KOMMISSIONENS AFGOERELSE af 27. juli 1994 om nedsaettelse af et paritetisk udvalg for postvaesen (94/595/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, og
ud fra foelgende betragtninger:
Stats- og regeringscheferne fremhaevede i deres erklaering af 21. oktober 1972, at den oekonomiske ekspansion fortrinsvis skal goere det muligt at mindske skaevhederne i levevilkaar og give sig udslag i en forbedring af baade livskvaliteten og levestandarden;
i denne sammenhaeng fandt de det noedvendigt, at arbejdsmarkedets parter i stigende grad deltager i Faellesskabets oekonomiske og sociale beslutninger;
i sin resolution af 21. januar 1974 om et socialt handlingsprogram (1), angiver Raadet, at arbejdsmarkedets parters oegede deltagelse i Faellesskabets oekonomiske og sociale beslutninger maa betragtes som et prioriteret maal;
Europa-Parlamentet udtalte i sin beslutning af 13. juni 1972 (2), at arbejdsmarkedets parters deltagelse i udformningen af en socialpolitik paa faellesskabsplan boer gennemfoeres i loebet af den foerste etape af Den OEkonomiske og Monetaere Union;
Det OEkonomiske og Sociale Udvalg har givet udtryk for et lignende synspunkt i udtalelse af 24. november 1971;
i konklusionerne af 22. juni 1984 vedroerende et handlingsprogram for Faellesskabet paa det sociale og arbejdsmarkedsmaessige omraade paa mellemlang sigt (3) anfoerte Raadet, at den europaeiske sociale dialog boer styrkes og tilpasses i sine metoder for i hoejere grad at lade arbejdsmarkedets parter deltage i Faellesskabets afgoerelse paa oekonomiske og sociale omraader;
i traktatens artikel 118 B bestemmes det, at Kommissionen bestraeber sig paa at udvikle dialogen mellem arbejdsmarkedets parter paa europaeisk plan, idet denne dialog, hvis parterne finder det oenskeligt, kan foere til, at der knyttes aftalemaessige forbindelser;
i faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder fastsaettes det i nr. 12, at arbejdsgiverne eller arbejdsgiverorganisationerne paa den ene side og arbejdstagerorganisationerne paa den anden side har ret til under de vilkaar, der gaelder efter national lovgivning og praksis, at forhandle og indgaa kollektive overenskomster; dialogen mellem arbejdsmarkedets parter paa europaeisk plan, der skal udvikles, kan, hvis parterne finder det oenskeligt, munde ud i overenskomstmaessige forbindelser, navnlig paa tvaerfagligt plan og sektorplan;
forholdene i de forskellige medlemsstater viser klart, at arbejdsmarkedets parter inden for postvaesen maa deltage aktivt i droeftelser vedroerende en forbedring af leve- og arbejdsvilkaar i denne sektor; at et paritetisk udvalg, der er knyttet til Kommissionen, er det bedst egnede middel til at sikre denne deltagelse, idet der paa faellesskabsplan skabes et repraesentativt organ for de paagaeldende socio-oekonomiske kraefter;
medlemsstaternes postmyndigheder, sektorens serviceydere og brugere og Kommissionen anerkender noedvendigheden af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter vedroerende midlerne til at give Faellesskabet den noedvendige effektive posttjeneste -
TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:
Artikel 1
Der nedsaettes et paritetisk udvalg for postvaesen, i det foelgende benaevnt udvalget.
Artikel 2
Udvalget bistaar Kommissionen med udformningen og gennemfoerelsen af Faellesskabets politik med henblik paa at:
- forbedre den oekonomiske og konkurrencemaessige stilling for postvaesen i Faellesskabet
- forbedre og harmonisere leve- og arbejdsvilkaarene i postvaesenet inden for rammerne af de relevante artikler i traktaten.
Artikel 3
1. Med henblik paa at naa de i artikel 2 omhandlede maal faar udvalget til opgave:
a) at afgive udtalelser og sende rapporter til Kommissionen paa begaering af denne eller paa eget initiativ
b) for den sektor, som henhoerer under de i artikel 4, stk. 3, omhandlede erhvervsorganisationer:
- at fremme dialogen og samraadet mellem disse organisationer
- forberede undersoegelser
- deltage i kollokvier og seminarer.
2. Udvalget underretter de beroerte kredse om sin virksomhed.
3. Naar Kommissionen anmoder udvalget om at afgive udtalelse eller udarbejde rapport i henhold til stk. 1, litra a), kan den angive en frist herfor.
Artikel 4
1. Udvalget bestaar af 54 medlemmer.
2. Pladserne fordeles saaledes:
a) 27 til repraesentanter for arbejdsgiverorganisationerne
b) 27 til repraesentanter for arbejdstagerorganisationerne.
3. Kommissionen udpeger udvalgets medlemmer saaledes:
a) 48 paa forslag af foelgende arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer:
- Post-, Telegraf- og Telefoninternationalen og Eurofedop (Europaeisk Sammenslutning for Offentligt Ansatte): 24 medlemmer
- efter indstilling af medlemslandenes kompetente myndigheder for sektoren: 24 medlemmer
b) seks direkte af Kommissionen efter hoering af de i litra a) omhandlede organisationer fra de mest repraesentative arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer, eventuelt fra andre end de i litra a) naevnte.
Artikel 5
1. Der udpeges en suppleant for hvert udvalgsmedlem paa samme betingelser som i artikel 4, stk. 3.
2. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 9 deltager en suppleant kun i moederne og i arbejdet i udvalget eller i en arbejdsgruppe i henhold til artikel 9, naar det medlem, hvis suppleant han er, har forfald.
Artikel 6
1. Medlemmerne og suppleanterne vaelges for en periode paa fire aar. Genvalg kan finde sted.
2. Efter valgperiodens udloeb forbliver medlemmerne og suppleanterne i deres hverv, indtil deres efterfoelgere er udnaevnt, eller de er blevet genvalgt.
3. Et medlems eller en suppleants mandat ophoerer inden udloebet af fire aar, hvis han fratraeder eller afgaar ved doeden, eller hvis den organisation, der har indstillet ham, kraever, at en anden traeder i hans sted. Efterfoelgeren udnaevnes for resten af perioden efter proceduren i artikel 4, stk. 3.
4. Hvervet er uloennet.
Artikel 7
1. For hver periode paa to aar vaelger udvalget med to tredjedeles flertal af de tilstedevaerende medlemmer en formand og en naestformand blandt sine medlemmer. Formanden og naestformanden vaelges skiftevis og i omvendt orden blandt de to i artikel 4, stk. 3, omhandlede grupper af organisationer.
2. a) Efter periodens udloeb forbliver formanden og naestformanden i deres hverv, indtil andre er traadt i deres sted.
b) I tilfaelde af at en formands eller en naestformands hverv ophoerer i utide, erstattes han - efter indstilling fra den gruppe, han tilhoerer - for resten af perioden efter proceduren i stk. 1.
Artikel 8
Udvalget nedsaetter et forretningsudvalg, som har til opgave at tilrettelaegge og samordne arbejdet, og som ud over formanden og naestformanden bestaar af to repraesentanter, der er valgt af arbejdsgivergruppen, og to repraesentanter, der er valgt af arbejdstagergruppen. Forretningsudvalget kan anmode rapportoererne fra de i artikel 9 omhandlede arbejdsgrupper om at deltage i dets moeder.
Artikel 9
Udvalget kan:
a) nedsaette ad hoc- eller staaende arbejdsgrupper for at lette arbejdet. Det kan bemyndige et medlem til at lade sig repraesentere i en arbejdsgruppe af en anden, navngiven repraesentant for organisationen; denne repraesentant nyder samme rettigheder paa arbejdsgruppens moeder, som det medlem han repraesenterer
b) foreslaa Kommissionen at indkalde sagkyndige til at bistaa det ved bestemte opgaver.
Arbejdsgivergruppen og arbejdstagergruppen kan anmode om, at enhver, som har saerlig sagkundskab med hensyn til et bestemt punkt paa dagsordenen, deltager som sagkyndig i udvalgets moeder. Den sagkyndige er kun til stede under droeftelsen af det punkt, som kraever hans tilstedevaerelse.
Artikel 10
Udvalget traeder sammen efter indkaldelse fra dets sekretariat paa anmodning af Kommissionen, forretningsudvalget eller en tredjedel af udvalgets medlemmer. I sidstnaevnte tilfaelde traeder det sammen efter hoejst 30 dage.
Artikel 11
1. Udvalgets udtalelser kan kun gyldigt vedtages, naar to tredjedele af medlemmerne eller deres suppleanter er til stede.
2. Udvalget forelaegger Kommissionen sine udtalelser eller rapporter. Hvis en udtalelse eller rapport ikke er enstemmig, forelaegger udvalget Kommissionen de afvigende synspunkter, som er blevet fremfoert i udvalget.
Artikel 12
1. Kommissionen varetager sekretariatsopgaverne for udvalget, forretningsudvalget og arbejdsgrupperne.
2. Kommissionen sikrer, at repraesentanter med den fornoedne anciennitet i dens tjenestegrene deltager i alle moeder i udvalget, forretningsudvalget og arbejdsgrupperne.
3. En repraesentant for sekretariatet for hver af de i artikel 4, stk. 3, litra a), omhandlede organisationer kan overvaere udvalgets moeder som observatoer.
4. Kommissionen kan efter hoering af udvalget opfordre andre organisationer end de i artikel 4, stk. 3, omhandlede til at deltage som observatoer i udvalgets arbejde.
Artikel 13
Deltagerne er forpligtede til ikke at videregive oplysninger, som de gennem deres arbejde i udvalget, arbejdsgrupperne eller forretningsudvalget har faaet kendskab til, hvis Kommissionen har meddelt deltagerne, at den oenskede udtalelse omhandler et emne, der skal behandles fortroligt, jf. herved bestemmelserne i traktatens artikel 214.
Artikel 14
Kommissionen kan efter hoering af udvalget aendre naervaerende afgoerelse i overensstemmelse med erfaringerne.
Artikel 15
Denne afgoerelse traeder i kraft den 27. juli 1994.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 27. juli 1994.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 27 päivänä heinäkuuta 1994,
postipalvelujen sekakomitean perustamisesta (94/595/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,
sekä katsoo, että
valtioiden tai hallitusten johtajat ovat 21 päivänä lokakuuta 1972 antamassaan julistuksessa todenneet, että taloudellisen kasvun ensisijaisena tavoitteena on oltava elinolojen erojen lieventäminen ja tämän tavoitteen on toteuduttava parempana elämisen laatuna ja korkeampana elintasona,
tässä yhteydessä he pitivät välttämättömänä sitä, että työmarkkinaosapuolten osallistuminen yhteisön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen päätöksentekoon lisääntyy,
sosiaalista toimintaohjelmaa koskevassa 21 päivänä tammikuuta 1974 antamassaan päätöslauselmassa(1) neuvosto mainitsi työmarkkinaosapuolten lisääntyvän osallistumisen yhteisön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen päätöksentekoon yhtenä ensisijaisesti tarvittavista toimenpiteistä,
Euroopan parlamentti on todennut 13 kesäkuuta 1972 antamassaan päätöslauselmassa(2), että työmarkkinaosapuolten osallistuminen yhteisön sosiaalipolitiikan toteuttamiseen on toteutettava talous- ja valuuttaunionin ensimmäisessä vaiheessa,
talous- ja sosiaalikomitea on 24 päivänä marraskuuta 1971 antamassaan lausunnossa ilmaissut vastaavan mielipiteen,
neuvosto on painottanut yhteisön keskipitkän aikavälin sosiaalisesta toimintaohjelmasta 22 päivänä kesäkuuta 1984 antamissaan johtopäätöksissä(3), että eurooppalaista yhteiskunnallista vuoropuhelua on tuettava ja sen yksityiskohtaisia sääntöjä on sovitettava niin, että työmarkkinaosapuolet voitaisiin paremmin ottaa mukaan yhteisön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen päätöksentekoon,
perustamissopimuksen 118 b artiklassa määrätään, että komissio pyrkii Euroopan tasolla edistämään työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua, joka voi johtaa sopimussuhteisiin, jos osapuolet niin haluavat,
työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan 12 kohdassa määrätään, että yhtäältä työnantajilla tai työnantajajärjestöillä ja toisaalta työntekijäjärjestöillä on oikeus kansallisten lakien ja käytännön edellytysten mukaisesti neuvotella ja tehdä kollektiivisia sopimuksia; yhteisön tasolla työmarkkinaosapuolien vuoropuhelu, jota on kehitettävä, voi johtaa sopimussuhteisiin erityisesti ammattienvälisellä ja alakohtaisella tasolla, jos osapuolet niin haluavat,
eri jäsenvaltioiden tilanteesta käy selkeästi ilmi, että on välttämätöntä, että postialan työmarkkinaosapuolet osallistuvat aktiivisesti keskusteluun alansa elin- ja työolojen kohentamisesta; komission yhteydessä toimiva komitea, jossa osapuolet ovat tasapuolisesti edustettuina, on sopivin tapa osallistumiseen, koska yhteisön tasolla se on kyseisiä yhteiskunnallisia ja taloudellisia eturyhmiä edustava elin, ja
jäsenvaltioiden postiviranomaiset, alan operaattorit ja käyttäjät sekä komissio tunnustavat tarpeen työmarkkinaosapuolien väliseen keskusteluun niistä keinoista, joilla yhteisöön saadaan sen tarvitsemat tehokkaat postipalvelut,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Perustetaan postipalvelujen sekakomitea, jäljempänä "komitea".
2 artikla
Komitea avustaa komissiota antamalla lausuntoja sellaisen yhteisön sosiaalipolitiikan laatimisessa ja täytäntöönpanossa, jonka tarkoituksena on:
- lujittaa yhteisön postialan taloudellista asemaa ja kilpailuasemaa,
- kohentaa ja yhtenäistää elin- ja työoloja postialalla perustamissopimuksen asianomaisten artiklojen perusteella.
3 artikla
1. Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi komitean on:
a) annettava lausuntoja tai kertomuksia komissiolle joko tämän pyynnöstä tai omasta aloitteestaan
ja,
b) jäljempänä 4 artiklan 3 kohdassa mainittujen työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen toimivaltaan kuuluvan alan osalta,
- edistettävä näiden järjestöjen välistä vuoropuhelua ja yhteistoimintaa,
- laadittava tutkimuksia,
- osallistuttava keskusteluihin ja seminaareihin.
2. Komitea antaa tietoja toiminnastaan kaikille tahoille, joita asia koskee.
3. Kun komissio pyytää komitean lausuntoa tai kertomusta 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, se voi asettaa määräajan, jonka kuluessa lausunto tai kertomus on annettava.
4 artikla
1. Komiteassa on 54 jäsentä.
2. Paikat jaetaan seuraavasti:
a) 27 paikkaa työnantajien edustajille;
b) 27 paikkaa työntekijöiden edustajille.
3. Komissio nimeää komitean jäsenet:
a) 48 jäsentä seuraavien työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen sekä viranomaisten ehdotuksesta:
- Kansainvälinen posti-, lennätin- ja puhelinlaitosten henkilöstöjärjestö (Internationale du personnel des postes, télégraphes et téléphones, IPTT) ja Euroopan julkisen palvelun henkilöstöliitto (Fédération européenne du personnel des services publics): 24 jäsentä,
- jäsenvaltioiden viranomaiset, jotka ovat alalla toimivaltaisia: 24 jäsentä;
b) kuusi jäsentä suoraan a alakohdassa mainittuja järjestöjä kuultuaan työnantaja- ja työntekijäjärjestöjä parhaiten edustavista järjestöistä, jotka mahdollisesti ovat eri järjestöjä kuin a alakohdassa tarkoitetut.
5 artikla
1. Kullekin komitean jäsenelle nimetään varajäsen samoin edellytyksin kuin 4 artiklan 3 kohdassa.
2. Varajäsen osallistuu komitean kokouksiin, 9 artiklassa tarkoitettuihin työryhmiin tai työhön ainoastaan silloin, kun varsinaisella jäsenellä on este, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan määräysten soveltamista.
6 artikla
1. Komitean jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta. Heidät voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi.
2. Jäsenet tai varajäsenet, joiden toimikausi on päättynyt, jatkavat tehtävässään, kunnes heidän tilalleen on nimetty uudet jäsenet tai heidät on nimetty uudeksi toimikaudeksi.
3. Jäsenen tai varajäsenen toimikausi päättyy ennen kuin neljä vuotta on kulunut, jos jäsen eroaa tai kuolee tai jos jäsentä ehdottanut järjestö tai yhdistys pyytää, että hänen tilalleen nimetään uusi jäsen. Hänen seuraajansa nimetään jäljellä olevaksi toimikaudeksi 4 artiklan 3 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.
4. Suoritetuista tehtävistä ei makseta palkkiota.
7 artikla
1. Komitea valitsee joka toinen vuosi jäsentensä keskuudesta läsnä olevien jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan vuorotellen kahden 4 artiklan 3 kohdassa mainitun järjestöryhmän edustajien keskuudesta.
2. a) Puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja, jonka toimikausi on päättynyt, jatkaa tehtävässään, kunnes hänen tilalleen on nimetty uusi puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja.
b) Jos puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan toimikausi lakkaa ennenaikaisesti, jäljellä olevaksi toimikaudeksi nimetään uusi jäsen 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen asianomaisen ryhmän ehdotuksesta.
8 artikla
Komitea perustaa työtään suunnittelemaan ja koordinoimaan työvaliokunnan, jossa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja sekä kaksi edustajaa työnantajaryhmästä ja työntekijäryhmästä. Työvaliokunta voi kutsua minkä tahansa 9 artiklassa tarkoitetun työryhmän esittelijät osallistumaan kokouksiin.
9 artikla
Komitea voi:
a) perustaa tilapäisiä tai pysyviä työryhmiä työnsä helpottamiseksi. Se voi antaa jäsenelle luvan ottaa tilalleen työryhmässä nimeltä mainitun edustajan omasta järjestöstään tai yhdistyksestään: edustajalla on työryhmän kokouksissa samat oikeudet kuin jäsenellä, jonka tilalla hän on;
b) ehdottaa komissiolle asiantuntijoiden kutsumista avustamaan komiteaa tietyissä töissä.
Työnantajaryhmä tai työntekijäryhmä voi kutsua osallistumaan asiantuntijana komitean kokouksiin kenet tahansa, jolla on erityistä asiantuntemusta jostakin esityslistaan merkitystä aiheesta. Tämä asiantuntija osallistuu kokoukseen ainoastaan sen asian osalta, joka on perusteena hänen läsnäoloonsa.
10 artikla
Komitea kokoontuu sihteeristönsä kutsusta ja komission, työvaliokunnan tai jäsenistönsä kolmasosan pyynnöstä. Viimeksi mainitussa tapauksessa se kokoontuu 30 päivän määräajassa.
11 artikla
1. Komitea on päätösvaltainen ainoastaan silloin, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä tai heidän varamiehistään on läsnä.
2. Komitean on toimitettava lausuntonsa tai kertomuksensa komissiolle. Jos lausuntoa tai kertomusta ei hyväksytä yksimielisesti, komitean on toimitettava komissiolle ilmaistut eriävät näkemykset.
12 artikla
1. Komissio huolehtii komitean, työvaliokunnan ja työryhmien sihteeristön tehtävistä.
2. Komissio huolehtii siitä, että asianomaisten yksiköiden edustajat asiaan soveltuvalta tasolta osallistuvat kaikkiin komitean, työvaliokunnan ja työryhmien kokouksiin.
3. Yksi sihteeristön edustaja kaikista 4 artiklan 3 kohdan a alakohdassa mainituista järjestöistä voi osallistua tarkkailijana komitean kokouksiin.
4. Komissio voi komiteaa kuultuaan kutsua muita järjestöjä kuin 4 artiklan 3 kohdassa mainitut osallistumaan komitean työhön tarkkailijoina.
13 artikla
Aina kun komissio ilmoittaa osallistujille, että pyydetty lausunto on luonteeltaan luottamuksellinen, nämä eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa komitean, työryhmien tai työvaliokunnan työn yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan määräysten soveltamista.
14 artikla
Komissiolla on komiteaa kuultuaan oikeus tarkistaa tämä päätös saadun kokemuksen perusteella.
15 artikla
Tämä päätös tulee voimaan 27 päivänä heinäkuuta 1994.
Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 1994.