KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 2. april 1997 om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af kuglelejer med største udvendige diameter på 30 mm med oprindelse i Japan (97/287/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (2), særlig artikel 9, artikel 11, stk. 2, 3 og 7,
efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
(1) I juli 1984 indførte Rådet ved forordning (EØF) nr. 2089/84 (3) en endelig antidumpingtold på importen af kuglelejer med største udvendige diameter på 30 mm (i det følgende benævnt »kuglelejer«), med oprindelse i Japan og Singapore. I 1988 indledte Kommissionen ved en meddelelse af 18. juni 1988 en fornyet undersøgelse af gældende foranstaltninger vedrørende importen fra Japan (4), og på grundlag heraf ændrede Rådet gældende antidumpingtold ved forordning (EØF) nr. 2685/90 (5).
(2) Den 1. oktober 1994 indgav FEBMA (Federation of European Bearing Manufacturers' Associations) på vegne af producenter i Fællesskabet, som angiveligt repræsenterede en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet af kuglelejer, en anmodning om fornyet undersøgelse af de antidumpingforanstaltninger, som indførtes ved forordning (EØF) nr. 2685/90.
(3) I anmodningen blev det gjort gældende, at gældende antidumpingforanstaltninger ikke er, eller ikke længere er, tilstrækkelige til at modvirke den dumpingimport, som forvolder skade, idet dumpingimportens omfang og den deraf følgende skade angiveligt er tiltaget.
(4) I betragtning af, at der forelå tilstrækkelige beviser til at begrunde indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 3283/94 af 22. december 1994 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (6), offentliggjorde Kommissionen den 23. marts 1995 (7) en meddelelse om indledning af en fornyet undersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af kuglelejer med oprindelse i Japan.
(5) Kommissionen underrettede officielt de EF-producenter, importører og japanske producenter, som den vidste var berørt af proceduren, samt repræsentanterne for Japan om indledningen af undersøgelsen, og den gav de berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt.
(6) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe afgørelse i sagen.
(7) Undersøgelsen i forbindelse med den foreliggende procedure omfattede perioden 1. januar - 31. december 1994. Undersøgelsen af udviklingstendenserne for de faktorer, der lå til grund for at fastslå, om der påførtes den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet skade som følge af den af undersøgelsen omfattede import, omfattede perioden 1. januar 1991 - 31. december 1994.
(8) Med henblik på undersøgelsen af den forvoldte skade benyttedes for at sikre sammenligneligheden af de data, der indhentedes for den i betragtning 7 anførte periode, oplysninger omfattende Fællesskabet bestående af femten medlemmer, også for perioden forud for udvidelsen af Fællesskabet med Sverige, Finland og Østrig.
(9) Undersøgelsen kunne ikke afsluttes inden for den normale frist på grund af de komplicerede forhold, der kendetegnede behandlingen af de aspekter af proceduren, der vedrørte spørgsmålet om den forvoldte skade og årsagssammenhængen, hvilket hovedsagelig skyldtes det store antal forskellige typer af den vare, der er omfattet af undersøgelsen.
(10) EF-erhvervsgrenen, på hvis vegne anmodningen om en fornyet undersøgelse er indgivet, består af følgende producenter:
- SKF France S.A. (Frankrig)
- SKF Industrie SpA (Italien)
- ROL Rolamentos Portugueses SARL (Portugal)
- GRW Gebr. Reinfurt GmbH & Co. KG (Tyskland), og
- INA Kugellager Schaeffler KG (Tyskland).
(11) I undersøgelsesperioden eksporterede følgende selskaber kuglelejer fra Japan til Fællesskabet og samarbejdede med Kommissionen om gennemførelse af den fornyede undersøgelse:
- Sapporo Precision Ltd
- NTN Corporation Ltd
- Nankai Seiko Co. Ltd
- Nachi-Fujikoshi Corp
- Koyo Seiko Co. Ltd
- NSK Ltd
- Inoue Jikuuke Kogyo Ltd
- Izumoto Seiko Co. Ltd
- Tottori Yamakei Bearing Seisakusho Ltd
- Nakai Bearings Co. Ltd
- Fujino Iron Works Ltd
- NSK Mirco Precision Ltd.
(12) Den uafhængige importør, I.S.O. Import Standard Office (Frankrig), samarbejdede med Kommissionen om gennemførelse af undersøgelsen.
(13) Endvidere fremsatte et stort antal endelige brugere bemærkninger, som blev taget i betragtning i det omfang, der blev fremlagt tilfredsstillende dokumentation herfor.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(14) De varer, der er omfattet af proceduren, er enradede sporkuglelejer (med dybe løbebaner), med største udvendige diameter på 30 mm, henhørende under KN-kode 8482 10 10. Kuglelejer anvendes hovedsagelig som halvfabrikata ved samling af forbrugsgoder og kapitalgoder eller som reservedele.
(15) I Japan og i Fællesskabet sælges kuglelejer hovedsagelig til to kategorier af kunder, nemlig industrielle brugere og forhandlere.
(16) Det konstateredes, at kuglelejer, der fremstilles i Japan, og som sælges på det japanske hjemmemarked og til eksport til Fællesskabet, og kuglelejer, der fremstilles af producenterne i Fællesskabet, er identiske i henseende til fysiske egenskaber og anvendelsesformål. De ansås derfor for at være samme vare i overensstemmelse med artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96.
C. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET
(17) Som det var tilfældet i forordning (EØF) nr. 2685/90 (jf. betragtning 32), anses de japanske selskaber, der udøver produktionsvirksomhed i Fællesskabet, ikke for at være en del af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, jf. definitionen i artikel 4, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 384/96. Denne fremgangsmåde ansås for berettiget, fordi disse selskaber er forretningsmæssigt forbundet med de japanske eksportører af den pågældende vare. Selskaberne sælger hele deres produktion til salgsdatterselskaberne i Fællesskabet, som er forbundet med de japanske eksportører, og som også sælger importerede kuglelejer med oprindelse i Japan. Under disse omstændigheder må produktionsselskaberne i Fællesskabet formodes at opnå fordele af en eventuel illoyal handelspraksis. Nævnte producenter ansås følgelig ikke for at optræde som normale EF-producenter, men snarere som en supplerende forsyningskilde for eksportører, der angiveligt praktiserede dumping.
(18) En af de EF-producenter, der er nævnt i betragtning 10, besvarede ikke Kommissionens spørgeskema inden for den af Kommissionen fastsatte frist. I betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra det pågældende selskabs side blev det ikke medregnet til EF-erhvervsgrenen, som fastlagt i klagen, og indgik dermed ikke i Kommissionens fastlæggelse af den forvoldte skade som led i den foreliggende undersøgelse. I den resterende del af denne undersøgelse forstås ved erhvervsgren i Fællesskabet de samarbejdsvillige EF-producenter, der støttede klagen, og hvis samlede produktion af kuglelejer udgør en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet, jf. definitionen i artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96.
D. SKADE
Forbrug
(19) Mellem 1991 og 1994 steg forbruget af kuglelejer i Fællesskabet fra ca. 390 mio. stk. til ca. 536 mio. stk., dvs. en stigning på ca. 38 %. Denne udvidelse af markedet er en følge af de generelle konjunktursvingninger på markedet for kuglelejer, idet dette marked svinger i takt med brugervirksomhedernes generelle økonomiske aktivitet.
Importens omfang og markedsandel
(20) Mellem 1991 og undersøgelsesperioden faldt importen af kuglelejer med oprindelse i Japan fra 808 tons til 618 tons, dvs. med 23,5 %. Salget i Fællesskabet af kuglelejer med oprindelse i Japan faldt fra 19,6 mio. stk. til 18,7 mio. stk., altså en nedgang på 4,5 % i samme periode.
(21) I overensstemmelse med denne nedgang og i modstrid med EF-erhvervsgrenens påstande, er markedsandelen for den pågældende import faldet støt siden 1991. Den faldt således fra. 5,1 % i 1991 til 3,5 % i 1994.
Importpriser
(22) De priser, hvortil visse typer af den pågældende vare solgtes af et repræsentativt udsnit af de japanske producenter, som havde meddelt oplysninger om salgspriser, sammenlignedes med EF-producenternes priser for identiske typer for hver kundekategori i fire medlemsstater (Tyskland, Det Forenede Kongerige, Frankrig og Italien). I betragtning af disse markeders samlede størrelse og i overensstemmelse med tidligere undersøgelser vedrørende kuglelejer, ansås disse markeder for at være repræsentative for situationen i hele Fællesskabet. På grundlag af denne analyse konstateredes det, at der for importen fra Japan er tale om underbud i et vist omfang, således som det også fremgik af forordning (EØF) nr. 2685/90 (jf. betragtning 35 og 36). Det ansås imidlertid ikke for rimeligt at drage nogen konklusioner af denne analyse, fordi de involverede japanske selskaber kun sælger et begrænset antal typer, som er identiske eller direkte sammenlignelige med de af EF-producenterne fremstillede typer og sælges i tilstrækkelige mængder til at sikre en meningsfyldt sammenligning med EF-producenter. Under disse omstændigheder er der, som det ligeledes var tilfældet med forordning (EØF) nr. 2685/90, ikke fastsat nogen individuelle prisunderbudsmargener for hvert af de involverede selskaber.
EF-erhvervsgrenens situation
Salg og markedsandel
(23) Salget af kuglelejer fremstillet i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen steg fra 81,6 mio. stk. i 1991 til 103,1 mio. stk. i undersøgelsesperioden, dvs. med 26,2 %. EF-erhvervsgrenens dertil svarende markedsandel faldt i samme periode fra 21,1 % til 19,2 %.
Priser
(24) EF-erhvervsgrenen har gjort gældende, at de japanske eksportørers prisunderbud eller lavere tilbudspriser har presset priserne på EF-markedet nedad og tvunget producenterne af kuglelejer i Fællesskabet til at følge den nedadgående prisbevægelse for at opretholde deres markedsandel, men med store finansielle omkostninger. Ifølge EF-erhvervsgrenen har nævnte underbud hindret den i at opnå prisforhøjelser i 1994, som var en opgangsperiode efter en periode med lavkonjunktur.
(25) Spørgsmålet om prisudviklingen i Fællesskabet mellem 1991 og udgangen af undersøgelsesperioden (1994) for så vidt angår kuglelejer, som solgtes af EF-producenterne, undersøgtes nærmere for hver kundekategori i Tyskland, Det Forenede Kongerige, Frankrig og Italien for typer, for hvilke omsætningen udgjorde 50 % af deres samlede omsætning i Fællesskabet. Det konstateredes på dette grundlag, at priserne mellem 1991 og 1994 i gennemsnit faldt (salg til alle kundekategorier) med 3,9 %. Mellem 1993 og 1994 steg priserne imidlertid med 1,4 %. Opgjort pr. kundekategori for salg til store industrielle producenter, som tegner sig for den største del af EF-producenternes omsætning, var der mellem 1991 og 1994 tale om en nedgang på 4,2 % og priserne steg mellem 1993 og 1994 med 1,7 %. Hvad angår salg til forhandlere registreredes der et prisfald på 3,1 % mellem 1991 og 1994 og på 0,4 % mellem 1993 og 1994.
(26) I betragtning af, at EF-erhvervsgrenens salg steg målt i mængde, hvorved produktionsomkostningerne mindskedes, begunstigede de forholdsvis stabile priser EF-erhvervsgrenen. Under alle omstændigheder anses de meget begrænsede prisunderbud ikke for at have medvirket til i væsentlig grad at presse EF-erhvervsgrenens priser nedad. Til støtte for denne konklusion fastslog Kommissionen, at den vejede gennemsnitspris for kuglelejer af japansk oprindelse, som solgtes i Fællesskabet, steg betydeligt i den periode, der er omfattet af undersøgelsen af spørgsmålet om den forvoldte skade.
Rentabilitet
(27) Ifølge EF-erhvervsgrenen havde prisunderbuddet og den deraf følgende prisudvikling en betydelig indvirkning på dens finansielle resultater. Det fremgår imidlertid af en analyse af de data, der er fremlagt af EF-producenterne i forbindelse med den foreliggende fornyede undersøgelse, at rentabiliteten for så vidt angår specielt den af undersøgelsen omfattede vare efter hensyntagen til alle ekstraordinære indtægts- eller omkostningsposter, tværtimod øgedes fra en fortjeneste på 1 % i 1991 til en fortjeneste på 13 % i 1994, med en betydelig fremgang i 1994.
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(28) Mellem 1991 og 1994 øgedes EF-erhvervsgrenens produktion fra 93 mio. stk. til 135 mio. stk., dvs. med 45 %. I samme periode øgede EF-erhvervsgrenen produktionskapacitet udtrykt i tons med 0,5 % og kapacitetsudnyttelsen, ligeledes udtrykt i tons, steg fra 74,9 % til 85,8 %.
Beskæftigelse
(29) Mellem 1991 og undersøgelsesperioden faldt beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen fra 1 418 til 1 177, dvs. med 17 %. Det skal bemærkes, at det som led i undersøgelsen konstateredes, at de fleste EF-producenter i løbet af den betragtede periode havde udfoldet betydelige omstruktureringsbestræbelser for at øge produktiviteten i almindelighed. I overensstemmelse med offentlige udtalelser fra større EF-producenter må denne omstrukturering endvidere anses for at have været nødvendig for at overvinde strukturelle mangler og øge produktiviteten på lang sigt. Sammenlignes udviklingen i kapacitet, kapacitetsudnyttelse og produktion, fremgår det, at dette lykkedes - et forhold, som afspejles i den forbedrede rentabilitet.
Konklusion vedrørende skade
(30) En analyse af ovennævnte faktorer viser, at der for så vidt angår EF-erhvervsgrenens rentabilitet, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse og salg har været tale om en positiv udvikling, medens beskæftigelsen har udvist en negativ udviklingstendens. Hvad angår rentabiliteten falder EF-erhvervsgrenens resultater sammen med, eller overstiger i nogle tilfælde, de interne mål, som visse større EF-producenter havde sat. Det må på dette grundlag konkluderes, at EF-erhvervsgrenen ikke havde økonomiske eller finansielle vanskeligheder.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(31) EF-erhvervsgrenen gjorde gældende, at importen fra Japan har haft negative følger for erhvervsgrenens resultater, dvs. at resultaterne ville have været bedre, hvis EF-producenterne ikke havde været tvunget til at justere deres priser i nedadgående retning for at imødegå konkurrencen fra de japanske eksportører.
(32) Kommissionen undersøgte derfor i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EF) nr. 384/96, om EF-erhvervsgrenens situation kunne tilskrives omfanget af importen og priserne på de importerede varer, og om de skadelige virkninger heraf havde et sådant omfang, at de kunne betegnes som væsentlige, jf. artikel 3, stk. 6, i forordning (EF) nr. 384/96. I forbindelse med denne undersøgelse sikredes det, at andre faktorers indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation ikke blev tilskrevet den pågældende import.
(33) I denne forbindelse fremgår det for det første af den detaljerede analyse af EF-producenternes priser i den betragtede periode, jf. ovenfor, at den pågældende import ikke havde væsentlige følgevirkninger for EF-producenternes priser og dermed ikke for deres finansielle resultater, og heller ikke for nogen af de øvrige faktorer, der er omhandlet i det foregående.
(34) For det andet skal det erindres, at importen fra Japan er faldet både målt i absolutte tal og i markedsandel i løbet af den af undersøgelsen omfattede periode. Det erkendes, at EF-erhvervsgrenens markedsandel også faldt, men nedgangen i markedsandelen for importen fra Japan var større udtrykt procentuelt end nedgangen i EF-erhvervsgrenens andel. Det må derfor anses for rimeligt at fastslå, at EF-erhvervsgrenen i modsætning til, hvad den påstår, ikke måtte afgive markedsandele til de japanske eksportører.
(35) For det tredje kendetegnedes hele den af undersøgelsen omfattede periode ved en betydelig import fra andre lande end Japan, og disse andre landes markedsandel steg fra 51,65 % i 1991 til 63,68 % i 1994.
(36) For det fjerde tegnede de japanske selskaber, som har produktion i Fællesskabet, og som er tilsluttet de eksportører, der er omfattet af denne procedure, sig for en betydelig andel i hele perioden, hvor den faldt fra 12,2 % i 1991 til 10,2 % i 1994.
(37) For det femte gjorde EF-erhvervsgrenen gældende, at den, fordi den var svækket af tidligere dumping, ikke var i stand til i en økonomisk opgangsperiode at tilfredsstille kundernes efterspørgsel, og at den for at kunne investere i ny kapacitet måtte have en betydeligt højere indtjening end den, som registreredes i undersøgelsesperioden. Kommissionen er imidlertid af den opfattelse, at det er normal forretningspraksis at reducere omkostningerne, og så meget desto mere i en periode med økonomisk lavkonjunktur. På den anden side kan det også være normal praksis i en periode med højkonjunktur at øge kapaciteten og finansiere forøgelsen ved normale finansielle ressourcer. Denne kapacitetsrestriktion bør derfor ikke tilskrives den pågældende import.
(38) Endelig skal det med hensyn til tilbagegangen i beskæftigelsen bemærkes, at det af undersøgelsen fremgik, at de fleste EF-producenter i løbet af den betragtede periode havde udfoldet betydelige omstruktureringsbestræbelser for at øge produktiviteten i almindelighed. I overensstemmelse med offentlige udtalelser fra større EF-producenter må denne omstrukturering endvidere anses for at have været nødvendig for at overvinde strukturelle mangler og øge produktiviteten på lang sigt. Sammenlignes udviklingen i kapacitet, kapacitetsudnyttelse og produktion, fremgår det, at dette lykkedes - et forhold, som afspejles i den forbedrede rentabilitet.
Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(39) På grundlag af ovenstående undersøgelsesresultater konkluderes det, at den pågældende import særskilt betragtet ikke har haft væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, og de påstande, der er fremført i EF-erhvervsgrenens anmodning om en fornyet undersøgelse, nemlig at gældende foranstaltninger er utilstrækkelige til at afhjælpe de skadelige virkninger, gendrives derfor. Den kendsgerning, at EF-erhvervsgrenen ikke kunne opvise endnu bedre resultater, kan snarere tilskrives import fra andre tredjelande og japansk produktion i Fællesskabet.
F. OMSTÆNDIGHEDER OMHANDLET I ARTIKEL 11, STK. 2, I FORORDNING (EF) Nr. 384/96
(40) Den femårsperiode, der er fastsat i artikel 11, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 384/96, udløb i september 1995. I henhold til artikel 11, stk. 7, i forordning (EF) nr. 384/96 bør nærværende fornyede undersøgelse derfor også omfatte de omstændigheder, der er omhandlet i artikel 11, stk. 2, i nævnte forordning. Ifølge artikel 11, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 384/96 udløber endelige antidumpingforanstaltninger fem år efter indførelsen heraf eller fem år efter afslutningen af den seneste fornyede undersøgelse, som omfattede både spørgsmålet om dumping og skade, medmindre det fastslås, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade. I artikel 11, stk. 2, andet afsnit, fastsættes, at en sådan sandsynlighed f.eks. kan fremgå af beviser for, at når de skadelige virkninger er afhjulpet, skyldes det helt eller delvis, at der foreligger foranstaltninger, eller beviser for, at omstændighederne for eksportørerne eller markedsvilkårene har en sådan karakter, at de giver anledning til at formode, at der vil finde yderligere skadevoldende dumping sted.
(41) Som det fremgår af fastlæggelsen af de faktiske omstændigheder, jf. ovenstående, har de foranstaltninger, der er omfattet af den fornyede undersøgelse, mindsket de skadelige virkninger af den pågældende import, således at de ikke kan betegnes som væsentlige ifølge definitionen i artikel 3, stk. 6, i forordning (EF) nr. 384/96.
(42) EF-erhvervsgrenen har anført, at hvis gældende foranstaltninger bortfalder, er det sandsynligt, at der igen vil blive forvoldt væsentlig skade som følge af den pågældende import. EF-erhvervsgrenen begrunder sine påstande med følgende: For det første, at importen fra Japan er steget målt i absolutte tal efter undersøgelsesperioden, og at dette har trykket priserne yderligere eller hindret prisforhøjelser. På trods af de data, som EF-erhvervsgrenen har fremlagt, kan det ikke på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger konkluderes, at en eventuel stigning i de importerede mængder vil påvirke udviklingstendensen for EF-erhvervsgrenens markedsandele og priser i væsentligt omfang. For det andet, at den pågældende import fortsat vil forvolde skade uanset den forholdsvis beskedne markedsandel, den tegner sig for, og den betydelige markedsandel for de japanske producenter med produktion i Fællesskabet. Det skal i den forbindelse påpeges, at markedsandelen for importen fra Japan er faldende, at der er tale om en stigende import fra andre lande end Japan og endelig, at japanske produktionsfaciliteter i Fællesskabet tegner sig for en betydelig og stabil markedsandel.
(43) I betragtning af udviklingstendensen for de økonomiske faktorer og ovennævnte konklusion, nemlig at følgevirkningerne for EF-erhvervsgrenen af importen fra Japan i den af undersøgelsen omfattede periode ikke var væsentlige, og at EF-erhvervsgrenen har overvundet følgevirkningerne af tidligere dumping, er det Kommissionens opfattelse, at det ikke er sandsynligt, at udløbet af gældende antidumpingforanstaltninger vil skabe en situation, hvor den pågældende import igen vil medføre, at der forvoldes væsentlig skade.
(44) Hvad angår eksportørernes situation fremgår det af de officielle statistikker, at produktionskapaciteten for kuglelejer i Japan har ligget på et uændret niveau i perioden fra 1990 til 1994, hvorefter den steg i forbindelse med stigningen i efterspørgslen på verdensmarkedet, hvilket understøtter ovenstående konklusion.
(45) Hvad angår markedsvilkårene skal det gentages, at EF-erhvervsgrenens situation forbedredes betydeligt i 1994 som følge af den gunstige udvikling på markedet for kuglelejer. Dette førte til en forbedring af rentabiliteten. Denne udvikling fortsatte, og der indtraf en yderligere forbedring efter undersøgelsesperioden, som det fremgår af de større EF-producenters generelle resultater, der er offentliggjort for 1995. Det er ikke sandsynligt, at denne situation vil ændre sig som følge af gældende foranstaltningers bortfald.
G. DUMPING
(46) I betragtning af ovenstående konklusion fandt Kommissionen det ikke påkrævet at undersøge, om den pågældende import kunne betragtes som dumpingimport, og i bekræftende fald, om dumpingmargenen var steget, idet en sådan undersøgelse ikke ville have nogen relevans for ovenstående analyse og følgelig ikke ændre konklusionerne.
H. KONKLUSION
(47) På baggrund af ovenstående resultater af den fornyede undersøgelse af gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af kuglelejer med oprindelse i Japan fastslås det, at antidumpingproceduren vedrørende ovennævnte import bør afsluttes i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 384/96, og at de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger følgelig bør bortfalde i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96.
(48) Kommissionen underrettede de berørte parter, herunder EF-erhvervsgrenen, om sine undersøgelsesresultater. Efter at være blevet underrettet af Kommissionen om ovenstående faktiske omstændigheder, undersøgelsesresultater og konklusioner, fremsatte EF-erhvervsgrenen yderligere bemærkninger, både skriftlige og mundtlige, om følgevirkningerne for EF-erhvervsgrenen af den pågældende import fra Japan. Kommissionen tog stilling til disse bemærkninger, men konkluderede, at de ikke ville ændre ovenstående konklusioner. Nogle medlemsstater rejste i Det Rådgivende Udvalg indvendinger mod dette standpunkt. Kommissionen forelagde derfor i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96 en rapport for Rådet om resultaterne af konsultationerne sammen med et forslag om, at den fornyede undersøgelse afsluttes og gældende foranstaltninger bortfalder. Eftersom Rådet ikke med kvalificeret flertal har truffet anden afgørelse inden for en frist på en måned, anses proceduren for afsluttet -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Antidumpingproceduren vedrørende importen af kuglelejer med største udvendige diameter på 30 mm, henhørende under KN-kode 8482 10 10, med oprindelse i Japan, afsluttes med det resultat, at gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende nævnte import udløber.
Artikel 2
Denne afgørelse anvendes fra dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. april 1997.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 2 päivänä huhtikuuta 1997,
polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä sellaisten Japanista peräisin olevien kuulalaakereiden tuonnissa, joiden suurin ulkohalkaisija on enintään 30 millimetriä (97/287/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2331 (2), ja erityisesti sen 9 artiklan sekä 11 artiklan 2, 3 ja 7 kohdan,
kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa asiasta,
sekä katsoo, että
A. MENETTELY
(1) Vuoden 1984 heinäkuussa neuvosto otti käyttöön asetuksella (ETY) N:o 2089/84 (3) lopullisen polkumyyntitullin sellaisten Japanista ja Singaporesta peräisin olevien kuulalaakereiden, jäljempänä `kyseiset kuulalaakerit`, tuonnissa, joiden suurin ulkohalkaisija on enintään 30 millimetriä. Komissio aloitti 18 päivänä kesäkuuta 1988 julkaistulla ilmoituksella Japanista tapahtuvaan tuontiin sovellettavia toimenpiteitä koskevan uudelleentarkastelun (4), jonka johdosta neuvosto muutti voimassa olevan polkumyyntitullin asetuksella (ETY) N:o 2685/90 (5).
(2) Federation of European Bearing Manufactuers' Associations (FEBMA) jätti 1 päivänä lokakuuta 1994 asetuksella (ETY) N:o 2685/90 käyttöönotettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen uudelleentarkastelua koskevan pyynnön sellaisten yhteisön tuottajien puolesta, joiden väitettiin edustavan suurta osaa yhteisön kyseisten kuulalaakereiden kokonaistuotannosta.
(3) Pyynnössä väitettiin, että voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät olleet tai eivät enää olleet riittäviä ehkäisemään vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä, sillä sekä polkumyynnin että siitä aiheutuneen vahingon väitettiin lisääntyneen.
(4) Komissio katsoi, että oli olemassa riittäviä todisteita välivaiheen uudellentarkastelun aloittamiseksi muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3283/94 (6) 11 artiklan 3 kohdan nojalla ja se julkaisi 23 päivänä maaliskuuta 1995 ilmoituksen Japanista peräisin olevien kyseisten kuulalaakereiden tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen uudelleentarkastelun aloittamisesta (7).
(5) Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen aloittamisesta yhteisön tuottajille, tuojille ja japanilaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Japanin edustajille ja antoi asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi.
(6) Komissio etsi ja tarkisti kaikki tutkimuksensa kannalta välttämättöminä pitämänsä tiedot.
(7) Tässä menettelyssä käytettiin tutkimusajanjaksona 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 1994 välistä ajanjaksoa. Tiettyjen tekijöiden suuntauksia koskevassa arvioinnissa, jonka tarkoituksena oli päätellä, oliko yhteisön tuotannonala kärsinyt vahinkoa kyseessä olevan tuonnin perusteella, käytettiin 1 päivän tammikuuta 1991 ja 31 päivän joulukuuta 1994 välistä ajanjaksoa.
(8) Vahingon arviointia varten ja 7 kappaleessa mainitun ajanjakson osalta kerättyjen tietojen verrattavuuden varmistamiseksi käytettiin viidentoista jäsenvaltion yhteisöä koskevia tietoja myös yhteisön laajentumista kattamaan Ruotsi, Suomi ja Itävalta edeltävän ajan osalta.
(9) Tutkimus on ylittänyt tavanomaisen keston vahingon toteamisen ja menettelyn syy-yhteyksien monimutkaisuuden vuoksi, minkä pääasiallinen syy oli tutkittavan tuotteen lajien runsaus ja erilaisuus.
(10) Yhteisön tuotannonala, jonka puolesta välivaiheen uudelleentarkastelua koskeva pyyntö jätettiin, koostuu seuraavista tuottajista:
- SKF France S.A. (Ranska)
- SKF Industrie SpA (Italia)
- ROL Rolamentos Portugueses SARL (Portugali)
- GRW Gebr. Reinfurt GmbH & Co. KG (Saksa), ja
- INA Kugellager Schaeffler KG (Saksa).
(11) Seuraavat yritykset veivät kyseisiä kuulalaakereita Japanista yhteisöön tutkimusajanjakson aikana ja toimivat yhteistyössä komission kanssa uudelleentarkastelua koskevassa tutkimuksessa:
- Sapporo Precision Ltd.,
- NTN Corporation Ltd.,
- Nankai Seiko Co. Ltd.,
- Nachi-Fujikoshi Corp.,
- Koyo Seiko Co. Ltd.,
- NSK Ltd.,
- Inoue Jikuuke Kogyo Ltd.,
- Izumoto Seiko Co. Ltd.,
- Tottori Yamakei Bearing Seisakusho Ltd.,
- Nakai Bearings Co. Ltd.,
- Fujino Iron Works Ltd. ja
- NSK Micro Precision Ltd.
(12) Seuraava riippumaton tuoja toimi tässä tutkimuksessa yhteistyössä komission kanssa: I.S.O Import Standard Office (Ranska).
(13) Lisäksi lukuisat loppukäyttäjät esittivät huomautuksensa, jotka otettiin huomioon siinä määrin kuin ne vahvistettiin asiaa tukevilla todisteilla.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(14) Menettelyn kohteena oleva tuote on CN-koodiin 8482 10 10 kuuluvat yksiriviset syväuraiset säteiskuulalaakerit, joiden suurin ulkohalkaisija on enintään 30 millimetriä. Kuulalaakereita käytetään pääasiallisesti välituotteina, joita käytetään kulutus- ja tuotantohyödykkeiden kokoonpanossa tai varaosina.
(15) Japanissa ja yhteisössä kyseiset kuulalaakerit myydään pääsääntöisesti kahdelle asiakasryhmälle, eli teollisille käyttäjille ja jakelijoille.
(16) Todettiin, että Japanissa tuotetut kyseiset kuulalaakerit, jotka myydään kotimarkkinoilla ja jotka viedään yhteisöön sekä yhteisön tuottajien tuottamat kyseiset kuulalaakerit ovat samankaltaisia fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoitukseltaan. Tämän vuoksi niitä pidettiin samankaltaisena tuotteena asetuksen (EY) N:o 384/96 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
C. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(17) Japanilaisessa omistuksessa olevia yhteisössä tuottavia yrityksiä ei pidetä asetuksen (ETY) N:o 2685/90 (johdanto-osan 32 kappale) osalta osana yhteisön tuotannonalaa asetuksen (EY) N:o 384/96 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tätä tulkintaa pidettiin perusteltuna sen vuoksi, että kyseiset yritykset ovat etuyhteydessä viejiin, jotka vievät tutkittavana olevaa tuotetta Japanista. Nämä yritykset myyvät koko tuotantonsa yhteisössä sijaitseville myyntitytäryhtiöille, jotka ovat myös etuyhteydessä Japanista vieviin viejiin ja jotka myös myyvät tuotuja Japanista peräisin olevia kyseisiä kuulalaakereita. Näissä olosuhteissa katsotaan, että yhteisössä sijaitsevat tuotantoyritykset voisivat tämän johdosta hyötyä hyvien liiketoimintatapojen vastaisista käytännöistä. Näin ollen kyseisten tuottajien ei katsottu toimivan tavanomaisina yhteisön tuottajina vaan lähinnä täydentävänä toimituslähteenä viejille, joiden väitettiin harjoittavan polkumyyntiä.
(18) Yksi johdanto-osan 10 kappaleessa mainituista yhteisön tuottajista ei vastannut komission kyselylomakkeeseen tämän asettamassa määräajassa. Koska kyseinen yritys ei toiminut yhteistyössä, se suljettiin pois yhteisön tuotannonalalta sellaisena, kuin se on valituksessa määritettynä, ja näin ollen myös komission vahingon määrityksestä tämän tutkimuksen yhteydessä. Tämän tutkimuksen lopun osalta ilmaisulla `yhteisön tuotannonala` tarkoitetaan yhteistyössä toimineita yhteisön tuottajia, jotka tukivat valitusta ja joiden yhteinen kyseisten kuulalaakereiden tuotanto muodostaa suuren osan yhteisön kokonaistuotannosta asetuksen (EY) N:o 384/96 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
D. VAHINKO
Kulutus
(19) Vuosien 1991 ja 1994 välisenä aikana kyseisten kuulalaakereiden kulutus viidentoista jäsenvaltion yhteisössä nousi noin 390 miljoonasta kappaleesta noin 536 miljoonaan kappaleeseen, eli noin 38 prosenttia. Tämä markkinoiden laajentuminen johtuu yleisten suhdannevaihtelujen vaikutuksesta kyseisten kuulalaakereiden markkinoihin, minkä aikana kyseisten kuulalaakereiden markkinoiden koko vaihtelee tuotteen käyttäjien yleisen toiminnan tason mukaisesti.
Tuonnin määrä ja markkinaosuus
(20) Japanista peräisin olevien kyseisten kuulalaakereiden tuonti laski vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 808 tonnista 618 tonniin, eli 23,5 prosenttia. Japanista peräisin olevien kyseisten kuulalaakereiden myynti yhteisössä laski 19,6 miljoonasta kappaleesta 18,7 miljoonaan kappaleeseen, eli 4,5 prosenttia samana ajanjaksona.
(21) Tämän laskun mukaisesti ja vastoin yhteisön tuotannonalan väitteitä tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus laski jatkuvasti vuodesta 1991. Markkinaosuus laski 5,1 prosentista vuonna 1991 vuoden 1994 3,5 prosenttiin.
Tuontihinnat
(22) Hintatietoja toimittaneiden japanilaisten tuottajien edustavan valikoiman tietyiltä lajeilta perimiä hintoja verrattiin täysin samojen lajien osalta asiakasryhmittäin yhteisön tuottajien neljässä jäsenvaltiossa perimiin hintoihin (Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Italia). Kyseisten markkinoiden katsottiin edustavan yhteisössä vallitsevia olosuhteita kokonsa vuoksi sekä aikaisempien kuula- tai rullalaakereita koskeneiden tutkimusten mukaisesti. Tämän arvioinnin perusteella todettiin, että Japanista tapahtuva tuonti alitti hintoja, kuten asetuksessa (ETY) N:o 2685/90 (johdanto-osan 35 ja 36 kappale) oli määritetty. Päätelmien tekemistä tämän arvioinnin perusteella ei kuitenkaan pidetty perusteltuna, koska kyseessä olevat japanilaiset yritykset myyvät liian pienen määrän yhteisön tuottajien valmistamien lajien kanssa täysin samanlaisia tai niihin suoraan verrattavissa olevia lajeja niin suuressa määrin, että tällainen vertailu yhteisön tuottajiin olisi merkityksellinen. Näissä olosuhteissa, samoin kuin asetuksessa (ETY) N:o 2685/90, ei vahvistettu yksilöllisiä marginaaleja hintojen alittamiselle jokaisen kyseessä olevan yrityksen osalta.
Yhteisön tuotannonalan tilanne
Myynti ja markkinaosuudet
(23) Yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamien kyseisten kuulalaakereiden myynti nousi 81,6 miljoonasta kappaleesta 103,1 miljoonaan kappaleeseen vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, eli 26,2 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski samana ajanjaksona 21,1 prosentista 19,2 prosenttiin.
Hinnat
(24) Yhteisön tuotannonala väitti, että japanilaisten viejien harjoittama hintojen alittaminen tai alhaisempien hintatarjousten tekeminen johti hintapaineisiin, mikä pakotti yhteisön kyseisten kuulalaakereiden tuottajat laskemaan hintojaan omien markkinaosuuksien puolustamiseksi suurin taloudellisin menetyksin. Yhteisön tuotannonalan mukaan tämä hintojen alittaminen oli estänyt sitä nostamasta hintojaan vuoden 1994 aikana, eli lamakautta seuranneena nousukautena.
(25) Yhteisön tuottajien yhteisössä myymien kyseisten kuulalaakereiden hintojen kehitys vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson päättymisen (1994) välisenä aikana arvioitiin yksityiskohtaisesti asiakasryhmittäin Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Italiassa sellaisten lajien osalta, joiden liikevaihto edusti yli 50:tä prosenttia kokonaisliikevaihdosta yhteisössä. Tämän perusteella ilmeni, että vuosien 1991 ja 1994 välisenä aikana hinnat laskivat keskimäärin 3,9 prosenttia (myynti kaikille asiakasryhmille). Vuosien 1993 ja 1994 välisenä aikana hinnat kuitenkin nousivat 1,4 prosenttia. Suurille teollisille käyttäjille suunnatussa myynnissä, joka muodostaa suurimman osan yhteisön tuotannonalan kokonaisliikevaihdosta, hinnat laskivat 4,2 prosenttia vuosien 1991 ja 1994 välisenä aikana ja nousivat 1,7 prosenttia vuosien 1993 ja 1994 välisenä aikana. Jakelijoille suunnatussa myynnissä hinnat laskivat 3,1 prosenttia vuosien 1991 ja 1994 välisenä aikana ja 0,4 prosenttia vuosien 1993 ja 1994 välisenä aikana.
(26) Koska yhteisön tuotannonalan myynti kasvoi, minkä seurauksena tuotantokustannukset laskivat, yhteisön tuotannonala hyötyi näistä suhteellisen vakaista hinnoista. Joka tapauksessa katsotaan, että lievä hintojen alittaminen ei aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle merkittävää painetta hintojen laskemiseen. Tämän tueksi komissio totesi, että yhteisössä myytyjen japanilaista alkuperää olevien kyseisten kuulalaakereiden hinnan painotettu keskiarvo nousi huomattavasti vahingon määritystä koskevan tutkimusajanjakson aikana.
Kannattavuus
(27) Yhteisön tuotannonalan mukaan hintojen alittaminen ja sen aiheuttama hintakehitys vaikuttivat merkittävästi sen taloudelliseen tulokseen. Kuitenkin yhteisön tuottajien tämän uudelleentarkastelun yhteydessä toimittamista tiedoista ilmenee päinvastoin, että tutkittavana olevan tuotteen kannattavuus ilman ylimääräisiä tulo- tai kustannuseriä nousi 1 prosentin voitosta vuonna 1991 13 prosentin voittoon vuonna 1994 ja elpyi erityisesti vuonna 1994.
Tuotanto, tuotantokyky ja tuotantokyvyn käyttö
(28) Vuosien 1991 ja 1994 välisenä aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto nousi 93 miljoonasta kappaleesta 135 miljoonaan kappaleeseen, eli 45 prosenttia. Samana ajanjaksona yhteisön tuotannonalan tuotantokyky tonneina ilmaistuna nousi hieman, eli 0,5 prosenttia, ja tuotantokyvyn käyttöaste, myös tonneina ilmaistuna, nousi 74,9 prosentista 85,8 prosenttiin.
Työllisyys
(29) Vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan työllisyysaste laski 1 418 työntekijästä 1 177 työntekijään, eli 17 prosenttia. Olisi otettava huomioon, että tutkimuksen aikana suurin osa yhteisön tuottajista näytti ryhtyneen merkittäviin rakenneuudistusponnistuksiin yleisen tuottavuuden lisäämiseksi. Suurimpien yhteisön tuottajien julkisten lausuntojen perusteella katsotaan, että tämä rakenneuudistus oli tarpeeellinen rakenteellisten puutteiden korjaamiseksi ja tuottavuuden lisäämiseksi pitkällä aikavälillä. Tuotantokyvyn, tuotantokyvyn käyttöasteen ja tuotannon kehityksen vertailun perusteella voidaan todeta, että tavoite saavutettiin, mikä ilmenee kannattavuuden parantumisena.
Vahinkoa koskeva päätelmä
(30) Edellä olevien vahinkoa koskevien tekijöiden, kuten yhteisön tuotannonalan kannattavuuden, tuotannon, tuotantokyvyn, tuotantokyvyn käyttöasteen ja myynnin arvioinnista ilmenee, että näiden kehityssuunta oli myönteinen, kun taas työllisyyden kehityssuunta oli kielteinen. Kannattavuuden osalta yhteisön tuotannonalan tulokset saavuttivat, ja joissakin tapauksissa ylittivät, tiettyjen suurimpien yhteisön tuottajien asettamat sisäiset tavoitteet. Tämä johtaa päätelmään, että yhteisön tuotannonalalla ei ollut taloudellisia tai rahoitukseen liittyviä vaikeuksia.
E. SYY-YHTEYS
(31) Yhteisön tuotannonala väitti, että Japanista tapahtuva tuonti oli vahingoittanut tämän tulosta, eli tulos olisi ollut parempi, jos yhteisön tuotannonala ei olisi joutunut laskemaan hintojaan japanilaisten viejien hintojen tasolle pystyäkseen kilpailemaan näiden kanssa.
(32) Tämän vuoksi komissio tutki asetuksen (EY) N:o 384/96 säännösten mukaisesti, johtuiko yhteisön tuotannonalan tilanne kyseessä olevan tuonnin määristä ja hinnoista ja voitiinko niiden vaikutusta pitää merkittävänä asetuksen (EY) N:o 384/96 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tutkimuksessa huolehdittiin siitä, että yhteisön tuotannonalan tilanteen ei katsottaisi johtuvan asianomaisesta tuonnista, jos se oli muiden tekijöiden aiheuttama.
(33) Ensiksi yhteisön tuottajien tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana perimien hintojen yksityiskohtaisesta arvioinnista sellaisena, kuin se on edellä kuvattuna, ilmenee, että kyseessä oleva tuonti ei vaikuttanut merkittävällä tavalla yhteisön tuottajien perimiin hintoihin eikä näin ollen näiden taloudelliseen tulokseen, kuten ei myöskään edellä lueteltuihin tekijöihin.
(34) Toiseksi olisi muistettava, että Japanista tapahtuvan tuonnin määrä laski tutkimusajanjaksona sekä absoluuttisesti että markkinaosuuden osalta. Tosin myöskin yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski, mutta lasku Japanista tapahtuvan tuonnin markkinaosuudessa prosentteina ilmaistuna oli jyrkempi kuin lasku yhteisön tuotannonalan markkinaosuudessa. Tämän vuoksi on kohtuullista päätellä, että toisin kuin mitä yhteisön tuotannonala väittää, se ei menettänyt markkinaosuuksia Japanista tapahtuvalle tuonnille.
(35) Kolmanneksi, tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana merkittäviä määriä tuotiin muualta kuin Japanista, ja tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 51,65 prosentista 63,68 prosenttiin vuodesta 1991 vuoteen 1994.
(36) Neljänneksi, yhteisössä tuottavien, tämän menettelyn kohteena oleviin viejiin etuyhteydessä olleiden japanilaisten yritysten markkinaosuus oli merkittävä koko ajanjaksona ja se nousi vuoden 1991 12,2 prosentista vuoden 1994 10,2 prosenttiin.
(37) Viidenneksi yhteisön tuotannonala väitti, että polkumyynnin heikentävän vaikutuksen takia se ei voinut tyydyttää asiakkaidensa kysyntää taloudellisena nousukautena ja että voidakseen investoida lisätuotantokykyyn sen olisi saatava korkeampaa myyntivoittoa kuin se oli saanut tutkimusajanjaksona. Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että kustannusten karsiminen on tavanomaista liiketoimintaa erityisesti silloin, kun talouden taantuma kohdistuu kyseiseen tuotannonalaan. Toisaalta tuotantokyvyn lisääminen noususuhdanteen aikana ja sen rahoittaminen tavanomaisilla rahoitusvaroilla voi myös olla tavanomaista liiketoimintaa. Näin ollen tuotantokyvyn lisäämättä jättämistä ei voida pitää kyseessä olevan tuonnin seurauksena.
(38) Lopuksi työllisyyden alenemisen osalta olisi huomattava, että tutkimuksen aikana ilmeni, että useimmat yhteisön tuottajat olivat tarkasteltavana olevana ajanjaksona ryhtyneet merkittäviin rakenneuudistusponnistuksiin yleisen tuottavuuden lisäämiseksi. Suurimpien yhteisön tuottajien julkisten lausuntojen perusteella katsotaan, että tämä rakenneuudistus oli tarpeellinen rakenteellisten puutteiden korjaamiseksi ja tuottavuuden lisäämiseksi pitkällä aikavälillä. Tuotantokyvyn, tuotantokyvyn käyttöasteen ja tuotannon kehityksen vertailun perusteella voidaan todeta, että tavoite saavutettiin, mikä ilmenee kannattavuuden paranemisena.
Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(39) Edellä esitetyt päätelmät huomioon ottaen päätellään, että kyseessä oleva tuonti ei itsessään vaikuttanut merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja että yhteisön tuotannonalan jättämässä välivaiheen uudelleentarkastelua koskevassa pyynnössä esitetyt väitteet siitä, että voimassa olevat toimenpiteet eivät olleet riittäviä ehkäisemään kasvavaa vahinkoa, todistettiin vääriksi. Se, että yhteisön tuotannonalan tulos ei ollut vieläkin parempi, voi johtua lähinnä muista kolmansista maista tapahtuvasta tuonnista sekä japanilaisten yritysten tuotannosta yhteisössä.
F. OLOSUHTEET, JOISTA SÄÄDETÄÄN ASETUKSEN (EY) N:o 384/96 11 ARTIKLAN 2 KOHDASSA
(40) Asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetty viiden vuoden ajanjakso päättyi vuoden 1995 syyskuussa. Asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 7 kohdan perusteella tätä välivaiheen uudelleentarkastelua olisi näin ollen myös sovellettava saman asetuksen 11 artiklan 2 kohdan säädettyihin olosuhteisiin. Asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että lopullisen polkumyyntitoimenpiteen voimassaolo päättyy viisi vuotta sen käyttöön ottamisen jälkeen tai viisi vuotta sen päivän jälkeen, jona viimeisimmän polkumyyntiä ja vahinkoa koskevan uudelleentarkastelun päätelmä tehtiin, ellei todeta, että toimenpiteen voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Mainitun 11 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, että tätä todennäköisyyttä voidaan tukea esimerkiksi todisteilla siitä, että vahingon poistuminen johtuu osittain tai kokonaan toimenpiteiden voimassaolosta, tai todisteilla siitä, että viejien tilanne tai markkinaolosuhteet ovat sellaiset, että ne osoittavat uuden vahingollisen polkumyynnin todennäköisyyttä.
(41) Kuten edellä osoitettiin, tosiasioista ilmeni, että tarkasteltavina olevat toimenpiteet ovat pienentäneet kyseessä olevan tuonnin vahingollisia vaikutuksia niin, että ne eivät ole merkittäviä asetuksen (EY) N:o 384/96 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(42) Yhteisön tuotannonala esitti, että jos tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet lakkaisivat olemasta voimassa, on todennäköistä, että kyseessä olevan tuonnin aiheuttama merkittävä vahinko toistuisi. Yhteisön tuotannonala perustelee väitettään seuraavilla huomioilla: ensiksi, Japanista tapahtuva tuonti kasvoi absoluuttisesti tutkimusajanjakson jälkeen, mikä edelleen alensi hintoja tai ehkäisi niiden nousun. Yhteisön tuotannonalan esittämistä tiedoista huolimatta käytettävissä olevista tosiasioista ei voida päätellä, että tuontimäärien lisääntyminen vaikuttaisi yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden ja hintojen kehityssuuntaukseen merkittävällä tavalla. Toiseksi, kyseessä oleva tuonti vaikuttaa jatkossakin kielteisesti niiden pienestä markkinaosuudesta ja yhteisössä sijaitsevien japanilaisten tuottajien merkittävästä markkinaosuudesta huolimatta. Tältä osin olisi muistettava ensiksi se, että Japanista tapahtuvan tuonnin markkinaosuus on laskemassa, toiseksi että muista kolmansista maista kuin Japanista tapahtuva tuonti kasvaa, ja kolmanneksi, että yhteisössä sijaitsevilla japanilaisilla tuotantolaitoksilla on merkittävä ja vakaa markkinaosuus.
(43) Ottaen huomioon nämä taloudelliset suuntaukset ja edellä mainittu päätelmä, että Japanista tapahtuvan tuonnin vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkasteltavana olevana ajanjaksona ei ollut merkittävä, sekä se, että yhteisön tuotannonala on toipunut aikaisemmin esiintyneestä polkumyynnistä, komission kanta on, että ei ole todennäköistä, että voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen aiheuttaisi tilanteen, jossa kyseisen tuonnin merkittävän vahingollinen vaikutus toistuisi.
(44) Viejien tilanteen osalta virallisista tilastoista ilmenee, että Japanin laakereiden tuotantokyky on pysynyt vakaana vuodesta 1990 vuoteen 1994 ja kasvoi myöhemmin maailmanlaajuisen kysynnän elpymisen johdosta, mikä tukee edellä esitettyä päätelmää.
(45) Markkinaolosuhteiden osalta olisi toistettava, että yhteisön tuotannonalan tilanne kyseisten kuulalaakereiden markkinoilla parani huomattavasti. Tämä johti kannattavuuden parantumiseen. Tämä kehitys jatkui ja parani entisestään tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen, kuten ilmenee vuoden 1995 osalta julkaistuista suurimpien yhteisön tuottajien yleisistä tuloksista. Ei ole todennäköistä, että tämä tilanne muuttuisi voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen johdosta.
G. POLKUMYYNTI
(46) Edellä olevan päätelmän perusteella komissio ei pitänyt tarpeellisena arvioida, tapahtuiko kyseessä oleva tuonti polkumyynnillä ja oliko jälkimmäisessä tapauksessa polkumyyntimarginaali kasvanut vai ei, koska tämä ei olisi vaikuttanut millään tavoin edellä olevaan arviointiin eikä se olisi näin ollen muuttanut tehtyjä päätelmiä.
H. PÄÄTELMÄ
(47) Edellä olevat päätelmät huomioon ottaen katsotaan, että Japanista peräisin olevien kyseisten kuulalaakereiden tuonnissa voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välivaiheen uudelleentarkastelun tulos on se, että kyseistä tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä asetuksen (EY) N:o 384/96 9 artiklan mukaisesti ja että voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo olisi tämän vuoksi päätettävä asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(48) Komissio ilmoitti päätelmistään asianomaisille osapuolille, mukaan lukien yhteisön tuotannonala. Saatuaan komissiolta edellä mainittuja tosiasioita ja päätelmiä koskevat tiedot yhteisön tuotannonalan edustajat esittivät lisää huomautuksia sekä suullisesti että kirjallisesti kyseessä olevan Japanista tapahtuvan tuonnin vaikutuksista yhteisön tuotannonalaan. Komissio otti kyseiset huomautukset huomioon mutta päätteli, että sen edellä mainittuja päätelmiä ei voitu kumota niiden perusteella. Tietyt jäsenvaltiot esittivät vastalauseita kyseisestä toimintatavasta neuvoa-antavassa komiteassa. Asetuksen (EY) N:o 384/96 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio toimitti neuvostolle kertomuksen komitean kuulemisen tuloksista ja ehdotuksen välivaiheen tarkastelun sekä voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättämisestä. Koska neuvosto ei päättänyt toisin määräenemmistöllä yhden kuukauden määräajassa, menettely katsotaan päättyneeksi.
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Sellaisten Japanista peräisin olevien CN-koodiin 8482 10 10 kuuluvien kuulalaakereiden tuontia, joiden suurin ulkohalkaisija on enintään 30 millimetriä, koskeva polkumyynnin vastainen menettely päätetään, minkä tuloksena kyseistä tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyy.
2 artikla
Tätä päätöstä sovelletaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 2 päivänä huhtikuuta 1997.