KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 13. marts 1998 om oprettelse af et rådgivende udvalg for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde (EØS-relevant tekst) (98/215/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, og
ud fra følgende betragtninger:
Andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde er alle foretagender, der er kendetegnet ved, at de tilhører kategorien »socioøkonomiske foretagender«;
sådanne foretagender bør på samme måde som virksomheder inden for den kommercielle sektor kunne udnytte de muligheder, som er en følge af gennemførelsen af det indre marked og Den Økonomiske og Monetære Union;
den 18. december 1989 forelagde Kommissionen en meddelelse om erhvervsdrivende foreninger og realiseringen af det indre marked (SEK (89) 2187 endelig udg.) for Rådet for Den Europæiske Union; i 1992 forelagde Kommissionen derefter Rådet tre forslag til forordninger - ændret i 1993 - om statut for det europæiske andelsselskab, det europæiske gensidige selskab og den europæiske forening samt tre forslag til direktiver om supplerende bestemmelser med hensyn til arbejdstagernes stilling (1);
den 17. februar 1994 forelagde Kommissionen et forslag til Rådets afgørelse om et flerårigt arbejdsprogram (1994-1996) til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde i Fællesskabet, som ændret den 8. juni 1995 under hensyntagen til Europa-Parlamentets udtalelse (2);
andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde spiller en stadig vigtigere rolle, når borgerne skal repræsenteres, deres demokratiske rettigheder sikres, og deres behov opfyldes;
den 4. juni 1997 forelagde Kommissionen en meddelelse om fremme af foreninger og fonde i Europa (3);
stadigt flere områder af Fællesskabets politik har betydning for socioøkonomiske foretagender, og Kommissionens politik vedrørende andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde bør integreres i Fællesskabets politik på andre områder;
for bedre at fastlægge sektorpolitikken må Kommissionen kunne høre denne sektors faglige og sociale organisationer vedrørende alle emner, der kan forventes at få indvirkning på de socioøkonomiske foretagenders aktiviteter; en tæt og kontinuerlig kontakt med repræsentanter fra sektoren kan bidrage til at realisere politikken;
for øjeblikket høres organisationerne inden for sektoren bestående af andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde via et rådgivende udvalg, der har fungeret siden 1995, og som modtager årlige tilskud fra Kommissionen;
kontakter til denne sektor organiseres bedst ved, at der under Kommissionen nedsættes et rådgivende udvalg, med deltagelse af repræsentanter for de socioøkonomiske foretagender -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Under Kommissionen nedsættes et rådgivende udvalg for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde, i det følgende benævnt »udvalget«.
Artikel 2
Udvalget, der høres af Kommissionen om ethvert spørgsmål til fremme og gennemførelse af Fællesskabets politik vedrørende socioøkonomiske foretagender, har til opgave at rådgive Kommissionen om alle forhold bl.a.:
- aktioner og programmer til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde i Fællesskabet
- andelsselskabers, gensidige selskabers, foreningers og fondes deltagelse i gennemførelsen af forskellige fællesskabspolitikker
- den rolle, som andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde spiller for jobskabelsen og for styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed
- forslag til lovgivning vedrørende andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde.
Artikel 3
1. Udvalget består af 24 medlemmer.
2. Udvalget sammensættes af lige mange repræsentanter for de tre organisationstyper i den socioøkonomiske sektor, dvs. 8 repræsentanter for andelsselskaber, 8 repræsentanter for gensidige selskaber og 8 repræsentanter for foreninger og fonde.
Artikel 4
1. Udvalgets medlemmer udpeges af Kommissionen.
2. Et antal suppleanter svarende til antallet af udvalgsmedlemmer udpeges efter samme regler, som gælder for medlemmerne. Suppleanten indtræder, når et medlem er fraværende eller forhindret.
Suppleanten deltager kun i udvalgsmøderne, såfremt det udvalgsmedlem, vedkommende er suppleant for, er forhindret i at deltage, jf. dog artikel 7.
3. For hver af de pladser, der skal besættes af organisationerne, stiller repræsentanter for de tre organisationstyper forslag om 3 medlemmer og 3 suppleanter til Kommissionen.
4. Medlemmernes mandat er på tre år og kan fornyes.
5. Et medlems eller en suppleants mandat ophører inden udløbet af den treårige mandatperiode, hvis den pågældende udtræder, hvis den pågældende ophører med at være medlem af den organisation, vedkommende repræsenterer, hvis organisationen ophører at eksistere, eller hvis organisationen ønsker, at dens repræsentant i udvalget afløses af en anden. Udnævnelsen af de nye medlemmer finder i så fald sted ud fra den seneste kandidatliste, jf. stk. 3, og for den resterende mandatperiode.
6. Der ydes intet vederlag for de funktioner, medlemmerne varetager.
7. Ved udløbet af mandatperioden på tre år, varetager medlemmerne fortsat deres opgaver, indtil det fornødne er foretaget med henblik på at udpege afløsere eller på at forny deres mandat.
Artikel 5
Listen over medlemmerne og suppleanterne offentliggøres af Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende til orientering.
Artikel 6
1. En repræsentant for Kommissionen er formand for udvalget. Udvalget vælger tre næstformænd - en for hvert organisationstype - for en periode på tre år. Valget sker med totredjedels flertal blandt de tilstedeværende medlemmer.
2. Udvalget kan med samme flertal beslutte, at der til forretningsudvalget skal knyttes andre medlemmer. Forretningsudvalget planlægger og tilrettelægger udvalgets arbejde.
Artikel 7
Formanden eller forretningsudvalget kan indbyde enhver, der besidder en særlig kompetence vedrørende et punkt på dagsordenen, til at deltage i arbejdet som ekspert. Eksperter deltager udelukkende i forhandlingerne vedrørende det punkt, hvortil de er indkaldt.
Artikel 8
Udvalget kan med Kommissionens samtykke nedsætte arbejdsgrupper blandt medlemmerne.
Artikel 9
1. Udvalgets møder indkaldes af Kommissionen og afholdes på Kommissionens hjemsted. Udvalget holder møde mindst én gang om året. Udvalget er beslutningsdygtigt, når mindst 8 er medlemmer til stede, og der er mindst ét medlem fra hver organisationstype.
2. I hastende tilfælde kan udvalget på Kommissionens anmodning høres skriftligt.
3. Formanden indkalder til møder i forretningsudvalget.
4. Repræsentanter for de berørte tjenestegrene i Kommissionen deltager i udvalgets, forretningsudvalgets og arbejdsgruppernes møder.
5. Kommissionen varetager sekretariatsopgaver for udvalget, forretningsudvalget og arbejdsgrupperne.
Artikel 10
1. Udvalget behandler anmodninger om udtalelser, som fremsættes af Kommissionen. Udvalget kan også afgive initiativudtalelser. Medlemmernes og eventuelt den enkelte organisationstypes stillingtagen fremgår af et mødereferat, der fremsendes til Kommissionen, udvalgsmedlemmerne og suppleanterne.
2. Når Kommissionen anmoder udvalget om en udtalelse, kan den fastsætte en frist for, hvornår udtalelsen skal afgives.
Artikel 11
1. Udvalgsmedlemmerne må ikke videregive oplysninger om de forhold, de får kendskab til gennem arbejdet i udvalget eller i arbejdsgrupperne, når Kommissionens repræsentant meddeler dem, at den ønskede udtalelse eller det stillede spørgsmål vedrører et emne af fortrolig art, jf. EF-traktatens artikel 214.
2. I de i stk. 1 angivne tilfælde deltager kun udvalgsmedlemmerne og repræsentanter for Kommissionens tjenestegrene i møderne.
Artikel 12
Denne afgørelse træder i kraft den 20. marts 1998.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. marts 1998.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 13 päivänä maaliskuuta 1998,
osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden neuvoa-antavan komitean perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/215/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
sekä katsoo, että
osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset ja säätiöt ovat kaikki yrityksiä, jotka ominaispiirteidensä perusteella luokitellaan kuuluviksi taloudellisiin yhteisöihin,
näiden yritysten on voitava hyötyä yhteismarkkinoiden ja Euroopan talous- ja rahaliiton toteutumisen tuomista mahdollisuuksista samoin edellytyksin kuin kaupallisen alan yritykset,
komissio antoi 18 päivänä joulukuuta 1989 EY:n ministerineuvostolle tiedonannon sosiaalitalouden yritykset ja yhteismarkkinoiden toteuttaminen (SEC(89) 2187 lopullinen); sen jälkeen vuonna 1992 komissio esitti neuvostolle eurooppalaisen osuuskunnan, eurooppalaisen keskinäisen yhtiön ja eurooppalaisen yhdistyksen perussääntöä koskevat kolme asetusehdotusta, joita muutettiin vuonna 1993, sekä kolme direktiiviehdotusta, jotka täydensivät näitä perussääntöjä työntekijöiden aseman osalta (1),
komissio teki 17 päivänä helmikuuta 1994 yhteisössä sijaitsevien osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden hyväksi laadittavaa monivuotista (1994-1996) ohjelmaa koskevan ehdotuksen neuvoston päätökseksi, päätöstä muutettiin 8 päivänä kesäkuuta 1995 Euroopan parlamentin annettua lausunnon (2),
osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden asema on nousemassa yhä tärkeämmäksi osaksi kansalaisten edustusta, heidän demokraattisten oikeuksiensa puolustamista ja tarpeisiinsa vastaamista,
kesäkuun 4 päivänä 1997 komissio antoi tiedonannon yhdistysten ja säätiöiden tukemisesta Euroopassa (3),
yhä useammat yhteisön politiikat vaikuttavat taloudellisiin yhteisöihin kuuluviin yrityksiin, ja on syytä valvoa, että komission osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden hyväksi harjoittama politiikka sisällytetään muihin yhteisiin politiikkoihin,
suunnatakseen paremmin tällä alalla harjoittamaansa politiikkaa komissiolla on oltava mahdollisuus kuulla alan ammatillisia järjestöjä kaikista niistä aiheista, joilla voidaan olettaa olevan vaikutusta taloudellisiin yhteisöihin kuuluvien yritysten toimintaan; tiivis ja jatkuva yhteydenpito alan edustajiin voi osaltaan auttaa politiikan toteuttamisessa,
tällä hetkellä osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden alan järjestöjä on kuultu vuodesta 1995 komission myöntämällä vuotuisella tuella toimineen neuvoa-antava komitean välityksellä, ja
tarkoituksenmukaisin keino näiden yhteyksien järjestämiseksi on perustaa komission yhteyteen neuvoa-antava komitea, jossa taloudellisten yhteisöjen toimijat ovat edustettuina.
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Perustetaan komission yhteyteen osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden neuvoa-antava komitea, jäljempänä "komitea".
2 artikla
Komissio voi kuulla komiteaa kaikissa taloudellisia yhteisöjä koskevan politiikan edistämiseen ja toteuttamisen liittyvissä kysymyksissä; komitean tehtävänä on antaa komissiolle lausuntoja erityisesti seuraaviin liittyvistä ongelmista:
- toimet ja ohjelmat osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden hyväksi yhteisössä
- osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden osallistuminen yhteisöpolitiikkojen toteuttamiseen
- osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden asema työpaikkojen luomisessa sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisessa
- ehdotukset osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä ja säätiöitä koskeviksi lainsäädäntötoimenpiteiksi.
3 artikla
1. Komiteassa on 24 jäsentä.
2. Paikat jaetaan tasan taloudellisten yhteisöjen alan kolmen ryhmän edustusjärjestöjen kesken eli osuuskunnat saavat kahdeksan paikkaa, keskinäiset yhtiöt kahdeksan ja yhdistykset/säätiöt kahdeksan.
4 artikla
1. Komissio nimittää komitean jäsenet.
2. Varajäsenet nimitetään samoin edellytyksin kuin varsinaiset jäsenet ja heitä nimitetään yhtä monta. Varajäsen korvaa täysivaltaisena poissaolevan tai estyneen varsinaisen jäsenen.
Varajäsen osallistuu komitean kokouksiin ja sen työhön ainoastaan varsinaisen jäsenen ollessa estynyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan soveltamista.
3. Kolmea ryhmää edustavat järjestöt ehdottavat komissiolle kunkin heille osoitetun paikan täyttämiseksi kolme jäsenehdokasta ja kolme varajäsenehdokasta.
4. Komitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Heidät voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi.
5. Varsinaisen jäsenen tai varajäsenen toimikausi päättyy ennen määräajan täyttymistä, jos jäsen eroaa tehtävistään tai jos hänen jäsenyytensä edustamassaan järjestössä päättyy tai järjestön toiminta päättyy tai jos hänen edustamansa järjestö pyytää toisen henkilön nimittämistä hänen tilalleen. Tällaisessa tapauksessa uuden jäsenen nimittämisessä jäljellä olevaksi toimikaudeksi 3 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen käytetään viimeisintä ehdokaslistaa.
6. Suoritetut tehtävät eivät oikeuta palkkioon.
7. Kolmen vuoden toimikauden päätyttyä komitean jäsenet voivat jäädä toimeensa siihen asti, kunnes heidän tilalleen tulee uusi jäsen tai heidän toimikautensa jatkuminen vahvistetaan.
5 artikla
Komissio julkaisee varsinaisen jäsenten ja varajäsenten luettelon Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
6 artikla
1. Komission edustaja toimii komitean puheenjohtajana. Komitea valitsee kolmen vuoden toimikaudeksi kolme varapuheenjohtajaa, yhden kustakin ryhmästä. Varapuheenjohtajat valitaan kahden kolmasosan ääntenenemmistöllä.
2. Komitea voi samalla ääntenenemmistöllä valita muitakin jäseniä puheenjohtajistoon. Puheenjohtajisto valmistelee ja järjestää komitean työn.
7 artikla
Puheenjohtaja tai puheenjohtajisto voi kutsua osallistumaan työhönsä asiantuntijan ominaisuudessa henkilön, jolla on erityinen pätevyys jossakin asialistan aiheista. Asiantuntijat osallistuvat kuitenkin ainoastaan sen asian käsittelyyn, joka on perusteena heidän läsnäoloonsa.
8 artikla
Komitean voi perustaa komission suostumuksella keskuudessaan työryhmiä.
9 artikla
1. Komitea kokoontuu komission kutsusta komission toimipaikassa. Kokous pidetään vähintään kerran vuodessa. Kokous on päätösvaltainen, jos vähintään kahdeksan jäsentä ja vähintään yksi edustajajäsen joka ryhmästä on paikalla.
2. Kiireellisissä tapauksissa komiteaa voidaan komission pyynnöstä kuulla kirjallisesti.
3. Puheenjohtaja kutsuu koolle puheenjohtajiston.
4. Asianomaisten komission yksiköiden edustajat voivat osallistua komitean, puheenjohtajiston ja työryhmien kokouksiin.
5. Komissio huolehtii komitean, puheenjohtajiston ja työryhmien sihteeristön työstä.
10 artikla
1. Komitea antaa lausunnon komission esittämän lausuntopyynnön mukaisesti. Komitea voi myös antaa lausuntoja omasta aloitteestaan. Jäsenten ja mahdollisesti kunkin ryhmän kannat ilmenevät komissiolle ja komitean jäsenille (varsinaiset jäsenet ja varajäsenet) toimitetuissa pöytäkirjoissa.
2. Komissio voi pyytäessään komitealta lausuntoa asettaa määräajan, johon mennessä lausunto on annettava.
11 artikla
1. Komitean jäsenet eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa komitean tai työryhmien työssä, jos komission edustaja ilmoittaa heille, että pyydetty lausunto liittyy luottamukselliseen aineistoon, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan soveltamista.
2. Tällaisessa tapauksessa ainoastaan komitean jäsenet ja komission yksiköiden edustajat osallistuvat kokouksiin.
12 artikla
Tämä päätös tulee voimaan 20 päivänä maaliskuuta 1998.
Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 1998.