste fem år har ligget mere end 10 % under det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS som helhed, medmindre der er en stærk stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter produktet. Ved et absolut vigende marked forstås et marked, hvor den gennemsnitlige årlige vækst i forbruget i de sidste fem år har været negativ.
(104)
Kommissionen fremlægger følgende oplysninger vedrørende forbruget af rå floatglas i referenceperioden 1997-2002 (Kilde: COMEXT/Eurostat):
Markedet for forarbejdet floatglas (trin 2) i EUR
Prodcom
1997
2002
Gennemsnitlig årlig vækstrate (1997-2002)
26121230 (hærdet sikkerhedsglas, i.a.n.)
807 949.414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (lamineret sikkerhedsglas, i.a.n.)
717 692.284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (flerlagsisolationsglas)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Tyskland fremlagde tal fra Industrieverband CPIV (34), hvoraf det fremgik, at markedet for sikkerhedsglas (ESG og VSG) og flerlagsglas i referenceperioden 1997-2002 havde en vækstrate på 5,54 %. Disse tal blev omregnet til omsætningstal på basis af disponible prisinformationer fra støttemodtagere samt på basis af prisskøn. Det resulterer i en gennemsnitlig årlig vækstrate (i værdi) på 7,6 % i referenceperioden 1997-2002. Dette tal er i overensstemmelse med ovennævnte tal fra COMEXT/Eurostat.
(106)
Den årlige gennemsnitlige vækstrate i det synlige forbrug af alle relevante produkter (sikkerhedsglas i form af VSG og ESG samt flerlagsglas) både for hvert enkelt land men også for alle lande under ét (se tabellen ovenfor) overstiger (35) den gennemsnitlige årlige vækstrate inden for fremstillingsindustrien som helhed i EØS i samme tidsrum. Den var på 4,8 %.
(107)
Konklusion: Kommissionen konkluderer, at markedet for forarbejdet glas ifølge ovenstående definition ikke er et vigende marked, og at konkurrencefaktoren ifølge punkt 3.10.1, afsnit iv) i MSR 1998 skal fastsættes til 1,0.
(108)
Vurderingen af forarbejdningsmarkedet (trin 2) viser sammen med analysen af markedet for rå floatglas (trin 1), at disse markeder i referenceperioden 1997-2002 har udviklet sig i samme retning med en vækstrate, der ligger over den gennemsnitlige vækstrate inden for fremstillingsindustrien. Kommissionen henviser til, at konkurrencefaktoren for begge markeder (trin 1 og 2) er fastsat til 1 %, hvilket betyder, at konkurrencefaktoren for hele projektet ligeledes fastsættes til 1 % (36).
6.4.2. Kapitalintensitetsfaktoren
(109)
Vurderingen af kapitalintensitetsfaktoren, der er beskrevet i den oprindelige beslutning af 20. april 2004, blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. Nedenfor gengives derfor den vurdering, der er gennemført og beskrevet i beslutningen af 20. april 2004.
(110)
I overensstemmelse med MSR 1998 tilstræbes der med kapitalintensitetsfaktoren at opnå en tilpasning af den tilladte støtteintensitet til fordel for projekter, som effektivt og bedre bidrager til at nedbringe arbejdsløshed ved skabelse af et relativt større antal nye arbejdspladser eller bevarelse af eksisterende arbejdspladser.
(111)
Ifølge oplysningerne fra Tyskland bliver der med projektet skabt 186 faste nye arbejdspladser, der fordeler sig således:
Aktivitetsområde
Direkte arbejdspladser
Administration
3
Salg
4
Produktion - Ledelse
8
Produktion - Blanding/Glasskår
11
Produktion - Varmeområde (hot end)
27
Produktion - Bad/Nedkølingskammer (cold end)
31
Produktion - Tilskæring
1
Produktion - Lager/Forsendelse
44
Produktion - Kvalitet/Laboratorium
9
Tekniske tjenester
38
Uddannelsespladser
10
I alt
186
(112)
Disse skøn er baseret på en sammenligning med et andet anlæg i Sachsen-Anhalt, som på anmeldelsestidspunktet havde været i drift i mindst seks år, og som har en arbejdsstyrke på 187 ansatte (uden lærlinge) til en floatglas-produktion på [...]ton brutto om dagen. e-glass, der har en produktion på [...] ton brutto om dagen, vil disponere over et lidt mindre antal arbejdspladser, da visse områder (vagt/sikkerhed) udliciteres, og da virksomheden endvidere benytter den mest moderne teknologi. Kommissionen anser disse oplysninger for plausible.
(113)
De støtteberettigede investeringsomkostninger på 121 mio. EUR og skabelse af 186 arbejdspladser svarer til en værdi på 650 538 EUR pr. arbejdsplads. Ifølge punkt 3.10.2 i MSR 1998 skal kapitalintensitetsfaktoren derfor fastsættes til 0,8.
6.4.3. Regionalvirkningsindikatoren
(114)
Den undersøgelse af regionalvirkningsindikatoren, der blev redegjort for i den oprindelige beslutning af 20. april 2004, blev ikke draget i tvivl og var ikke omfattet af beslutningen af 20. april 2005 om procedurens indledning. Nedenfor gengives derfor vurderingen fra beslutningen af 20. april 2004.
(115)
Med regionalvirkningsindikatoren tages der hensyn til de gavnlige økonomiske virkninger, en ny investering har for den støtteberettigede region. Jobskabelse kan efter Kommissionens opfattelse betragtes som indikator for et investeringsprojekts bidrag til den regionale udvikling. Kapitalintensive investeringer kan indirekte bidrage til jobskabelse i det egentlige eller et tilstødende støtteberettiget område. Der tænkes i den forbindelse her på de arbejdspladser, der skabes direkte gennem projektet eller hos direkte leverandører og kunder.
(116)
Projektet bidrager indirekte til skabelse af arbejdspladser inden for følgende aktivitetsområder:
Aktivitetsområde
Indirekte arbejdspladser (hævdet)
Tilsigtet (37)
Skal anerkendes
Råvareproduktion - Soda
24
24
24
Råvareproduktion - Sand
10
8
8
Råvareproduktion - Dolomit
2
2
2
Råvareproduktion - Kalk
2
2
2
Råvareproduktion - Glasskår
20
15
15
Råvaretransport - Sand, kalk og soda
29
29
29
Råvaretransport - Resten
8
8
8
Transport af floatglas
81
81
81
Videreforarbejdning (små virksomheder)
30
6
6
Drift og vedligeholdelse af forsyningsanlæg - Kvælstof, brint
5
-
5
Drift og vedligeholdelse af forsyningsanlæg - El, naturgas (offentlige værker)
3
-
3
Bortskaffelse af affald
12
12
12
Emballageproducenter
28
28
28
Service, reservedele, vedligeholdelse, reparation (maskiner, produktionsanlæg, kraner, pumper, varme-, udluftnings-, sanitetsanlæg, elektronik, airconditioning, transport, køretøjer)
60
60
60
Permanente malerarbejder
1
-
1
Eftersyn/Vedligeholdelse af computere, kommunikations- og tv-teknik
8
8
8
Rengøring
5
-
5
Rengøring/Vedligeholdelse af eksterne faciliteter, vinter
6
5
5
Vagttjeneste/Sikkerhed
12
7
7
Kantine
2
2
2
Leverandører af reservedele og andre dele
10
-
0
I alt
358
297
311
(117)
Med hensyn til de områder, for hvilke de kontaktede virksomheder fremlagde hensigtserklæringer, anerkender Kommissionen de heri anførte tal (i alt 297 arbejdspladser).
(118)
For 24 andre jobs foreligger der ikke nogen hensigtserklæringer. De forklaringer og tal, der er fremlagt af Tyskland for disse jobs, forekommer imidlertid overbevisende. Der er kun tvivl med hensyn til området »leverandører af reservedele og andre dele«. De hertil afsatte 10 arbejdspladser forekommer Kommissionen at være alt for højt sat, fordi reservedelsleverancerne i vidt omfang må anses for at være omfattet af de 60 arbejdspladser inden for »service, reservedele, vedligeholdelse, reparation«. Derfor tager Kommissionen kun hensyn til 14 af de i alt 24 arbejdspladser i hensigtserklæringerne, hvilket resulterer i, at der kan anerkendes et samlet antal på 311 indirekte arbejdspladser.
(119)
Kommissionen konkluderer derfor, at der i sammenligning med de skabte 186 direkte arbejdspladser vil være en kraftig stigning i skabte indirekte arbejdspladser (over 100 %). Ifølge punkt 3.10.3, nr. i), i MSR 1998 er regionalvirkningsindikatoren derfor 1,5 %.
6.4.4. Tilladt støtteintensitet
(120)
På baggrund af det ovenfor anførte og på basis af oplysningerne fra Tyskland lyder formlen for beregning af dette projekts støtteintensitet ifølge MSR 1998: 35 % brutto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % brutto, begrænset af det regionale støtteloft på 35 % brutto.
(121)
Støtteintensiteten på op til 35 % brutto af de støtteberettigede investeringsomkostninger, som Tyskland påtænker at yde e-glass, er derfor forenelig med den tilladte støtteintensitet, der er beregnet på grundlag af MSR 1998.
7. KONKLUSION
(122)
Den anmeldte støtteintensitet på op til 35 % brutto, som Tyskland påtænker at yde e-glass AG, opfylder betingelserne for at kunne betragtes som forenelig med de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (1998) -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den beslutning, der blev truffet den 20. april 2004 i sag N 611/2003, ophæves.
Artikel 2
Den statsstøtte på op til 35 % brutto af de støtteberettigede omkostninger til e-glass, som Tyskland anmeldte den 15. december 2003, er forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2006.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 20 päivänä joulukuuta 2006,
valtiontuesta C 12/2005 (ex N 611/2003), jonka Saksa aikoo myöntää e-glass AG:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 6587)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2007/656/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan,
on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Saksa ilmoitti 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä ja 18 päivänä lokakuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle aikomuksestaan myöntää investointitukea Osterweddingenissä toimivalle yritykselle e-glass AG (N 611/03). Saksa noudatti näin alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 1998 annettujen monialaisten puitteiden (3), jäljempänä ’vuonna 1998 annetut puitteet’, mukaista velvollisuutta ilmoittaa yksittäisistä suurista investointihankkeista. Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä tammikuuta 2004 ja 27 päivänä helmikuuta 2004. Saksa toimitti pyydetyt tiedot 13 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 4 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(2)
Komissio hyväksyi 20 päivänä huhtikuuta 2004 (asiakirjaviite K(2004) 1350 lopullinen) vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaisesti ilmoitetun tuki-intensiteetin myöntämisen e-glass AG:lle.
(3)
Saksa ilmoitti komissiolle 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä ja 26 päivänä lokakuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että e-glass AG:n omistajia koskevat tiedot olivat alkuperäisessä ilmoituksessa osittain virheellisiä. Tästä syystä Saksa pyysi komissiota muuttamaan 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehtyä päätöstä.
(4)
Saksa toimitti täydentäviä tietoja 8 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä ja 9 päivänä helmikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(5)
Komissio antoi 24 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä (asiakirjaviite D/51447) Saksalle mahdollisuuden esittää huomautuksensa komission aikeeseen peruuttaa 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehty päätös ja aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Saksa esitti huomautuksensa 4 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä ja 8 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(6)
Komissio ilmoitti Saksalle 20 päivänä huhtikuuta 2005 (asiakirjaviite K(2005) 1114 lopullinen) päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely e-glass AG:lle myönnetystä tuesta. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa.
(7)
Saksa esitti huomautuksensa 7 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä ja 9 päivänä kesäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(8)
Asianomaiset esittivät komissiolle huomautuksia 3 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 4 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 10 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti huomautukset Saksalle antaakseen sille tilaisuuden esittää kantansa. Saksa esitti huomautuksensa 22 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä ja 25 päivänä marraskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
2. TUKITOIMENPITEEN KUVAUS
(9)
Saksa aikoi myöntää alueellista investointitukea e-glass AG -osakeyhtiölle, jäljempänä ’e-glass’. Tuki on tarkoitettu uuden hiomatonta floatlasia valmistavan tehtaan rakentamiseen Sachsen-Anhaltiin.
2.1 Tuensaaja ja omistusrakenteen muutos
(10)
Yhtiösäännön mukaan e-glassin liiketoiminta-ajatuksena on ”kaikentyyppisen tasolasin valmistus, jalostus ja myynti”.
(11)
Yhtiön omistusrakenne on 15 päivänä joulukuuta 2003 tehdyn ilmoituksen mukaan seuraava:
-
Luxfinpart SA, Luxemburg, omistusosuus [...] (5) prosenttia;
-
Semco Glaskooperation GmbH, jäljempänä ’Semco’, Saksa, omistusosuus [...] prosenttia;
-
Asianajaja Heckmann, joka toimii erään saksalaisen yrityksen edustajana, omistusosuus [...] prosenttia.
Vuonna 1997 perustettu Luxfinpart S.S on holdingyhtiö, jolle ilmoitettu hanke näytti ilmoitusajankohtana olevan pelkkä rahoituskohde.
Vuonna 1997 perustettu Semco on floatlasia jalostava yritys. Sen osakkaita ovat Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG ja Hermann Schüler GmbH & Co. KG. Kummankin omistusosuus on [...] prosenttia.
Edustajan nimennyt yritys on lasia ja floatlasia työstävä ja jalostava [...]. Kyseessä on [...], jonka osakkaina on lisäksi myös [...].
(12)
Saksa ilmoitti komissiolle 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että ilmoitus sisälsi virheellisiä tietoja yhdestä e-glassin omistajasta ja sen toiminnasta floatlasimarkkinoilla (6).
(13)
Saksa ilmoitti komissiolle 8 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että e-glassin omistusrakenteessa oli tapahtunut muutoksia, jotka olivat tulleet voimaan 21 päivänä joulukuuta 2004. Komissiolle ilmoitettiin, että Luxfinpart S.A. oli myynyt osuutensa e-glassista Bad Krozingenissä Saksassa toimivalle Trösch Holding GmbH -yritykselle, jäljempänä ’Trösch’. Trösch osti lisäksi [...] prosentin osuuden, joten yrityksen omistusosuus e-glassista oli näin [...] prosenttia.
(14)
Trösch on saksalainen holdingyhtiö, joka kuuluu Trösch-konserniin. Konsernin päätoimipaikka sijaitsee Bernissä (Sveitsissä). Trösch on enemmistöosakas yrityksissä Euroglas SA, Hombourg (Ranska), ja Euroglas GmbH, Haldensleben (Saksa). Trösch-konserni valmistaa floatlasia ja toimii myös floatlasin jalostussektorilla.
(15)
Erään saksalaisen yrityksen nimeämä edustaja asianajaja Heckmann luovutti 21 päivänä joulukuuta 2004 osuutensa Stuttgartissa toimivalle saksalaiselle AD Augento GmbH -yritykselle, jäljempänä ’AD-GmbH’. [...] (7).
(16)
Näin ollen 21 päivänä joulukuuta 2004 tehtyjen järjestelyjen jälkeen e-glassin omistusrakenne oli seuraava:
-
Trösch
[...] prosenttia.
-
[...]
[...] prosenttia.
-
kolmas osakas (omistusosuus edustajana toimivan AD-GmbH:n hallussa)
[...] prosenttia.
2.2 Hanke
(17)
Hanke on tarkoitus toteuttaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella Sülzetal-Osterweddingenissä. Alueellinen tuen enimmäisintensiteetti on suuryritysten osalta 28 prosenttia brutto tai poikkeustapauksissa 35 prosenttia brutto (8). Investointihanke käynnistettiin 15 päivänä huhtikuuta 2003, ja sen oli suunniteltu päättyvän 31 päivänä joulukuuta 2005. Tukihakemus esitettiin ennen hankkeen aloittamista.
(18)
Hankkeella on tarkoitus rakentaa uusi floatlasitehdas. Floatlasi on selkeästi yleisin tasolasin tyyppi. Muita tasolasiryhmiä ovat esim. valulasi, peililasi ja ikkunalasi. Floatlasin osuus maailmanlaajuisesta tasolasintuotannosta on yli 80 prosenttia (9). Euroopan talousalueella sen osuus on todennäköisesti selvästi yli 80 prosenttia. Floatlasimarkkinat jakautuvat kahteen tasoon: hiomattoman floatlasin valmistus (taso 1) ja floatlasin jalostaminen (taso 2).
(19)
Hiomatonta floatlasia valmistetaan siten, että ensin tuotetaan jatkuvaa nauhamaista lasilevyä kuljettamalla lasimassaa sulan tinakerroksen pinnalla. Näin saadaan aikaan täysin tasaiset lasipinnat. Jäähdytyksen jälkeen lasi leikataan ja se on sen jälkeen valmista myyntiin. Yleensä hiomatonta floatlasia jatkokäsitellään (jalostetaan) ja sitä voidaan käyttää kaikissa tasolasin käyttösovelluksissa, pääasiassa rakennus- ja ajoneuvoteollisuudessa.
(20)
Uusi tehdas on e-glassin ensimmäinen tuotantolaitos. Tuotanto oli tarkoitus aloittaa [...] ja tehtaan odotettiin olevan täysin toimintakykyinen [...]. Vuosien [...] käynnistysvaiheen jälkeen hiomattoman floatlasin tuotantokapasiteetin odotetaan olevan noin [...] tonnia (brutto) vuodessa.
(21)
Hankkeen tukikelpoiset kustannukset ovat 121 miljoonaa euroa ja ne jakautuvat seuraavasti:
Kustannuserät
Tukikelpoiset kustannukset (euroa)
Tontti
[...]
Rakennukset
[...]
Ulkotilat
[...]
Koneet ja laitteet
[...]
Aineettomat hyödykkeet (ohjelmistot)
[...]
Yhteensä
121 000 000
(22)
Ilmoituksen mukaan hanke johtaa suoraan 186 työpaikan luomiseen, joihin sisältyy 10 oppisopimuskoulutuspaikkaa. Lisäksi odotetaan, että kyseiselle tukialueelle ja sen lähellä sijaitseville tukialueille syntyy välillisesti 358 työpaikkaa (NUTS II -taso).
2.3 Tuki-intensiteetti
(23)
Saksa pyytää komissiota hyväksymään myönnettäväksi suunnitellun tuen, jonka bruttointensiteetti on enintään 35 prosenttia 121 miljoonan euron tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.
2.4 Tukitoimenpiteet
(24)
Tuki e-glassin hyväksi käsittää seuraavat toimenpiteet:
-
Investointituki, jota myönnetään alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman 32. puitesuunnitelman nojalla. Kyseessä olevat 32. puitesuunnitelman säännökset vastaavat täysin 31. puitesuunnitelman säännöksiä, joiden soveltamisen komissio on hyväksynyt vuoden 2006 loppuun asti (10).
-
Investointien verohelpotus, joka myönnetään vuonna 1999 annetun investointien verohelpotuksia koskevan lain (Investitionszulagengesetz) nojalla. Komissio on hyväksynyt verohelpotuksen soveltamisen tuotantoon tai tuotantohyödykkeiden hankkimiseen, kun tämä tapahtuu ennen vuotta 2005 ja liittyy alkuinvestointihankkeeseen (11). Saksalla on oikeus soveltaa myös vuonna 1999 annettua lakia mahdollisesti seuraavaa säädöstä.
-
Pankkilainan takaus, joka perustuu vuonna 1991 hyväksyttyyn tukiohjelmaan (12).
(25)
Saksa on vahvistanut, että hyväksyttyjä aluetukikarttoja ja edellä mainittuja hyväksyttyjä tukiohjelmia (13) noudatetaan.
3. MENETTELYN ALOITTAMINEN
3.1 Virheelliset tiedot
(26)
Saksa ilmoitti komissiolle 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että e-glassin omistajia koskevat tiedot olivat alkuperäisessä ilmoituksessa osittain virheellisiä. Saksa ja e-glassin johto väittivät, että ne eivät olleet tietoisia kyseisistä asioista ennen kuin komissio teki päätöksensä.
(27)
Uudet tiedot koskevat yhtä e-glassin osakasta (Luxfinpart S.A.) ja sen toimintaa jalostusmarkkinoilla (taso 2). Alkuperäisen ilmoituksen mukaan osakkaita oli kolme, joista kaksi toimi jo jalostusmarkkinoilla (taso 2). Kolmas osakas oli sen sijaan pelkkä sijoittaja (Luxfinpart S.A.), joka ei toiminut hiomattoman floatlasin valmistuksen (taso 1) eikä jalostuksen (taso 2) markkinoilla. Saksan 25 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä toimittamien oikeiden tietojen mukaan e-glassin kaikki kolme osakasta toimivat ilmoitusajankohtana jalostusmarkkinoilla (taso 2).
(28)
Luxfinpart S.A.:lla oli maaliskuusta 2003 alkaen ollut liikesuhde yrityksen [...] kanssa, ja tämä yritys toimii floatlasin jalostuksen markkinoilla (taso 2). [...] kantoi taloudellisen riskin Luxfinpartin osakkuudesta e-glassissa. Samalla [...] sitoutui tehdyllä sopimuksella ostamaan [...] prosenttia e-glassin tuotannosta.
3.2 Virheellisten tietojen vaikutukset arviointiin
(29)
Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä hiomattoman floatlasin markkinat (taso 1) määriteltiin merkityksellisiksi markkinoiksi. Vaikka kaksi e-glassin kolmesta osakkaasta toimi jalostusmarkkinoilla (taso 2), Saksa toimitti näyttöä, jonka perusteella komissio pystyi päättelemään, että analyysi voitiin rajata tason 1 markkinoihin.
(30)
Komissiolla oli hallussaan jäljennökset e-glassin ja erään riippumattoman asiakkaan välisistä sopimusluonnoksista. Kyseisen riippumattoman asiakkaan kanssa tehdystä sopimuksesta ilmeni, että asiakkaaseen sovellettiin samoja edellytyksiä ja sääntöjä kuin asiakkaana oleviin osakkaisiin. Tämän vuoksi pääteltiin, että asiakkaana oleviin osakkaisiin ja muihin läheisillä markkinoilla toimiviin asiakkaisiin sovellettiin samanlaista kohtelua, joten tuki ei vaikuttaisi jalostusmarkkinoihin eikä komission tarvitsisi ottaa jalostusmarkkinoita (taso 2) huomioon merkityksellisten markkinoiden määrittelyssä. Lisäksi esitettiin, että kehitys lasin valmistuksen (taso 1) ja jalostuksen (taso 2) markkinoilla olisi samansuuntaista, sillä hiomaton floatlasi on tärkein jalostusmarkkinoilla käytettävä raaka-aine.
(31)
Saksan 25 päivänä lokakuuta 2004 toimittamat tiedot osoittivat kuitenkin, että edellä mainittua sopimusta ei ollut tehty riippumattoman asiakkaan kanssa, kuten ilmoituksessa esitettiin. Sen sijaan sopimuspuolena oli yksi e-glassin välillisistä osakkaista ilmoitusajankohtana, eli [...], joka toimii floatlasin jalostusmarkkinoilla (taso 2).
Tämän vuoksi ei enää voitu pitää asianmukaisena päätelmää, jonka mukaan tuella ei olisi kilpailua vääristävää vaikutusta jalostusmarkkinoilla (taso 2). Komissio ei myöskään voisi jättää jalostusmarkkinoilla tapahtuvaa kehitystä tarkastelunsa ulkopuolelle. Uusien tietojen perusteella on selvää, että komission on otettava jalostusmarkkinat (taso 2) huomioon arvioidessaan tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.
(32)
Koska virheelliset tiedot vaikuttivat merkityksellisten markkinoiden määrittelyperusteisiin ja siten myös kilpailutekijän arviointiin sekä viime kädessä myös vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaiseen sallittuun enimmäisintensiteettiin, kyseisiä virheellisiä tietoja on pidettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklassa tarkoitettuina päätöksen kannalta ratkaisevina tietoina.
(33)
Asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Komissio voi peruuttaa […] päätöksen annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle tilaisuuden toimittaa huomautuksensa, jos päätös on perustunut menettelyn aikana annettuihin virheellisiin tietoihin, jotka ovat olleet päätöksen kannalta ratkaisevia. Ennen päätöksen peruuttamista ja uuden päätöksen tekemistä komissio aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti. […]”.
(34)
Ennen kuin komissio peruuttaa alkuperäisen päätöksen, joka tehtiin virheellisten ja päätöksen kannalta ratkaisevien tietojen perusteella, ja ennen uuden päätöksen tekemistä, komissio aloitti asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklan mukaisesti muodollisen tutkintamenettelyn 20 päivänä huhtikuuta 2005.
4. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(35)
Komissio on kehottanut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisia esittämään huomautuksensa. Kolme kilpailijaa on toimittanut huomautuksia komissiolle.
(36)
Ensimmäinen asianomainen, Saint-Gobain, katsoo, että komission on otettava huomioon markkinakehitys, joka oli sen tiedossa tehtäessä päätöstä valtiontuen yhteensopivuudesta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten ja vuonna 1998 annettujen puitteiden säännösten kanssa. Tämän vuoksi komissio ei voisi tässä muodollisessa tutkintamenettelyssä perustaa arviotaan ainoastaan kulutuksen keskimääräiseen vuotuiseen kasvuun kaudella 1997-2002. Saint-Gobainin mukaan komission olisikin nyt ilmoituksen virheellisten tietojen tarkastelussa katsottava tuki-intensiteetin määrittämisen viitejaksoksi kausi 1999-2004.
(37)
Saint-Gobainin mukaan hiomattoman floatlasin kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on ollut viimeisten viiden vuoden aikana negatiivista (1999-2004: -0,62 %). Tämän vuoksi komission olisi määriteltävä, että ”markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä” vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(38)
Saint-Gobain katsoo lisäksi, että komission olisi pitänyt jo 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessään ottaa huomioon kasvuennusteet. Tämä olisi ollut erityisen tärkeää, koska ennusteiden mukaan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu oli selvästi muuttumassa. Saint-Gobain muistuttaa siitä, että komissio pyysi itse ilmoituksen tehnyttä jäsenvaltiota toimittamaan sille arviot ja ennusteet kulutuksen keskimääräisestä vuotuisesta kasvukehityksestä ilmoitusta seuraavien kolmen tilikauden ajalta (vrt. vuonna 1998 annettujen puitteiden liitteessä olevan 5 osan 5.4.2. kohta).
(39)
Saint-Gobainin mukaan merkityksellisten markkinoiden olisi sisällettävä lasin jalostamisen markkinat (taso 2). Yrityksen mukaan käsiteltävänä olevassa asiassa merkityksellisinä markkinoina voitaisiin kuitenkin pitää vain osaa koko jalostusmarkkinoista. Saint-Gobainin mielestä ajoneuvolasin ja rakennuslasin markkinat on ensiksikin erotettava toisistaan. Sen mukaan ajoneuvolasin tuotantoteknologia, asiakaskunta ja markkinointitavat poikkeavat täysin rakennusalalla käytettävistä. Sen lisäksi yritys jakaa rakennuslasimarkkinat edelleen seuraaviin neljään erilliseen markkinasegmenttiin: i) eristyslasi (kaksi- tai monikerroksiset umpiolasit), ii) karkaistu lasi (turvalasi), iii) laminoitu lasi (turvalasi) ja iv) hopeoitu lasi (peililasi). Eristyslasisovelluksiin (kaksikerroksiset umpiolasit) käytetään määrällisesti tarkasteltuna noin 80 prosenttia yleisiin käyttötarkoituksiin (muut kuin ajoneuvosovellukset) myydystä floatlasista. Tämän vuoksi Saint-Gobain pitää eristyslasin markkinoita ensisijaisina merkityksellisinä markkinoina käsiteltävänä olevassa asiassa.
(40)
Saint-Gobain on sitä mieltä edellä mainittujen markkinoiden maantieteellisestä kattavuudesta, että hopeoidun lasin (peilit) ja laminoidun lasin markkinoita olisi pidettävä yhteisönlaajuisina. Sen mielestä kyseisten muiden tuotemarkkinoiden, erityisesti karkaistun lasin ja eristyslasin markkinoiden tapauksessa ei kuitenkaan vaikuta siltä, että varsinaisia yhteisönlaajuisia markkinoita olisi olemassa. Näiden tuotteiden kohdalla on pikemminkin kyse kansallisista tai jopa alueellisista markkinoista, mikä johtuu pääasiassa suuremmista kuljetuskustannuksista. Kaksikerroksisen umpiolasin nykyisten hintojen myötä ei ole enää mahdollista kattaa suuria kuljetuskustannuksia, jotka aiheutuisivat pitkistä toimitusetäisyyksistä. Saint-Gobainin tietojen mukaan kaikki lasitehtaat toimittavat eristyslasia asiakkaille, jotka sijaitsevat noin 250-300 kilometrin päässä tehtaalta. Tämän vuoksi Saint-Gobain katsoo, että eristyslasin markkinat olisi katsottava kansallisiksi tai jopa alueellisiksi.
(41)
Saint-Gobain esittää näkemyksensä myös investointien avulla luotavien uusien työpaikkojen arvioidusta lukumäärästä. Saint-Gobain viittaa siihen, että Osterweddingeniin suunniteltu floatlasitehdas sijaitsee 40 kilometrin päässä jo toiminnassa olevasta floatlasitehtaasta, jossa toimintaa harjoittaa Euroglas. Yksi Euroglasin kolmesta osakkaasta on Trösch. Näiden kahden lasitehtaan välisen mahdollisen synergian vuoksi ja koska e-glassin uusi tehdas varustetaan huipputeknologialla, e-glass tarvitsee Saint-Gobainin mielestä todennäköisesti alle 120 uutta työntekijää (oppisopimuskoulutettavat mukaan luettuina).
(42)
Toinen asianomainen, […] (14), toimitti hiomattoman floatlasin markkinoita (yhteisönlaajuisten markkinoiden volyymi ja arvo) koskevat ajantasaistetut tiedot, joita komissio käytti 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessään. Se esitti myös, että komission pitäisi ottaa huomioon markkinatilanne Saksassa. Tästä syystä se toimitti komissiolle tietoja hiomattoman lasin kokonaiskulutuksen määrästä ja arvosta Saksassa vuosina 2001-2004.
(43)
Toinen asianomainen huomauttaa myös, että vaikka on erittäin vaikeaa saada ajantasaista tietoa hiomattoman floatlasin kokonaiskulutuksen määrästä ja arvosta yhteisössä, nämä luvut kuvaavat hyvin hiomattoman floatlasin markkinatrendiä. Asianomainen korostaa, että hiomatonta floatlasia koskeviin tietoihin perustuvaa markkinatrendiä voitaisiin soveltaa myös jalostusmarkkinoiden arvioinnissa, sillä kaikki hiomaton floatlasi jalostetaan ja vaihteluja jalostetun lasin tuonnissa ja viennissä voidaan pitää vähäisinä.
(44)
Toinen asianomainen esittää kantansa myös pääoman ja työvoiman suhdetta koskevasta komission arvioinnista. Asianomainen mainitsee ensinnäkin, että Tröschin Ranskan Hombourgiin rakentaman vastaavanlaisen floatlasitehtaan myötä luotiin 168 uutta työpaikkaa. Toiseksi se toteaa, että Trösch voi tarjota e-glassille hallinnollisia, teknisiä, kaupallisia ja muita avustavia palveluja, tukea sen liikkeenjohtoa ja tarjota koulutusta. Tästä syystä e-glassin hankkeen myötä syntyvien uusien työpaikkojen lukumäärä jäisi jopa alle 168:n.
(45)
Kolmas asianomainen, Pilkington, ottaa kantaa viiteajanjaksoon, joka pitäisi ottaa huomioon kilpailutekijän määrittelyssä. Pilkingtonin mukaan komissio ei jatka alkuperäistä tutkimustaan, vaan se aloittaa nyt uuden. Samalla komission velvollisuutena on ottaa huomioon tuoreimmat saatavilla olevat tiedot. Tämän vuoksi lähtökohtana olevaksi viisivuotisjaksoksi olisi otettava kausi 1999-2004.
(46)
Pilkington esittää edelleen, että merkitykselliset tuotemarkkinat ovat rakennusteollisuuden käyttötarkoituksiin myydyn lasin jalostusmarkkinat, ja ajoneuvosovellukset on jätettävä markkinoiden ulkopuolelle. Näillä markkinoilla selvästi suurin osuus on eristyslasilla. Pilkingtonin mukaan lasin jalostuksen (taso 2) merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät kata koko yhteisön aluetta vaan pelkästään Saksan (tai korkeintaan Saksan ja sen lähinaapurit).
5. SAKSAN HUOMAUTUKSET
(47)
Saksa esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 7 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä ja 9 päivänä kesäkuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(48)
Saksa yhtyy komission käsitykseen arvioinnin viiteajanjaksosta, jonka komissio esitti 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyssä päätöksessään. Huomioon olisi otettava vuosia 1997-2002 koskevat tiedot, sillä kyseessä ovat viimeisimmät ilmoitusajankohtana saatavilla olleet tiedot.
(49)
Saksa ehdottaa, että toisistaan erotettaisiin (karkaistun ja laminoidun) turvalasin, monikerroksisen lasin ja teknisen lasin tason 2 markkinat. Karkaistua tai laminoitua turvalasia käytetään sekä ajoneuvo- että rakennusteollisuudessa, kun monikerroksista lasia taas käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa. Koska kaikki kolme e-glassin osakasta valmistavat (karkaistua ja laminoitua) turvalasia ja monikerroksista lasia rakennusteollisuuden tarpeisiin, merkityksellisiksi markkinoiksi olisi katsottava vain nämä markkinasegmentit. Lisäksi Saksa toimittaa tietoja näiden tuotteiden korvattavuudesta tarjontapuolella.
(50)
Saksan mukaan (karkaistun ja laminoidun) turvalasin ja monikerroksisen lasin tason 2 markkinat kattavat koko Euroopan talousalueen. Lisäksi Saksa esitti tietoja positiivisesta markkinakehityksestä vuosina 1997-2002.
(51)
Saksa toimitti 22 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä ja 25 päivänä marraskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautuksensa e-glassin kilpailijoiden esittämiin näkemyksiin. Saksa korostaa, että viiteajajaksona on pidettävä kausi 1997-2002, sillä huomioon voidaan ottaa vain ilmoitusajankohtana saatavilla olleet tiedot. Aloittaessaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio jatkaa arviointia, jonka se aloitti ilmoituksen perusteella joulukuussa 2003.
(52)
Saksa toimitti tietoja hiomattoman floatlasin markkinakehityksestä vuosina 2003 ja 2004, ja niiden perusteella markkinakehitys oli myönteistä. Ne osoittavat lisäksi, että suurimmat floatlasin valmistajat suunnittelivat tuotantokapasiteettinsa kasvattamista. Tämä osoittaa, että markkinanäkymät olivat hyvät.
(53)
Saksa katsoo jalostetun lasin markkinoista (taso 2), että näitä markkinoita ei pitäisi ottaa huomioon analyysissa. Saksan mukaan erittäin suuri osa hiomattomasta floatlasista myydään suoraan markkinoilla ja e-glassin osakkaat tarjoavat hiomatonta floatlasia markkinahintaan. Tämän vuoksi tuella ei olisi minkäänlaista vaikutusta tason 2 markkinoihin.
(54)
Kun tarkastellaan merkityksellisten markkinoiden rajaamista, Saksa vastustaa näkemystä siitä, että ainoastaan monikerroksisen lasin markkinat olisivat merkitykselliset. Saksa korostaa, että merkitykselliset markkinat ovat ETA:n laajuiset ja niiden pitäisi kattaa sekä (karkaistun ja laminoidun) turvalasin että monikerroksisen lasin tuotemarkkinat.
(55)
Saksa toimittaa myös tietoja hiomattoman ja jalostetun floatlasin kuljetuskustannuksista. Kuljetuskustannukset muodostavat suuremman prosenttiosuuden hiomattoman floatlasin kuin jalostetun lasin tapauksessa, koska jalostettu lasi on kalliimpaa. Myös tämä puoltaa markkinoiden määrittelemistä ETA:n laajuisiksi. Lisäksi Saksa esittää, että jalostetun lasin tuotantolaitosten markkina-alueet ETA:ssa ovat päällekkäisiä, minkä perusteella voidaan päätellä, että markkinat kattavat koko ETA:n.
(56)
Saksa ottaa kantaa kilpailijan näkemykseen, jonka mukaan pääoman ja työvoiman suhdetta olisi mukautettava, koska Trösch voi hyödyntää e-glassin tehtaan ja muiden alueella toimivien saman konsernin tehtaiden välisiä synergiaetuja. Saksa väittää erityisesti, että koska Trösch on vain yksi kolmesta osakkaasta, jotka kaikki toimivat kilpailijoina jalostusmarkkinoilla, tällaisten synergiaetujen hyödyntäminen ei olisi mahdollista. Lisäksi Saksa toimittaa asianmukaiset arviot työtekijämäärästä ja korostaa, että kilpailijoiden esittämät vertailut yksittäisten tehtaiden välillä eivät ole käyttökelpoisia ja johtavat vääriin johtopäätöksiin.
6. TUEN ARVIOINTI
6.1 Johdanto
(57)
Komissio hyväksyi 20 päivänä huhtikuuta 2004 Saksan 15 päivänä joulukuuta 2003 tekemän ilmoituksen mukaisen tuen myöntämisen e-glassille. Koska Saksa ilmoitti päätöksen tekemisen jälkeen komissiolle, että tietyt tiedot alkuperäisessä ilmoituksessa olivat virheellisiä ja koska nämä tiedot olivat päätöksen kannalta ratkaisevia, komissio päätti 20 päivänä huhtikuuta 2005 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn. Menettelyn tarkoituksena oli peruuttaa 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehty alkuperäinen päätös ja tehdä uusi päätös.
(58)
Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitetään täydellinen arviointi ilmoituksesta. Esitetty arviointi siirretään tähän päätökseen lukuun ottamatta niitä osia, jotka on korjattava Saksan 25 päivänä lokakuuta 2004 toimittamien tietojen perusteella ja jotka olivat menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen aiheena.
(59)
Saksa ilmoitti e-glassille myönnettävästä tuesta 15 päivänä joulukuuta 2003 päivätyllä ja 18 päivänä joulukuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla ilmoituksella. Alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 2002 annettujen monialaisten puitteiden (15), jäljempänä ’vuonna 2002 annetut puitteet’, 40 kohdan mukaan hankkeita arvioidaan ilmoitusajankohtana voimassa olleiden perusteiden mukaisesti: ”[…] puitteiden sääntöjä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2004. Aikaisempia monialaisia puitteita sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2003 asti. Kuitenkin ilmoitukset, jotka on kirjattu komissiossa ennen 1 päivää tammikuuta 2004 tarkastetaan ilmoitusten tekoaikana voimassa olleiden perusteiden mukaan.” Tämän vuoksi e-glassille myönnettyä tukea tarkastellaan vuonna 1998 annetuissa puitteissa vahvistettujen arviointiperusteiden mukaisesti.
(60)
Tämän arvioinnin lähtökohtana ovat ilmoitusajankohtana eli 15 päivänä joulukuuta 2003 saatavilla olleet tosiseikat, numerotiedot ja olosuhteet.
(61)
Komission on tehtävä ennakkopäätös, jonka lähtökohtana ovat ennusteet ja arvioidut markkinatiedot. Myöskään jäsenvaltiolla ei ole tuesta päätettäessä käytettävissään muita tietoja kuin ilmoitushetkellä saatavilla olevat tosiseikat, numerotiedot ja vallitsevat olosuhteet. Tukimääriä ei myöhemmin mukauteta, vaikka numerotiedot toimenpidettä seuraavilta muutamilta vuosilta osoittaisivatkin jälkikäteen, että markkinat ovat esimerkiksi kehittyneet toisin kuin arvioitiin. Käsiteltävänä olevassa asiassa komission on tehtävä päätös kaksi ja puoli vuotta alkuperäisen ilmoituksen jälkeen, mutta sen on silti otettava arviointinsa lähtökohdaksi ilmoitusajankohtana tiedossa olleet tosiseikat ja silloin vallinneet olosuhteet.
(62)
Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä viiteajanjaksoksi oli määritelty vuodet 1997-2002. E-glassin kilpailijat ehdottivat, että analyysin perustana käytettävää viiteajanjaksoa olisi muutettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon nyt käytettävissä olevat ajantasaisemmat tiedot. Koska alkuperäisen ilmoituksen ja tämän päätöksen välillä on kulunut jo jonkin verran aikaa, olosuhteet ovat voineet muuttua, markkinat kehittyä ja ratkaisevat tosiseikat ovat voineet osoittautua toisenlaisiksi kuin alun perin ennustettiin. Näistä syistä komissio ei voi ottaa näitä tekijöitä huomioon arvioinnissaan.
6.2 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki
(63)
Kyseessä oleva toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua jäsenvaltion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä tukia (ks. tämän päätöksen 2.4 jakso). E-glass saa tuista etua, sillä yrityksen olisi muutoin vastattava itse kaikista investoinneista. Koska floatlasia kuljetetaan tuntuvia määriä muihin maihin, floatlasimarkkinoilla käydään maidenvälistä kauppaa. Tämän vuoksi kyseiselle yritykselle myönnetty taloudellinen etu vääristää kilpailua tavalla, joka voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio päättelee tämän arvioinnin perusteella, että ilmoitettu toimenpide on e-glassille myönnetty EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.
6.3 Ilmoitusvelvollisuus
(64)
Koska kaikki vuonna 1998 annettujen puitteiden 2.1 kohdan i alakohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät, tukihanke kuuluu ilmoitusvelvollisuuden alaan ja sallittu enimmäisintensiteetti on määritettävä vuonna 1998 annettujen puitteiden perusteella. Komissio toteaa, että tuki liittyy kolmeen komission jo hyväksymään aluetukiohjelmaan. Kyse ei siis ole alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (16) 2 kohdassa tarkoitetusta tapauskohtaisesta tuesta, jonka periaatteellinen soveltuvuus yhteismarkkinoille on arvioitava erikseen. Komission tutkintavelvollisuus rajoittuu pikemminkin siihen, soveltuuko ehdotettu 35 prosentin (brutto) tuki-intensiteetti vuonna 1998 annettujen puitteiden nojalla yhteismarkkinoille.
6.4 Tuen arviointi vuonna 1998 annettujen puitteiden perusteella
(65)
Vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaan hankkeen sallittu enimmäisintensiteetti on määritettävä niiden sallittujen alueellisten tuen enimmäisintensiteettien perusteella, joita ilmoitusajankohtana sovellettiin aluetukiin kyseisellä tukialueella.
(66)
Sülzetal-Osterweddingenissa, jossa e-glassin toimipaikka sijaitsee, suuryrityksille myönnettävän aluetuen enimmäisintensiteetti on 28 prosenttia brutto. Jos kaikki määrätyt edellytykset täytetään, enimmäisintensiteettiä voidaan kuitenkin korottaa 35 prosenttiin brutto. Osavaltion pyynnöstä ja yhteisiä tukiohjelmia käsittelevän alivaliokunnan hyväksynnän perusteella voidaan perustelluissa poikkeustapauksissa hyväksyä korkeampi tuki-intensiteetti. Tällöin kyseessä on oltava rakenteellisesti erityisen tehokkaiden toimenpiteiden toteuttaminen yritysten sijaintipaikkojen hyväksi. Saksan toimittamien tietojen mukaan nämä edellytykset täyttyivät, sillä yhteisiä tukiohjelmia käsittelevä alivaliokunta hyväksyi Sachsen-Anhaltin hakemuksen 23 päivänä heinäkuuta 2003 (17).
(67)
Näistä syistä alueellinen enimmäisintensiteetti on tässä tapauksessa 35 prosenttia brutto. Kun määritetään kyseisen hankkeen sallittua enimmäisintensiteettiä, laskelmassa on otettava huomioon vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaisesti eri tekijöitä, jotka perustuvat kolmen erityyppisen arviointiperusteen soveltamiseen. Näitä arviointiperusteita ovat kilpailutekijä (T), jolla otetaan huomioon merkityksellisillä tuotemarkkinoilla vallitseva tilanne, pääoman ja työvoiman suhde (I) ja alueellinen vaikutus (M).
6.4.1 Kilpailutekijä
(68)
Kun hyväksytään tukien myöntäminen sellaisilla aloilla toimiville yrityksille, joilla esiintyy rakenteellista ylikapasiteettia, kilpailun vääristymisen vaara on erityisen suuri. Kapasiteetin kasvattaminen, jota ei kompensoida supistamalla kapasiteettia toisaalla, pahentaa rakenteellisen ylikapasiteetin ongelmaa. Kilpailutekijän määrittämiseksi komission on tämän vuoksi tutkittava, toteutetaanko suunniteltu hanke toimialalla tai segmentillä, jolla esiintyy rakenteellista ylikapasiteettia.
(69)
Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut.
(70)
Floatlasi on selkeästi yleisin tasolasityyppi. Koska floatlasia ei voida erityisen valmistusmenetelmänsä ja ominaisuuksiensa vuoksi korvata tarjonta- eikä kysyntäpuolella muilla tasolasityypeillä (esim. levylasi, kuviolasi, peililasi), floatlasin markkinoita on pidettävä itsenäisinä tuotemarkkinoina (18). Nämä tuotemarkkinat jakautuvat edelleen kahteen tasoon, joita on tarkasteltava erikseen: hiomattoman floatlasin valmistamisen markkinat (taso 1) ja floatlasin jalostamisen markkinat (taso 2) (19).
(71)
Komission 20 päivänä huhtikuuta 2004 tekemän päätöksen analyysissä päätellään, että kyseisessä tapauksessa on tarkasteltava ainoastaan hiomattoman floatlasin markkinoita (taso 1) (20). Omistussuhteita koskevien virheellisten tietojen vuoksi tätä päätelmää ei voida enää pitää asianmukaisena, vaan jalostamisen markkinat (taso 2) on sisällytettävä merkityksellisten markkinoiden määritelmään, sillä tuet voivat vääristää kilpailua myös tämän tason markkinoilla.
(72)
Jäljempänä tarkastellaan aluksi hiomattoman floatlasin markkinoita (taso 1) ja sitten jalostetun floatlasin markkinoita (taso 2).
(73)
Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitettyä hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) analyysia ei ole asetettu kyseenalaiseksi eikä se ollut menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen kohteena. Tämän vuoksi jäljempänä toistetaan arviointi, joka toteutettiin ja esitettiin 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä.
(74)
Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai merkittävän osan siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista. Soveltuvissa tapauksissa voidaan katsoa, että merkitykselliset markkinat ovat maailmanlaajuiset.
(75)
Hiomattoman floatlasin suhteellisen suurten kuljetuskustannusten (21) perusteella yksittäisten tuotantolaitosten markkina-alueet eivät kata koko Euroopan talousaluetta. Sen sijaan markkina-alueet sijoittuvat kunkin tuotantopaikkakunnan ympärille siten, että alueen laajuus määräytyy taloudellisesti vielä kannattavan kuljetusmatkan perusteella. Yleensä tällainen kuljetusetäisyys on enintään 500-1 000 kilometriä maanteitse, sillä maantiekuljetukset ovat yleisin kuljetusmuoto. Koska eurooppalaisilla floatlasin valmistajilla on nykyisin yli 50 tuotantolaitosta, jotka sijoittuvat eri puolille Euroopan talousaluetta ja joiden markkina-alueet ovat tämän vuoksi päällekkäisiä, ne kattavat yhdessä koko Euroopan talousalueen.
(76)
Selvittääkseen, vallitsevatko eri puolilla Euroopan talousaluetta samanlaiset kilpailuedellytykset tämän yksittäisten markkinoiden maantieteellisen päällekkäisyyden vuoksi, komissio on tutkinut, onko erillisiä markkinoita, joilla voisi muodostua muista markkina-alueista riippumattomia erillisiä hintoja, vai perustuuko hintakehitys ETA:ssa pikemminkin samaan perusmalliin. Tätä varten komissio on verrannut käytettävissä olevien Eurostatin tilastojen avulla tonnihinnan kehitystä suurimmissa floatlasin tuottajamaissa. Vertailuja on tehty Ranskan, Saksan, Italian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan osalta vuosien 1997-2002 tietojen perusteella ja Belgian osalta (puuttuvien tietojen vuoksi) vuosien 1999-2002 perusteella. Nämä tiedot osoittavat, että hiomattoman floatlasin arvon kehitys näissä yksittäisissä jäsenvaltioissa vuosina 1997-2002 näyttää varsin samankaltaiselta. Tällaisen rinnakkaisen hintakehityksen perusteella voidaan päätellä, että hiomattoman floatlasin kuluttajilla on riittävästi mahdollisuuksia kääntyä toisissa jäsenvaltioissa toimivien valmistajien puoleen. Tämä on selkeä osoitus siitä, että kyse on yhtenäisistä maantieteellisistä markkinoista.
(77)
Päätelmä: Komissio toteaa, että hiomattoman floatlasin maantieteelliset markkinat ovat koko ETA:n laajuiset (22).
(78)
NACE-luokituksen alin taso, joka vastaa hiomattoman floatlasin tuotantoa, on NACE-luokka 26.11. ”tasolasin valmistus”. Hiomattoman floatlasin osuus tasolasin kokonaistuotannosta ETA:ssa on selvästi yli 80 prosenttia, joten sitä voidaan pitää NACE-luokan 26.11 kannalta edustavana tuotteena. Tasolasisektorilla kapasiteettia mitataan kuitenkin käytettävissä (markkinoitavissa) olevan kapasiteetin perusteella (23). Tämä määritysmenetelmä ei kuitenkaan ole verrattavissa kapasiteetin määrittämiseen koko jalostusteollisuudessa.
(79)
Tämän vuoksi komissio katsoo, että hiomattoman floatlasin markkinoiden kapasiteettitilannetta ei voida ottaa huomioon kilpailutekijän arvioinnissa (24).
(80)
Vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.4 kohdassa todetaan, että jos kapasiteetin käyttöasteesta ei ole saatavilla riittävästi tietoa, komissio tarkastelee kulutusta määrittääkseen, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla. Markkinat katsotaan taantuviksi, jos kyseisen tuotteen keskimääräinen vuosittainen kulutus on kasvanut viimeisten viiden vuoden aikana yli 10 prosenttia hitaammin kuin koko jalostusteollisuuden alalla mitattu vuotuinen kasvu ETA:ssa, jollei tuotteen suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen.
(81)
Komissiolla on käytettävissään seuraavat tiedot hiomattoman floatlasin kulutuksesta vuosina 1997-2002:
Hiomattoman floatlasin markkinat yhteisössä
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Keskimääräinen kasvu
Keskikulutus (milj. tonnia) yhteisössä (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Keskihinta/tonni (EUR) yhteisössä (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Kokonaiskulutus (milj. EUR)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
Vuosina 1997-2002 keskimääräinen vuotuinen kasvu ETA:n jalostusteollisuudessa oli 4,8 prosenttia. Raja-arvo, jonka alittuessa markkinoiden katsotaan vuonna 1998 annettujen suuntaviivojen 7.8 kohdan mukaan olevan taantuvia, on näin ollen 4,4 prosenttia. Hiomattoman floatlasin Euroopan markkinoiden arvo kasvoi samalla jaksolla vuodessa keskimäärin 5,28 prosenttia. Tämä on siis selvästi yli ETA:n keskiarvon (27). Komissio on tutkinut käytettävissä olevia Eurostatin/Comextin tietoja yhteisön sisäisestä kaupasta arvioidakseen, onko hiomattoman floatlasin kulutuksen arvon kehitys yksittäisissä jäsenvaltioissa vastaavanlainen. Tutkimukset vahvistavat tämän tuloksen.
(83)
Hiomattoman floatlasin markkinoiden positiivinen kehitys näkyy lasinvalmistajien toiminnassa, sillä Euroopan markkinoilla, joilla toiminta on keskittynyt muutamille suurille floatlasitehtaille (28), on viime vuosina investoitu uusiin tuotantolaitoksiin Ranskassa (2001 - Pilkington/Interpane), Belgiassa (2001 - Glaverbel/Scheuten) ja Italiassa (2002 - Sangalli) (29).
(84)
Päätelmä: Komissio päättelee, että hiomattoman floatlasin markkinat eivät ole taantuvat markkinat ja näin ollen vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.1 kohdan iv alakohdan mukaisesti kilpailutekijäksi on vahvistettava 1,0.
(85)
Vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet/palvelut.
(86)
Tarkasteltavana olevassa asiassa jalostetun lasin markkinat (taso 2) on kuitenkin jaettava edelleen segmentteihin, jotta merkitykselliset tuotteet voidaan yksilöidä ja merkitykselliset markkinat määrittää. Voidaan selvästi erottaa kaksi pääryhmää, jotka eivät ole kuluttajan tai tuottajan kannalta korvattavissa: ajoneuvolasi ja rakennuslasi (30). Molemmat tuotteet muodostavat erilliset tuotemarkkinat, sillä niiden tuotantoteknologia, asiakaskunta ja markkinointi poikkeavat huomattavasti toisistaan. Rakennuslasin markkinat voidaan jakaa edelleen seuraaviin segmentteihin: i) monikerroksinen lasi (eristyslasi), ii) karkaistu lasi (turvalasi), iii) laminoitu lasi (turvalasi) ja iv) hopeoitu lasi (peililasi).
(87)
Karkaistu ja laminoitu turvalasi ja monikerroksinen lasi ovat tarjontapuolella korvattavissa keskenään, sillä valmistaja voi muuttaa tuotantoaan eri tuotteisiin nopeasti ja ilman mainittavia kustannuksia. Saksan mukaan noin 70-80 prosenttia rakennusteollisuuden käyttämästä jalostetusta lasista on sellaisten valmistajien tuottamaa, jotka voivat tarjota samanaikaisesti molempia tuotteita - sekä turvalasia että monikerroksista lasia. Lisäksi on huomattava, että turvalasia voidaan myydä sekä lopputuotteena että raaka-aineena monikerroksisen lasin valmistukseen. Lisäksi turva- ja monikerroksisen lasin myynti ja jakelu rakennusteollisuudelle tapahtuu yleensä yhtä aikaa.
(88)
Olisi siis virheellistä olettaa, että merkitykselliset tuotemarkkinat pitäisi rajata kattamaan vain eristyslasi, kuten erään kilpailijan esittämissä huomautuksissa pääteltiin.
(89)
Komissio huomauttaa, että kaikki kolme e-glassin osakasta valmistaa (laminoitua ja karkaistua) turvalasia ja monikerroksista lasia rakennusteollisuuden tarpeisiin, mutta ne eivät valmista teknistä lasia tai ajoneuvolasia.
(90)
Päätelmä: Komissio päättelee, että merkitykselliset tuotemarkkinat muodostuvat tason 2 markkinasegmentistä eli rakennusteollisuuden käyttöön tarkoitetun (laminoidun ja karkaistun) turvalasin ja monikerroksisen lasin markkinoista. Kyseessä ovat seuraavat PRODCOM-koodit: 26121230 (muualle kuulumaton karkaistu varmuuslasi), 26121270 (muualle kuulumaton laminoitu varmuuslasi) ja 26121330 (monikerroksiset erikoislasielementit).
(91)
Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai merkittävän osan siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista. Soveltuvissa tapauksissa voidaan katsoa, että merkitykselliset markkinat ovat maailmanlaajuiset.
(92)
Saksan mukaan hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) tavoin on lähdettävä siitä, että jalostetun floatlasin markkinat (taso 2) kattavat koko Euroopan talousalueen.
(93)
E-glassin kilpailijat katsoivat, että jalostetun lasin (taso 2) osalta kyse olisi kansallisista tai jopa alueellisista markkinoista, sillä korkeat kuljetuskustannukset estivät laajan markkina-alueen kattavan myynnin.
(94)
Saksan toimittamien todisteiden perusteella e-glassin osakkaiden asiakaskanta on johdanto-osan 85-90 kappaleessa määritellyillä merkityksellisillä markkinoilla laajempi kuin kansallinen tai alueellinen, ja se kattaa useita eri alueita ETA:ssa (31).
(95)
Markkina-alueet sijoittuvat kunkin tuotantopaikkakunnan ympärille, ja vaikka kuljetuskustannukset ovat suhteellisen suuret, jalostettua lasia toimitetaan suurten etäisyyksien päähän (32). Nämä tuotantolaitosten ympärille muodostuvat markkina-alueet ovat päällekkäisiä ja kattavat koko ETA:n. ETA:ssa ei lisäksi ole toisistaan poikkeavia teknisiä normeja tai lainsäädännöllisiä esteitä jalostetun lasin (taso 2) kaupalle, ja runsaat 20 prosenttia Saksan tuotannosta myydään kotimaahan.
(96)
Sulautuma- ja valtiontukiasioissa aikaisemmin tekemiensä päätösten tavoin komissio katsoo tässäkin tapauksessa, että jalostetun lasin markkinat (taso) on katsottava hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) tavoin ETA:n laajuisiksi.
(97)
Tukiasiassa Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264, 17.8.2000) komissio päätteli, että laminoidun turvalasin ja monikerroksisen lasin (ml. eristyslasin) markkinat kattoivat koko ETA:n.
(98)
Sulautuma-asiassa IV/M/1230 Glaverbel/PPG tehdyn päätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”Komissio jättää asiassa Pilkington-Techint/SIV merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden täsmällisen määritelmän avoimeksi yleisen kaupan osalta. Komissio toteaa, että suuret valmistajat kuljettavat erityisesti hopeoitua lasia ja laminoitua lasia pitkien etäisyyksien päähän. Tämän vuoksi osapuolten mukaan on vahvat perusteet sille, että nämäkin markkinat määritellään EU:n laajuisiksi. Osapuolet esittävät, että nämä päätelmät soveltuvat myös karkaistuun lasiin ja eristyslasiin, sillä kaikki suurimmat valmistajat toimivat vähintään EU:n laajuisesti, ja markkinaolosuhteet eri jäsenvaltioissa ovat riittävän samankaltaiset. Komission tutkimuksissa saadut tulokset vahvistavat tämän, sillä hopeoidun lasin (peililasi) ja laminoidun lasin markkinat kattavat koko EU:n. Muille tuotemarkkinoille yleisen kaupan segmentissä saadut tulokset eivät ole yhtä yksiselitteisiä.”
(99)
Näistä syistä maantieteellisten markkinoiden rajaaminen tason 2 osalta kansallisiksi markkinoiksi, kuten Pilkington huomautuksessaan ehdottaa, on vastoin kantaa, jonka yritykset esittivät sulautuma-asiaan liittyvien tutkimusten yhteydessä.
(100)
Päätelmä: Komissio päättelee, että rakennusteollisuudelle tarkoitetun turvalasin ja monikerroksisen lasin osalta jalostetun lasin (taso 2) maantieteelliset markkinat ovat koko ETA:n laajuiset. Komissiolla ei ole syytä päätellä, että jalostetun lasin maantieteelliset markkinat olisi rajattava eri tavalla kuin hiomattoman floatlasin markkinat.
(101)
Komissio huomauttaa, että sen käytössä tai saatavilla ei ole tietoja kapasiteetin käyttöasteesta tason 2 markkinoilla. Tarvittavia tietoja (vuosittaisesta) tuotantovolyymista ja (vuosittaisesta) sellaisten tehtaiden enimmäiskapasiteetista ETA:ssa, jotka valmistavat hiomatonta floatlasia turvalasiksi ja monikerroslasiksi rakennusteollisuuden käyttöön, ei ole saatavilla Eurostatista, tutkimuslaitoksista eikä toimialajärjestöiltä.
(102)
Tästä syystä komissio katsoo, että turvalasiksi ja monikerroslasiksi rakennusteollisuuden käyttöön tarkoitetun jalostetun lasin tuotantokapasiteettia ei voida ottaa huomioon kilpailutekijää määritettäessä.
(103)
Kuten johdanto-osan 80 kappaleessa mainittiin, vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.4 kohdassa todetaan, että jos kapasiteetin käytöstä ei ole saatavilla riittävästi tietoa, komissio tarkastelee kulutusta arvioidakseen, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla. Vuonna 1998 annettujen puitteiden 7.8 kohdan mukaan markkinoiden katsotaan olevan taantuvia, jos kyseisen tuotteen kulutuksen vuotuinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana on yli 10 prosenttia hitaampaa kuin ETA:n jalostusteollisuuden keskimääräinen vuotuinen kasvu, jollei tuotteen suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen.
(104)
Komissiolla on käytettävissään seuraavat tiedot hiomattoman floatlasin kulutuksesta viitejaksolta 1997-2002 (lähde: Comext/Eurostat):
Jalostetun floatlasin markkinat (taso 2) (euroa)
PRODCOM
1997
2002
Kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu (1997-2002)
26121230 (muualle kuulumaton karkaistu varmuuslasi)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (muualle kuulumaton laminoitu varmuuslasi)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (monikerroksiset erikoislasielementit)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Saksa toimitti toimialajärjestön CPIV:n (34) keräämät volyymitiedot, joiden mukaan (karkaistun ja laminoidun) turvalasin ja monikerroksisen lasin markkinoilla kasvu oli 5,54 prosenttia viitejaksolla 1997-2002. Nämä tiedot on muunnettu liikevaihtoluvuiksi käyttämällä saatavilla olevia tuensaajan toimittamia hintatietoja ja hinta-arvioita. Tulokseksi saatu keskimääräinen vuotuinen kasvu on 7,6 prosenttia viitejaksolla 1997-2002. Tämä luku on linjassa edellä esitettyjen Comextin/Eurostatin tietojen kanssa.
(106)
Kaikkien merkityksellisten tuotteiden (laminoitu ja karkaistu turvalasi sekä monikerroksinen lasi) sekä kunkin yksittäisen osavaltion että kaikkien osavaltioiden yhteenlaskettu (ks. taulukko jäljempänä) keskimääräinen vuotuinen kasvu ylittää (35) ETA:n koko jalostusteollisuuden keskimääräisen vuotuisen kasvun, joka oli 4,8 prosenttia.
(107)
Päätelmä: Komissio päättelee, että edellä esitetyn määritelmän mukaiset jalostetun lasin markkinat eivät ole taantuvat markkinat ja näin ollen vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.1 kohdan iv alakohdan mukaisesti kilpailutekijäksi on vahvistettava 1,0.
(108)
Jalostetun lasin markkinoiden (taso 2) arviointi ja hiomattoman floatlasin markkinoiden (taso 1) analyysi osoittavat yhdessä, että nämä markkinat kehittyivät samansuuntaisesti viitejaksolla 1997-2002 ja kasvu ylitti niillä jalostusteollisuuden keskimääräisen kasvun. Komissio huomauttaa, että molemmilla markkinoilla (tasot 1 ja 2) kilpailutekijäksi on vahvistettu 1,0. Tämä merkitsee, että myös koko hankkeen kilpailutekijäksi on asetettava 1,0 (36).
6.4.2 Pääoman ja työvoiman suhde
(109)
Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitettyä pääoman ja työvoiman suhteen analyysia ei ole asetettu kyseenalaiseksi, eikä se ollut menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen kohteena. Tämän vuoksi jäljempänä toistetaan arviointi, joka toteutettiin ja esitettiin 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä.
(110)
Vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaan pääoman ja työvoiman suhdetta koskevalla tekijällä pyritään mukauttamaan sallittua enimmäisintensiteettiä sellaisten hankkeiden hyväksi, jotka edistävät tehokkaasti ja muita paremmin työttömyyden vähentämistä luomalla suhteellisen suuren määrän uusia työpaikkoja tai säilyttämällä olemassa olevia työpaikkoja.
(111)
Saksan toimittamien tietojen mukaan hankkeella luodaan 186 uutta vakituista työpaikkaa. Nämä työpaikat jakautuvat seuraavasti:
Toimintalohko
Suora työpaikka
Hallinto
3
Myynti
4
Tuotanto - johto
8
Tuotanto - raaka-aineiden sekoitus/murskaus
11
Tuotanto - sulatus (hot end)
27
Tuotanto - tinakylpy/jäähdytys/cold end
31
Tuotanto - leikkaaminen
1
Tuotanto - varastointi/lähettäminen
44
Tuotanto - laaduntarkkailu/laboratorio
9
Tekniset palvelut
38
Oppisopimuskoulutuspaikat
10
Yhteensä
186
(112)
Nämä arviot perustuvat vertailuun toisen Sachsen-Anhaltissa sijaitsevan tuotantolaitoksen kanssa, joka oli ilmoitusajankohtana toiminut jo ainakin kuuden vuoden ajan. Kyseinen tehdas tuottaa [...] tonnia (brutto) floatlasia päivässä ja se työllistää 187 henkilöä (ilman oppisopimuspaikkoja). E-glass tuottaa [...] tonnia (brutto) päivässä, ja se tarjoaa hieman vähemmän työpaikkoja kuin vertailukohtana oleva tehdas, sillä e-glass on ulkoistanut tiettyjä toimintoja (työsuojelu) ja se käyttää nykyaikaisimpia teknologioita. Komissio pitää näitä tietoja uskottavina.
(113)
Tukikelpoiset investointikustannukset ovat 121 miljoonaa euroa ja investoinnilla luodaan 186 työpaikkaa, joten työpaikkakohtainen määrä on 650 538 euroa. Vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.2. kohdan mukaisesti pääoman ja työvoiman suhteeksi on tämän vuoksi vahvistettava 0,8.
6.4.3 Alueellista vaikutusta koskeva tekijä
(114)
Alkuperäisessä 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä esitettyä alueellista vaikutusta koskevan tekijän analyysia ei ole asetettu kyseenalaiseksi, eikä se ollut menettelyn aloittamisesta 20 päivänä huhtikuuta 2005 tehdyn päätöksen kohteena. Tämän vuoksi jäljempänä toistetaan arviointi, joka toteutettiin ja esitettiin 20 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä.
(115)
Alueellista vaikutusta koskevalla tekijällä otetaan huomioon uuden investoinnin taloudelliset hyödyt tukialueelle. Työpaikkojen luomista voidaan komission mielestä pitää osoituksena siitä, että investointihanke edistää alueellista kehitystä. Pääomavaltaiset investoinnit voivat vaikuttaa välillisesti työpaikkojen luomiseen tukialueella tai sen lähellä sijaitsevilla tukialueilla. Tällä tarkoitetaan kaikkia välittömästi hankkeen kautta sekä ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden keskuudessa luotuja työpaikkoja.
(116)
Hanke johtaa välillisesti työpaikkojen luomiseen seuraavilla aloilla:
Toimintalohko
Välillisesti luodut työpaikat
Aiesopimukset (37)
Hyväksyttävät
Raaka-aineiden tuotanto - natriumkarbonaatti
24
24
24
Raaka-aineiden tuotanto - hiekka
10
8
8
Raaka-aineiden tuotanto - dolomiitti
2
2
2
Raaka-aineiden tuotanto - kalkki
2
2
2
Raaka-aineiden tuotanto - lasimurska
20
15
15
Raaka-aineiden kuljetus - hiekka, kalkki ja natriumkarbonaatti
29
29
29
Raaka-aineiden kuljetus - muut
8
8
8
Floatlasin kuljetus
81
81
81
Jatkojalostus (pienyritykset)
30
6
6
Syöttölaitteiden toiminta ja huolto - typpi, vety
5
-
5
Syöttölaitteiden toiminta ja huolto - sähkö, maakaasu (kunnallistekniikan tarjoajat)
3
-
3
Jätehuolto
12
12
12
Pakkausten valmistajat
28
28
28
Neuvonta, varaosat, huolto, korjaukset (koneet, tuotantolaitteet, nosturit, pumput, lämmitys-, ilmanvaihto-, saniteettilaitteet, elektroniikka, ilmastointitekniikka, kuljetuslaitteet, ajoneuvot)
60
60
60
Vakituinen maalaustyö
1
-
1
Tietokoneiden, viestintä- ja teollisuustelevisiotekniikan huolto/neuvontapalvelut
8
8
8
Siistimistyöt
5
-
5
Ulkotilojen siistiminen/hoito, talvikunnossapito
6
5
5
Vartiointipalvelut/työsuojelu
12
7
7
Ruokalapalvelut
2
2
2
Varaosien ja kuluvien osien toimittajat
10
-
0
Yhteensä
358
297
311
(117)
Komissio hyväksyy yritysten, joihin otettiin yhteyttä, aiesopimuksiin sisältyvät tiedot kyseessä olevilta eri toimintalohkoilta (yhteensä 297 työpaikkaa).
(118)
Muita 24 työpaikkaa ei kuitenkaan mainita missään aiesopimuksessa. Saksan toimittamat selitykset sekä numerotiedot vaikuttavat kuitenkin näiden työpaikkojen osalta varsin uskottavilta. Komissiolla on epäilyjä ainoastaan ”varaosien ja kuluvien osien toimittajia” koskevan toimintalohkon suhteen. Tälle alalle esitetty 10 työpaikkaa vaikuttaa komission mielestä liian optimistiselta arviolta, sillä varaosatoimitukset näyttäisivät tulevan pääosin katetuksi jo toimintalohkolle ”neuvonta, varaosat, huolto ja korjaukset” osoitetuilla 60 työpaikalla. Tämän vuoksi komissio ottaa huomioon vain 14 yhteensä 24:stä aiesopimusten ulkopuolelle jäävästä työpaikasta. Tämän perusteella hyväksyttävien välillisten työpaikkojen määräksi saadaan yhteensä 311.
(119)
Tämän perusteella komissio päättelee, että verrattuna 186 suoraan luotuun työpaikkaan välillisesti luotujen työpaikkojen määrä on selvästi suurempi (yli 100 prosenttia). Vuonna 1998 annettujen puitteiden 3.10.3 kohdan i alakohdan mukaisesti alueellista vaikusta koskevaksi tekijäksi vahvistetaan 1,5.
6.4.4 Sallittu enimmäisintensiteetti
(120)
Edellä esitetyn perusteella ja Saksan toimittamat tiedot huomioon ottaen vuonna 1998 annettujen puitteiden mukainen laskukaava tämän hankkeen enimmäisintensiteetin laskemiseksi on seuraava: 35 % brutto × 1,0 × 0,8 × 1,5 = 42 % brutto. Tulos rajataan alueellisen enimmäisintensiteetin mukaan 35 prosentiksi brutto.
(121)
Tuki, jonka intensiteetti on enintään 35 prosenttia brutto tukikelpoisista investointikustannuksista ja jonka Saksa aikoo myöntää e-glassille, noudattaa siis vuonna 1998 annettujen puitteiden mukaisesti laskettua sallittua enimmäisintensiteettiä.
7. PÄÄTELMÄT
(122)
Ilmoitettu tuki, jonka intensiteetti on enintään 35 prosenttia brutto ja jonka Saksa aikoo myöntää e-glassille, täyttää edellytykset, joiden mukaan sen voidaan katsoa noudattavan alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 1998 annettuja monialaisia puitteita,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Peruutetaan 20 päivänä huhtikuuta 2004 asiassa N 611/03 tehty päätös.
2 artikla
E-glassille myönnettävä valtiontuki, jonka määrä on enintään 35 prosenttia brutto tukikelpoisista kustannuksista ja josta Saksa on ilmoittanut komissiolle 15 päivänä joulukuuta 2003, soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan nojalla.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2006.