KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 23. oktober 1998 i henhold til bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 3286/94 om foranstaltninger, som Den Argentinske Republik opretholder for eksporten af huder af hornkvæg og importen af færdigforarbejdet læder (meddelt under nummer K(1998) 3206) (98/618/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3286/94 af 22. december 1994 om fastsættelse af fællesskabsprocedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Fællesskabets rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens (WHO) (1), regl., ændret ved forordning (EF) nr. 356/95 (2), særlig artikel 13 og 14,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
(1) Den 8. januar 1997 modtog Kommissionen en klage i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 3286/94 (i det følgende benævnt »forordningen«). Klagen blev indgivet af Cotance (forbundet af nationale sammenslutninger af garverier og forarbejdningsvirksomheder i Det Europæiske Fællesskab) på vegne af de medlemmer, der fremstiller og/eller færdigforarbejder læder af hornkvæg.
(2) I klagen gøres det gældende, at en række argentinske foranstaltninger vedrørende eksporten af rå og halvgarvede huder af hornkvæg og importen af færdigforarbejdet læder er i modstrid med flere bestemmelser i overenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (i det følgende benævnt »WTO-overenskomsten«) og bilagene dertil, og at disse foranstaltninger har negative handelsmæssige virkninger for medlemsvirksomhederne. På dette grundlag indeholdt klagen anmodning om, at Kommissionen træffer de nødvendige foranstaltninger til at overbevise Argentina om at ophæve disse former for praksis, som omfatter a) et faktisk eksportforbud for rå huder, b) en toldkontrolprocedure for rå huder, hvori eksperter fra den argentinske garveindustri deltager, c) betaling af tillægsmoms og en statistiktold på importen af færdigforarbejdet læder og d) forskudsbetaling af omsætningsafgift ved import af færdigforarbejdet læder.
(3) Klagen indeholdt tilstrækkelige prima facie-beviser til at begrunde, at der indledes en fællesskabsprocedure for undersøgelse i henhold til forordningens artikel 8. Der indledtes følgelig en sådan undersøgelse den 26. februar 1997 (3).
(4) Efter indledningen af undersøgelsesproceduren gennemførte Kommissionen en indgående retlig og faktuel undersøgelse. På grundlag af resultaterne af denne undersøgelse nåede Kommissionen til nedenstående konklusioner.
B. UNDERSØGELSESRESULTATER VEDRØRENDE HANDELSHINDRINGER
(5) Det fremgik af undersøgelsen, at den argentinske eksportordning for rå og halvgarvede huder af hornkvæg fungerer som et faktisk eksportforbud. De argentinske myndigheder har således siden 1972 konstant udvist vilje til at forbyde eksporten af rå og halvgarvede huder af hornkvæg ved hjælp af forskellige foranstaltninger, som alle i høj grad har begrænset og den i sidste ende umuliggjort eksporten af rå og halvgarvede huder af hornkvæg. Før 1972 var der en regelmæssig og betydelig handel med huder mellem Argentina og Fællesskabet.
At det lykkedes at nå målet med denne eksportordning fremgår af følgende: a) De argentinske myndigheder erkender, at der ikke siden 1987 har fundet nogen (lovlig) eksport sted af rå og halvgarvede huder af hornkvæg; b) forhandlere af huder erklærer, at det er umuligt at købe huder i Argentina med henblik på eksport og c) den argentinske garveindustri erkender, at det argentinske marked for huder ikke er et frit marked. Endvidere skal det anføres, at når de argentinske myndigheder anvender artikel XI, paragraf 2, litra a), i GATT 1994, som omhandler en undtagelse fra forpligtelsen til ikke at opretholde eksportforbud eller -restriktioner, synes de at antyde, at landet opretholder et eksportforbud, eller i de mindste eksportrestriktioner, som omhandlet i artikel XI, paragraf 1. Endelig fremgår det af en analyse af de argentinske og amerikanske priser, at selv når der tages hensyn til den eksportafgift på huder af hornkvæg, som er gældende i Argentina, skulle prisen på argentinske huder normalt have nået et niveau, der ville have gjort det muligt at eksportere.
Disse faktuelle oplysninger viser, at Argentina opretholder et faktisk forbud mod eksport af rå og halvgarvede huder af hornkvæg. Desuden afslørede undersøgelsen i det mindste én statslig foranstaltning (nemlig bemyndigelsen af garveindustrien til at medvirke i toldkontrolprocedurerne for huder før eksport), som har til formål at håndhæve dette forbud. Eksportforbud eller -restriktioner er udtrykkelig udelukket ifølge artikel XI i GATT 1994. Fællesskabet er således i henhold til denne bestemmelse berettiget til at gribe ind over for Argentina i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i forordningen.
(6) Personale udpeget af det argentinske kammer for garveindustrien er bemyndiget til at bistå de argentinske toldmyndigheder i udførelsen af toldkontrol af rå og halvgarvede huder af hornkvæg før eksporten heraf. Ud over at denne praksis, er et led i den eksportordning, der har til formål at gøre eksporten af huder umulig kan den i sig selv anfægtes i henhold til bestemmelserne i GATT 1994. Deltagelsen af repræsentanter for en industri, som har en indlysende interesse i at hindre eksport af sine råmaterialer, sikrer ikke en upartisk forvaltning af en sådan procedure i den betydning, der er nedlagt i artikel X, paragraf 3, litra a), i GATT 1994.
Hvad angår denne praksis udgør artikel X, paragraf 3, litra a), i GATT 1994 i sammenhæng med artikel XI, paragraf 1, internationale handelsregler, som giver Fællesskabet ret til at gribe ind i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i forordningen.
(7) Argentina anvender en »tillægsmoms« på 9 % på importerede varer. I praksis er dette ensbetydende med, at momssatsen for importerede varer er 30 % i stedet for 21 % for varer, der indkøbes på hjemmemarkedet. Momssatsen for importerede varer er således diskriminerende sammenlignet med den sats, der anvendes for hjemmemarkedssalget. Den kendsgerning, at »tillægsmomsen« kun er et afdrag, der kan fradrages i den endelige momsopgørelse, påvirker ikke denne analyse. Tillægsmomsen må derfor betragtes som en overtrædelse af princippet om national behandling, der er fastlagt i artikel III, paragraf 2, i GATT 1994, som er en international handelsregel, der giver Fællesskabet ret til at gribe ind i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i forordningen.
(8) Virksomheder, der indfører udenlandske varer i Argentina, skal som forskud betale en »omsætningsafgift« på 3 % af varens pris. Selv om beløbet behandles som et fradrag for skatteyderen, når han indgiver sin selvangivelse, indebærer ordningen ganske klart en forskelsbehandling til fordel for argentinske materialer til fremstilling af færdige forbrugsgoder. Også hvad angår denne »forskudsbetaling af omsætningsafgift« er artikel III, paragraf 2, i GATT 1994 derfor en international handelsregel, der giver Fællesskabet ret til at gribe ind i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i forordningen.
(9) Kommissionen finder under disse omstændigheder, at klagerens påstande er velbegrundede.
(10) Kommissionen er dog ikke desto mindre af den opfattelse, at henvisning til ovennævnte retsgrundlag ikke udelukker anvendelsen af andre relevante bestemmelser i WTO-overenskomsten og i de aftaler, der er knyttet som bilag dertil, og som kan bringes i anvendelse i procedurer, der forelægges for WTO.
C. UNDERSØGELSESRESULTATER VEDRØRENDE NEGATIVE HANDELSMÆSSIGE VIRKNINGER
(11) I øjeblikket gør eksportforbudet det helt umuligt for garverier i Fællesskabet at indkøbe rå huder af hornkvæg i Argentina, selv om det af nærværende undersøgelse fremgår, at garverierne i Fællesskabet af forskellige grunde er meget interesseret i at købe rå huder af hornkvæg fra Argentina.
(12) Trods Argentinas meget betydelige produktion af huder er dette lands bidrag til den internationale handel med huder af hornkvæg ubetydeligt. Argentinas manglende deltagelse i den internationale handel med denne råvare mindsker det internationale udbud og påvirker følgelig forsyningssikkerheden i Fællesskabets garverisektor.
(13) De argentinske eksportforanstaltninger for huder af hornkvæg indebærer desuden risiko for en yderligere udbredelse af eksportrestriktioner. Argentinas Mercosurpartnere kan i den forbindelse give anledning til bekymring.
(14) Fællesskabets garverisektor et stærkt afhængig af importerede huder. Som følge af de eksportrestriktioner, som Argentina og efterfølgende andre lande opretholder, har garverierne behov for flere leverandørlande til en stadig større del af deres forsyninger, hvilket indebærer øget usikkerhed og yderligere omkostninger.
(15) Som et resultat af eksportforanstaltningerne er det argentinske marked afskærmet fra tilfældige svingninger i verdensmarkedspriserne, hvilket fører til en kunstig nedbringelse af hjemmemarkedsprisen for argentinske huder.
(16) Fordi råmaterialepriserne er kunstig lave, opnår argentinske garverier en omkostningsmæssig fordel i forhold til udenlandske producenter, som må betale de priser, der er gældende på verdensmarkedet. I betragtning af råmaterialernes store andel af produktionsomkostningerne ved fremstilling af læder, er de argentinske garveriers omkostningsmæssige fordel derfor betydelig. Det fastslås derfor, at de argentinske garvere af læder af hornkvæg som følge af kunstigt lave priser på råmaterialer kan udbyde deres varer til væsentligt lavere priser end konkurrenterne i Fællesskabet.
(17) Argentina har siden indførelsen af eksportrestriktioner i 1972 øget sin eksport af færdigforarbejdet læder betydeligt. Eftersom de argentinske læderproducenter derfor har en betydelig konkurrencemæssig fordel, er det klart, at en betydelig del af deres gode eksportresultater er en følge af denne fordel. Under normale og redelige konkurrencevilkår kunne Fællesskabets garverier i det mindste have fastholdt en del af det marked, som den argentinske læderindustri nu sidder på i hele verden.
(18) De fleste EF-garvere af læder af hornkvæg har mistet markedsandele i Fællesskabet siden begyndelsen af dette årti, medens Argentina har øget sin markedsandel i flere EF-medlemsstater. Denne forøgelse af markedsandelen skyldes også har delvis de argentinske garveriers fordel som følge af illoyal konkurrence.
(19) De argentinske foranstaltninger vedrørende eksporten af rå og halvgarvede huder af hornkvæg hindrer i alvorligt omfang handelen med disse varer og bringer EF-garveindustriens forsyningssikkerhed for råmaterialer i fare. De resulterer også i en for de argentinske læderproducenter urimelig konkurrencemæssig fordel, som gør det muligt for dem at underbyde deres EF-konkurrenters priser. Kommissionen konkluderede derfor, at ovennævnte må betragtes som negative handelsmæssige virkninger i henhold til definitionen i artikel 2, stk. 4, i forordningen. Desuden fandt Kommissionen, at da nævnte foranstaltninger i tilfælde af et argentinsk opsving i efterspørgslen efter læder fra Fællesskabet vil kunne afholde forarbejdningsvirksomhederne fra at købe EF-læder, kan tillægsmomsen på import og forskudsbetalingen af indkomstskat på import resultere i negative handelsmæssige virkninger, som sandsynligvis vil udvikle sig til faktiske handelsmæssige virkninger som omhandlet i artikel 2, stk. 4, i forordningen.
D. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(20) For Fællesskabet, som har påtaget sig at opfylde sine WTO-forpligtelser, er det af den største betydning at sikre, at dets partnere i WTO også fuldt ud opfylder deres forpligtelser.
(21) Hvis Fællesskabet ikke reagerer mod de nuværende handelshindringer, vil antallet af lande, der opretholder eksportrestriktioner eller -forbud, måske stige yderligere i de kommende år og dermed medføre nye og alvorlige fordrejninger af handelen, som yderligere vil påvirke EF-producenterne af læder.
(22) Den argentinske praksis påvirker Fællesskabets garveindustri, som møder stadig større konkurrence fra garverier i lavomkostningslande i Asien og Latinamerika. På et verdensmarked for læder med et voksende antal deltagere, bliver markedsandelen for hver af dem mindre og mindre. I en sådan sammenhæng fører fordele, der opnås på grundlag af illoyal konkurrence, til alvorlige fordrejninger af markedet, og der bør derfor træffes effektive foranstaltninger herimod.
E. KONKLUSIONER OG FORANSTALTNINGER, DER SKAL TRÆFFES
(23) Det fremgår af undersøgelsen, at de nuværende og potentielle negative handelsmæssige virkninger af ovennævnte handelshindringer kun kan afhjælpes ved en gennemgribende ændring af den ordning, som Argentina anvender over for eksporten af huder af hornkvæg og importen af færdigforarbejdet læder.
(24) Der er ført intensive forhandlinger med de pågældende argentinske myndigheder for nærmere at drøfte dette spørgsmål med henblik på at nå til en mindelig løsning på nævnte problemer i forbindelse med handelen med huder og læder. Repræsentanter for Kommissionen mødtes således med de argentinske myndigheder den 30. og 31. marts 1998 i Buenos Aires. De argentinske myndigheder erklærede sig ved den lejlighed for indforstået med at sigte mod en fuldstændig liberalisering af deres eksport af huder inden januar 2000 og accepterede at anmelde afviklingsordningen for eksportafgiften på huder af hornkvæg til WTO. De argentinske myndigheder udviste også en vis fleksibilitet og erklærede sig indforstået med at undersøge mulighederne for at ændre den toldbestemmelse, der gav den argentinske læderindustri bemyndigelse til at deltage i toldkontrollen med huder før eksport.
Trods den vilje til at finde en gensidig tilfredsstillende løsning, som de argentinske myndigheder har givet udtryk for, og efter i fem måneder at have drøftet det nærmere indhold af en sådan løsning med Kommissionen, har de endnu ikke underrettet WTO om den tilsigtede fuldstændige liberalisering af handelen med huder og afviklingen af eksportafgiftsordningen for huder af hornkvæg, og de har endnu ikke ændret bestemmelserne om toldkontrol med huder før eksport.
(25) Under disse omstændigheder må det af hensyn til beskyttelsen af Fællesskabets interesser anses for påkrævet at indlede en WTO-procedure for tvistbilæggelse -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Den Argentinske Republiks opretholdelse af et stiltiende eksportforbud for huder af hornkvæg, af bestemmelsen om, at repræsentanter for garveindustrien kan deltage i toldkontrolprocedurerne for huder før eksport, af tillægsmomsen på importerede varer og af forskudsbetalingsordningen for omsætningsafgift udgør en »handelshindring« i henhold til definitionen i artikel 2 i forordning (EF) nr. 3286/94.
2. Fællesskabet indleder en procedure mod Den Argentinske Republik i henhold til forståelsen vedrørende regler og procedurer for bilæggelse af tvister og andre relevante WTO-bestemmelser med henblik på at sikre, at nævnte handelshindringer fjernes.
Artikel 2
Denne afgørelse finder anvendelse fra dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. oktober 1998.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 23 päivänä lokakuuta 1998,
neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94 säännösten mukaisesti Argentiinan tasavallan nautaeläinten vuotien viennissä ja valmiin, muokatun nahan tuonnissa soveltamista toimenpiteistä (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 3206) (98/618/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 356/95 (2), ja erityisesti sen 13 ja 14 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
(1) Komissio vastaanotti 8 päivänä tammikuuta 1997 asetuksen (EY) N:o 3286/94, jäljempänä "asetus", 4 artiklan nojalla tehdyn valituksen. Valituksen jätti Euroopan yhteisön nahanvalmistajia edustavien kansallisten järjestöjen liitto Cotance (Confederation of National Associations of Tanners and Dressers of the European Community) nautaeläinten nahan valmistusta ja/tai viimeistelyä harjoittavien jäseniensä puolesta.
(2) Valituksen tekijä väitti, että osa Argentiinan nautaeläinten raakavuotien ja esiparkittujen vuotien viennissä ja valmiin, muokatun nahan tuonnissa soveltamista toimenpiteistä on ristiriidassa useiden Maailman kauppajärjestön, jäljempänä "WTO", perustamissopimuksen ja sen liitteiden määräysten kanssa ja että kyseiset toimenpiteet aiheuttavat epäsuotuisia kaupallisia vaikutuksia sen jäsenyrityksille. Edellä sanotun perusteella valituksen tekijä pyysi komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta Argentiina lakkaisi soveltamista kyseisiä toimenpiteitä, joita ovat a) raakavuotien tosiasiallinen vientikielto, b) tullin suorittama raakavuotien tarkastusmenettely, johon osallistuu Argentiinan nahanvalmistusteollisuuden asiantuntijoita, c) ylimääräinen arvonlisäveron ja tilastollisen tuontitullin periminen valmiin, muokatun nahan tuonnissa sekä d) liikevaihtoveron ennakkomaksujärjestelmä valmiin, muokatun nahan tuonnissa.
(3) Valitukseen sisältyi riittävästi alustavia todisteita asetuksen 8 artiklan mukaisen yhteisön tutkimusmenettelyn aloittamiseksi. Kyseinen menettely aloitettiin 26 päivänä helmikuuta 1997 (3).
(4) Yhteisön tutkimusmenettelyn aloittamisen johdosta komissio selvitti yksityiskohtaisesti tapaukseen liittyvät tosiasiat ja oikeudelliset seikat. Selvityksen tulosten perusteella komissio teki seuraavat päätelmät.
B. KAUPAN ESTEEN OLEMASSAOLO
(5) Selvityksessä kävi ilmi, että Argentiinan nautaeläinten raakavuotien ja esiparkittujen vuotien vientiin soveltama järjestely toimii käytännössä vientikiellon tavoin. Argentiinan viranomaiset ovat vuodesta 1972 lähtien pyrkineet kieltämään nautaeläinten raakavuotien ja esiparkittujen vuotien viennin eri tavoin, jotka kaikki ovat onnistuneet alkuun rajoittamaan vientiä merkittävästi ja lopulta tekemään sen täysin mahdottomaksi. Ennen vuotta 1972 Argentiinan ja yhteisön välinen vuotakauppa oli säännöllistä ja määrältään huomattavaa.
Seuraavat seikat tukevat käsitystä, jonka mukaan kyseinen vientijärjestely on onnistunut tavoitteessaan: a) Argentiinan viranomaiset myöntävät, ettei maasta ole viety (laillisesti) nautaeläinten raakavuotia ja esiparkittuja vuotia sitten vuoden 1987, b) vuotakauppiaat vahvistavat, että vuotien ostaminen Argentiinasta vientitarkoituksiin on mahdotonta, ja c) Argentiinan nahanvalmistusteollisuus myöntää, etteivät maan vuotamarkkinat toimi vapaiden markkinoiden tavoin. Argentiinan viranomaiset tuntuvat tukeutuvan GATT 1994 -sopimuksen XI artiklan 2 kohdan a alakohtaan, joka muodostaa poikkeuksen velvoitteeseen pidättyä vientikielloista ja -rajoituksista, tulkinnassaan, jonka mukaan vienti maasta on kiellettyä tai ainakin sitä rajoitetaan XI artiklan 1 kohdan nojalla. Lisäksi Argentiinan ja Yhdysvaltojen markkinoiden hintavertailu osoittaa, että vaikka Argentiinan nautaeläinten vuotiin soveltama vientitulli otettaisiinkin huomioon, argentiinalaisten vuotien hinnan olisi pitänyt laskea tasolle, jolla niiden vienti olisi kannettavaa.
Nämä tosiasiat viittaavat siihen, että nautaeläinten raakavuotien ja esiparkittujen vuotien vienti Argentiinasta on tosiasiallisesti kiellettyä. Lisäksi selvityksessä paljastui vähintään yksi valtion toimenpide (nahanvalmistusteollisuuden edustajien valtuuttaminen osallistumaan tullin suorittamaan vuotien vientiä edeltävään tarkastukseen), jolla vientikieltoa tuetaan. Vientikiellot ja -rajoitukset on nimenomaisesti kielletty GATT 1994 -sopimuksen XI artiklassa. Sen mukaisesti yhteisöllä on oikeus ryhtyä asetuksen 2 artiklan 1 kohdan nojalla Argentiinan vastaisiin toimiin.
(6) Argentiinan nahanvalmistusteollisuutta edustavan järjestön nimeämillä henkilöillä on oikeus avustaa Argentiinan tulliviranomaisia näiden tarkastaessa nautaeläinten raakavuodat ja esiparkitut vuodat ennen niiden vientiä. Sen lisäksi, että käytäntö on osa vientijärjestelyä, jolla vuotien vienti pyritään tekemään mahdottomaksi, sen oikeutus on GATT 1994 -sopimuksen määräysten perusteella kiistanalainen. Tuotannonalan edun mukaista on estää alan tarvitseman raaka-aineen vienti; sen edustajien osallistuminen kyseenalaistaa menettelyn puolueettoman soveltamisen GATT 1994 -sopimuksen X artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetyllä tavalla.
Näin ollen kyseinen menettely katsotaan GATT 1994 -sopimuksen X artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla yhdessä XI artiklan 1 kohdan kanssa kansainväliseksi kaupalliseksi säännöksi, jolla yhteisölle myönnetään asetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti oikeus tilanteen edellyttämiin toimiin.
(7) Argentiina soveltaa tuontitavaroihin 9 prosentin ylimääräistä arvonlisäveroa. Käytännössä tämä tarkoittaa, että tuontitavaroista perittävä alv on 30 prosenttia, kun se kotimarkkinoilta ostetuille tavaroille on 21 prosenttia. Näin ollen tuontitavaroihin sovellettava alv on syrjivä kotimaisiin tuotteisiin sovellettavaan veroasteeseen nähden. Se, että "ylimääräinen" alv katsotaan lopullisesta alv:n määrästä vähennyskelpoiseksi ennakoksi, ei vaikuta vertailun tuloksiin. Näin ollen voidaan päätellä, että ylimääräinen alv rikkoo GATT 1994 -sopimuksen III artiklan 2 kohdan kansallisen kohtelun periaatetta, joka katsotaan kansainväliseksi kaupalliseksi säännöksi, jolla yhteisölle myönnetään asetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti oikeus tilanteen edellyttämiin toimiin.
(8) Ulkomaisia tavaroita Argentiinaan tuovien on maksettava tavaroiden hinnasta ennakkoon 3 prosentin liikevaihtovero. Vaikka suoritus hyvitetään veronmaksajalle veroilmoituksen tekemisen yhteydessä, käytäntö on selvää syrjintää suosiessaan argentiinalaista raaka-ainetta kulutushyödykkeiden valmistukseen ja viimeistelyyn. Näin ollen, ja liikevaihtoveron ennakkomaksujärjestelmä huomioon ottaen, GATT 1994 -sopimuksen III artiklan 2 kohta katsotaan kansainväliseksi kaupalliseksi säännöksi, jonka perusteella yhteisöllä on asetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti oikeus tilanteen edellyttämiin toimiin.
(9) Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että valituksen tekijän väitteet ovat perusteltuja.
(10) Komissio on kuitenkin sitä mieltä, etteivät edellä mainitut oikeusperustat estä tukeutumasta mihin tahansa muuhun asiaa koskevaan WTO-sopimuksen ja sen liitteenä olevien sopimusten määräykseen, joita voidaan soveltaa WTO:n riitojenratkaisumenettelyissä.
C. EPÄSUOTUISAT KAUPALLISET VAIKUTUKSET
(11) Tällä hetkellä yhteisön nahanvalmistajien on vientikiellon johdosta täysin mahdotonta ostaa nautaeläinten raakavuotia Argentiinasta; selvityksestä käy kuitenkin ilmi useita eri syitä, joiden perusteella tuotannonala haluaisi ostaa tarvitsemansa raakavuodat juuri Argentiinasta.
(12) Huolimatta siitä, että Argentiina on merkittävä vuotien tuottaja, sen osuus nautaeläinten vuotien kansainvälisestä kaupasta on vähäpätöinen. Argentiinan puuttuminen kyseisen hyödykkeen maailmanmarkkinoilta vähentää tuotteen kansainvälistä saatavuutta ja vaikuttaa näin toimitusvarmuuteen yhteisön nahanvalmistusteollisuudessa.
(13) Se, että Argentiina soveltaa nautaeläinten vuotien viennissä edellä mainittuja toimenpiteitä, antaa aihetta pelkoon, että muutkin maat ottavat käyttöön vientirajoituksia. Ensimmäisenä tulevat mieleen Argentiinan Mercosurkumppanit.
(14) Yhteisön nahanvalmistusteollisuus toimii pitkälle tuontivuotien varassa. Argentiinan ja myöhemmin mahdollisesti muidenkin maiden soveltamista vientirajoituksista seuraa, että entistä suurempi osa alan tarvitsemasta raaka-aineesta on saatava uusista toimittajamaista, mikä puolestaan kasvattaa epävarmuutta ja synnyttää lisäkustannuksia.
(15) Viennissä sovellettavien toimenpiteiden ansiosta Argentiinan sisämarkkinat ovat suojassa maailmanmarkkinahintojen heilahduksilta, mikä johtaa argentiinalaisten vuotien keinotekoiseen hinnanalennukseen kotimarkkinoilla.
(16) Koska raaka-aineen hinnat pidetään keinotekoisesti alhaisina, argentiinalaisilla nahanvalmistajilla on hintaetu ulkomaisiin valmistajiin nähden, joiden on maksettava maailmanmarkkinoiden mukaan määräytyvät hinnat. Koska raaka-ainekustannukset muodostavat suuren osan alan kokonaiskustannuksista, argentiinalaisten nahanvalmistajien näin saavuttama hintaetu on huomattava. Tämän perusteella voidaan päätellä, että keinotekoisesti halpana pidetyn raaka-aineen ansiosta argentiinalaiset nautaeläinten nahan valmistajat voivat myydä tuotteitaan yhteisössä sijaitsevia kilpailijoitaan huomattavasti halvemmalla.
(17) Argentiina on kasvattanut huomattavasti valmiin, muokatun nahan vientiä sen jälkeen, kun vientirajoitukset otettiin käyttöön vuonna 1972. Koska Argentiinan nahanvalmistajat hyötyvät merkittävästä, hyvän kauppatavan vastaisesti saavutetusta kilpailuedusta, on selvää, että heidän vientimenestyksensä pohjautuu pitkälle kyseiseen etuun. Tavanomaisissa ja hyvän kauppatavan mukaisissa kilpailuoloissa yhteisön nahanvalmistajat olisivat voineet säilyttää ainakin osan niistä markkinaosuuksista, joita nykyisellään hallitsee ympäri maailman argentiinalainen nahka.
(18) Valtaosa yhteisön nautaeläinten nahkojen valmistajista on menettänyt vuosikymmenen alusta laskien markkinaosuuksia yhteisössä samaan aikaan, kun Argentiina on kasvattanut omiaan useassa yhteisön jäenvaltiossa. Tämäkin ilmiö perustuu osittain argentiinalaisten nahanvalmistajien hyvän kauppatavan vastaisesti saavuttamaan kilpailuetuun.
(19) Argentiinan nautaeläinten raakavuotien ja esiparkittujen vuotien viennissä soveltamat toimenpiteet haittaavat merkittävästi kyseisten tuotteiden kauppaa ja vaarantavat yhteisön nahanvalmistusteollisuuden raaka-ainetoimitukset. Ne myös johtavat hyvän kauppatavan vastaiseen kilpailuetuun argentiinalaisten valmistajien hyväksi, minkä ansiosta he voivat myydä tuotteitaan yhteisössä sijaitsevia kilpailijoitaan halvemmalla. Komissio päättelikin, että edellä mainitut vaikutukset voidaan katsoa asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuiksi epäsuotuisiksi kaupallisiksi vaikutuksiksi. Lisäksi komissio totesi, että jos Argentiinassa yllättäen ilmenisi tarvetta ostaa yhteisössä valmistettua nahkaa, kyseisten toimenpiteiden vuoksi valmistajat tuskin ostaisivat tarvitsemansa nahan yhteisöstä, tuonnissa sovellettavat ylimääräinen alv ja tuloveron ennakkomaksujärjestelmä aiheuttavat mahdollisesti epäsuotuisia kaupallisia vaikutuksia, jotka todennäköisesti kehittyvät asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuiksi todellisiksi epäsuotuisiksi vaikutuksiksi.
D. YHTEISÖN ETU
(20) Yhteisön kannalta on äärimmäisen tärkeää varmistaa, että WTO:n sopimuspuolet täyttävät kaikki velvollisuutensa, joihin myös yhteisö on sitoutunut.
(21) Jos yhteisö ei ryhdy toimenpiteisiin nykyisten kaupan esteiden poistamiseksi, on mahdollista, että jatkossa yhä useammat maat ottavat käyttöön vientirajoituksia tai -kieltoja, mikä aiheuttaisi uusia ja vakavia kaupan vääristymiä, jotka vaikeuttaisivat yhteisön nahanvalmistajien asemaa entisestään.
(22) Argentiinan soveltamalla toimenpiteillä on vaikutusta yhteisön nahanvalmistusteollisuuteen, joka joutuu vastaamaan aasialaisten ja latinalaisamerikkalaisten valmistajien lisääntyvään halpatuotantoon. Toimijoiden määrä nahan maailmanmarkkinoilla on kasvussa, mistä syystä toimijakohtaiset markkinaosuudet käyvät yhä pienemmiksi. Näissä olosuhteissa hyvän kauppatavan vastaisesti saavutettu kilpailuetu johtaa markkinoiden vakavaan vääristymiseen, mihin on syytä vastata päättäväisesti.
E. PÄÄTELMÄT JA TOTEUTETTAVAT TOIMET
(23) Tehdyn selvityksen perusteella edellä mainittujen kaupan esteiden nykyiset, mahdollisesti epäsuotuiset kaupalliset vaikutukset voidaan poistaa vain, jos Argentiina muuttaa perusteellisesti nautaeläinten vuotien viennissä ja valmiin, muokatun nahan tuonnissa soveltamiaan käytäntöjä.
(24) Asiasta on käyty toimivaltaisten argentiinalaisviranomaisten kanssa tiiviitä keskusteluja tarkoituksena löytää sovintoratkaisu vuota- ja nahkakaupan ongelmiin. Tähän liittyen komission virkamiehet tapasivat Argentiinan viranomaisia 30. ja 31. maaliskuuta 1998 Buenos Airesissa. Tuolloin Argentiinan viranomaiset sitoutuvat vapauttamaan täydellisesti vuotien vientimarkkinat viimeistään vuoden 2000 alusta ja lupasivat ilmoittaa WTO:lle aikataulun nautaeläinten vuotien vientiveron poistamiseksi vaiheittain. Lisäksi Argentiinan viranomaiset osoittivat joustavuutta ja lupasivat selvittää mahdollisuuksia muuttaa lainsäädäntöä, jolla maan nahanvalmistusteollisuuden edustajat valtuutetaan osallistumaan vuotien tarkistamiseen tullin toimesta ennen niiden vientiä.
Huolimatta vakuutteluistaan löytää kysymykseen molempia osapuolia tyydyttävä ratkaisu, ja käytyään komission kanssa viiden kuukauden ajan keskusteluja tällaisen ratkaisun yksityiskohdista, Argentiinan viranomaiset eivät edelleenkään ole ilmoittaneet WTO:lle aikeestaan vapauttaa vuotamarkkinat täydellisesti, ei myöskään aikataulua nautaeläinten vuotien vientiveron poistamiseksi vaiheittain; vientiä edeltävää nautaeläinten vuotien tullitarkastusta koskevaa lakia ei sitäkään ole toistaiseksi muutettu.
(25) Näissä olosuhteissa yhteisön etu edellyttää WTO:n riitojenratkaisumenettelyjen aloittamista.
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
1. Argentiinan tasavallan ylläpitämät nautaeläinten vuotien hiljainen vientikielto, nahanvalmistusteollisuuden edustajien mahdollisuus osallistua tullin suorittamaan vuotien tarkastukseen ennen vientiä, tuontitavaroista perittävä ylimääräinen arvonlisävero ja liikevaihtoveron ennakkomaksujärjestelmä muodostavat asetuksen (EY) N:o 3286/94 2 artiklassa tarkoitetun kaupan esteen.
2. Yhteisö aloittaa riitojen ratkaisusta annettuja sääntöjä ja menettelyjä koskevan sopimuksen ja muiden asiaa koskevien WTO:n määräysten nojalla toimet Argentiinan tasavaltaa vastaan kaupan esteen poistamiseksi.
2 artikla
Tätä päätöstä sovelletaan siitä päivästä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 1998.