Kommissionens forordning (EF) nr. 1964/2003
af 7. november 2003
om indførelse af midlertidige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner m.v.)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 af 22. december 1994 om den fælles importordning og om ophævelse af forordning (EF) nr. 518/94(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2474/2000(2), særlig artikel 6 og 8,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 519/94 af 7. marts 1994 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande og ophævelse af forordning (EØF) nr. 1765/82, (EØF) nr. 1766/82 og (EØF) nr. 3420/83(3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 427/2003(4), særlig artikel 5 og 6,
efter konsultationer i det rådgivende udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 4 i henholdsvis forordning (EF) nr. 3285/94 og forordning (EF) nr. 519/94, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
Forordning (EF) nr. 3285/94 og (EF) nr. 519/94
(1) Den 20. juni 2003 meddelte den spanske regering Kommissionen, at udviklingen i importen af tilberedte eller konserverede citrusfrugter (nemlig mandariner m.v.) syntes at påkræve beskyttelsesforanstaltninger i henhold til forordning (EF) nr. 3285/94 og (EF) nr. 519/94; den afgav oplysninger, der indeholder de foreliggende beviser som fastsat på grundlag af artikel 10 i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 8 i forordning (EF) nr. 519/94, og den anmodede Kommissionen om at træffe beskyttelsesforanstaltninger i henhold til disse instrumenter.
(2) Spanien fremlagde bevis for, at importen til Fællesskabet af den pågældende vare er stærkt stigende såvel i absolutte tal som i forhold til produktionen og forbruget i Fællesskabet, og for, at denne import navnlig i de seneste år er steget stærkt.
(3) Spanien hævdede, at væksten i importen af den pågældende vare blandt andet har haft negative følger for priserne på tilsvarende og direkte konkurrerende varer i Fællesskabet og for EF-producenternes markedsandel og salgsmængde, hvilket har ført til skade for producenterne i Fællesskabet.
(4) Spanien advarede endvidere om, at der ifølge oplysninger fra producenterne i Fællesskabet vil blive forvoldt skade, som vil være vanskelig at afhjælpe, hvis Det Europæiske Fællesskab tøver med at indføre beskyttelsesforanstaltninger, og henstillede indtrængende, at sådanne foranstaltninger vedtages hurtigst muligt.
(5) Kommissionen underrettede alle medlemsstaterne om situationen og konsulterede dem vedrørende vilkårene og betingelserne for importen, udviklingen i importen og beviserne for, at der forelå alvorlig skade eller var fare for alvorlig skade, samt om de forskellige aspekter af den økonomiske og handelsmæssige situation med hensyn til den pågældende fællesskabsvare.
(6) Den 11. juli 2003 indledte Kommissionen en undersøgelse af, om der forelå alvorlig skade eller fare herfor for fællesskabsproducenterne af tilsvarende varer eller af varer, der direkte konkurrerede med den importerede vare.
(7) Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importørerne og de repræsentative sammenslutninger af importører eller eksportører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandene og producenterne i Fællesskabet om undersøgelsen. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter, til repræsentative sammenslutninger af mandarinproducenter i Fællesskabet samt til de parter, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. I overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 519/94 og artikel 6 i forordning (EF) nr. 3285/94 gav Kommissionen også de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt.
(8) Folkerepublikken Kinas regering, visse eksporterende producenter og deres repræsentative sammenslutninger, producenterne og importørerne i Fællesskabet og deres repræsentative sammenslutninger og sammenslutninger, der repræsenterer mandarinproducenter i Fællesskabet, fremsatte skriftlige bemærkninger. Alle interesserede parter, som anmodede om at blive hørt inden for den fastsatte frist, og som godtgjorde, at de sandsynligvis ville blive berørt af resultatet af proceduren, og at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev indrømmet en høring. Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning ved de foreløbige undersøgelsesresultater. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på en midlertidig afgørelse. Der blev aflagt kontrolbesøg hos seks producenter og fire importører i Fællesskabet, hos deres repræsentative sammenslutninger og hos en leverandør af friske produkter til EF-producenterne.
2. LISTE OVER SAMARBEJDSVILLIGE PARTER
Producenter
Industrias Videca, SA, Villanueva de Castellón, Valencia, Spanien
La Joya Export SA, Burriana, Castellón, Spanien
Agriconsa, Algemesi, Valencia, Spanien
Conservas y Frutas, SA, Mula, Murcia, Spanien
Halcon Foods SA, Campos del Río, Murcia, Spanien
Alcurnia Alimentación SL, Molina de Segura, Murcia, Spanien
Marín Gimenez Hnos. SA, Caravaca, Murcia, Spanien
Conservas Fernández SA, La Copa-Bullas, Murcia, Spanien.
Importører
Wydra International GmbH, Reinbek, Tyskland
EDEKA Zentral AG, Hamburg, Tyskland
Hüpeden and Co. GmbH, Hamburg, Tyskland
Wünsche International GmbH, Hamburg, Tyskland
E. Schröder KG (GmbH and Co.), Hamburg, Tyskland
Rewe Zentral AG, Köln, Tyskland
Henry Lamotte GmbH, Bremen, Tyskland
MCM Foods BV, Rotterdam, Nederlandene
WS China Import GmbH, Hamburg, Tyskland
Waren-Verein der Hamburger Börse e.V., Hamburg, Tyskland.
Eksportører
Hu Nan Cereals, Oils Imp. & Exp. Group Co., Ltd, Changsha City, Kina
Huangyan Guangyi Foods Co., Ltd, Huangyan Zhejiang, Kina
Huangyan Mingqiang Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kina
Jiangsu Cereals, Oils Import & Export Group Corp., Nanjing, Kina
Jiangxi Cereals, Oils & Foodstuffs Imp. & Exp. Corp., Nanchang City, Jianxi, Kina
Jinhua Iceman Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kina
Ningbo Huifeng Foods Co., Ltd, Fenghua City, Zhejiang, Kina
Ninghai Kaizi Co., Ltd, Ninghai, Zhejiang, Kina
Shandong Jiayuan Imp & Exp Co., Ltd, Qingdao, Kina
Shandong Jiufa Edible Fungus Co., Ltd, Nanchang City, Jianxi, Kina
Taizhou Hengsheng Canned Foods Co., Ltd, Linhai, Zhejiang, Kina
Taizhou Huangyan Hanfuming Foods Co., Ltd, Taizhou, Zhejiang, Kina
Xiamen International Trade Group Co., Ltd, Xiamen, Kina
Xiangshan Huayu Foodstuff Co., Ltd, Xiangshan Dancheng, Zhejiang, Kina
Xiangshan Longxin Foods Co., Ltd, Xiangshan County, Zhejiang, Kina
Zhejiang Cereals, Oils & Foodstuffs I/E Co., Ltd, Hangzhou, Kina
Zhejiang Huangyang Bai Le Foods Co., Ltd, Taizhou City, Kina
Zhejiang Linhai Jiayuan Foodstuff Co. Ltd, Linhai, Zhejiang, Kina
Zhejiang Long Wei Food Co., Ltd, Linhai, Zhejiang, Kina
Zhejiang Ninghai Dongda Food Co., Ltd, Ninghai County, Kina
Zhejiang Xin An Jiang Canned Food Co., Ltd, Qiandaohu Town, Zhejiang, Kina
Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd, XinChang, Zhejiang, Kina
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kina
Zhejiang Zhongda Newland Co., Ltd, Hangzhou, Zhejiang, Kina
Zhejiang Chun-an Foreign Trade Corp., Chun-An, Zhejiang, Kina.
Leverandører af råmaterialer
Narvill Cooperativa V., Vilavella, Castellón, Spanien
Cooperativa Agrícola San Bernardo Coop. V., Carlet, Valencia, Spanien
Cooperativa Agrícola Nuestra Señora de Loreto (CANSO), L'Alcudia, Valencia, Spanien
Cooperativa Agrícola Bétera Coop. V., Bétera, Valencia, Spanien
Cooperativa Agricola SCJ Coop. V. (Copal), Algemesi, Valencia, Spanien
Cocalni Coop. V., Alquerías del Niño Perdido, Castellón, Spanien.
3. MANDARINMARKEDET I EU
(9) Mandariner høstes om vinteren, idet høst- og konserveringssæsonen starter i begyndelsen af oktober og slutter omkring udgangen af januar det følgende år. Den friske vare er beregnet til markedet for frisk frugt, enten til presning af saft eller til konservering. Det er praksis i mandarinkonserveringsindustrien at benytte sæsonen (perioden fra 1. oktober til 30. september i det følgende år) som sammenligningsgrundlag, og Kommissionen har benyttet denne praksis i sin analyse. Da hele sæsonens produktion er afsluttet ved udgangen af januar, er oplysningerne om produktionen for 2002/03 fuldstændige, og en fremskrivning var ikke nødvendig. De øvrige økonomiske oplysninger for den seneste sæson (2002/03) er imidlertid blevet fremskrevet på grundlag af de tal, der forelå for de første ni måneder af denne sæson.
(10) I oktober 1996 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 2202/96 en EF-støtteordning for producenter af visse former for citrusfrugter, herunder mandariner, klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter. Ordningen havde til formål at tilskynde producenterne til at frembyde deres varer til forarbejdning i stedet for til tilbagekøb, men samtidig undgå at salg til forarbejdning bliver en systematisk alternativ afsætningsmulighed for frugt, der oprindelig var beregnet for friskvaremarkedet. I henhold til ordningen ydes der støtte til producenter af citrusfrugter, der leveres til forarbejdningsindustrien, med henblik på blandt andet at støtte producenterne, lette forhandlinger med industrien og fremme koncentrationen af produktionen gennem producentsammenslutninger. Ordningen omfatter visse mekanismer, der skal bidrage til at tilskynde producenterne til at fremstille og levere de mængder, de har forpligtet sig til at levere, men samtidig hindre overproduktion.
(11) En relateret ordning gør det muligt at yde støtte til producenter til dækning af en del af omkostningerne ved at trække frisk citrusfrugt tilbage fra markedet. Det vigtigste formål med denne ordning er at stabilisere priserne på fællesskabsmarkedet for friske varer. Desuden støtter den producenternes indtægter og opmuntrer til, at varer af dårligere kvalitet trækkes tilbage fra markedet.
(12) Da fællesskabsproducenternes situation var blevet forværret betydeligt, var det imidlertid klart, at de ikke opnåede de tilsigtede fordele af disse ordninger.
4. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(13) Den vare, hvor udviklingen i importen ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, synes at give anledning til indførelse af beskyttelsesforanstaltninger, er visse forarbejdede eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, tilsat sukker ("den pågældende vare").
(14) Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 2008 30 55 og 2008 30 75. Disse KN-koder svarer til den pågældende vare i pakninger af nettovægt over 1 kg, henholdsvis 1 kg og derunder.
(15) Den indledende undersøgelse viste, at den pågældende vare fremstilles ved at skrælle og opskære visse typer små citrusfrugter (hovedsagelig satsumas) i segmenter, der derefter pakkes i sukkersirup. Skrælningen og segmenteringen kan enten ske manuelt eller maskinelt.
(16) Den pågældende vare fremstilles i pakninger af forskellig vægt for at dække efterspørgslen fra såvel forbrugermarkedet som catering- og fødevareindustrien. Langt størstedelen af forbrugermarkedet dækkes af pakninger på 312 g nettovægt (175 g drænet vægt), selv om en større pakning på 850 g (480 g) er ved at vinde markedsandel. Større pakninger, særlig på 2,65 kg (1500 g) og 3,1 kg (1700 g), benyttes af catering- og fødevareindustrien, idet pakningen med 2,65 kg er den mest populære.
(17) Satsumas, klementiner og andre små citrusfrugter er almindeligvis kendt under det kollektive navn "mandariner". De fleste af disse forskellige frugter kan anvendes friske eller til presning af saft eller konservering. De minder om hinanden, og faktisk henhører friske mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter alle under samme sekscifrede KN-kode 0805 20.
(18) Visse eksporterende producenter fremførte, at ikke blot mandariner, men alle konserverede frugter, burde betragtes som en enkelt importeret vare af den pågældende art. Til støtte for denne påstand henviste de til:
a) varernes fysiske egenskaber, art og kvalitet
b) den udstrækning, hvori varerne kan benyttes til samme eller tilsvarende endelige anvendelsesformål
c) det omfang, hvori forbrugerne opfatter og behandler varerne som alternativer til dækning af bestemte behov
d) den internationale tarifering af varen til toldmæssige formål.
(19) Dette argument blev afvist. Kommissionen finder, at der er forskel mellem konserverede mandariner og anden konserveret frugt. Den friske frugt, som disse varer fremstilles af, har en anden sekscifret KN-kode end koden for friske mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter. Det er korrekt, at konserverede mandariner og anden konserveret frugt henhører under HS-kode 2008, men det samme er tilfældet for så forskellige varer som jordnøddesmør og forarbejdet eller konserveret ingefær. Varerne har forskellig smag, konsistens, form og farve. De indeholder forskellige mængder vitaminer og mineraler og opfylder forskellige ernæringsmæssige krav. Varerne har også forskellige hovedanvendelsesformål. Denne konklusion bekræftes yderligere af, at produktionsprocessen for hver enkelt vare er forskellig (afhængig af, om frugten skal tørres, skrælles, hakkes, snittes eller segmenteres).
(20) De fremførte endvidere, at forarbejdet og konserveret frugt og frisk frugt er en enkelt pågældende importvare. Dette argument må også afvises. Forarbejdet og konserveret frugt henhører under en anden tarifering end frisk frugt på fircifret niveau. Frisk frugt er ikke forarbejdet og har begrænset holdbarhed. Almindeligvis bliver denne vare vasket, skrællet, udstenet, skåret i skiver, hakket eller på anden måde forarbejdet af den endelige bruger. Den anses generelt for at have anderledes egenskaber (smag, konsistens osv.) end forarbejdet og konserveret frugt og for at have andre endelige anvendelsesformål.
(21) Kommissionens foreløbige konklusion er, at den pågældende vare er én enkelt importeret vare, som henhører under de ovennævnte relevante KN-koder.
5. SAMME ELLER DIREKTE KONKURRERENDE VARER
(22) Kommissionen har foretaget en foreløbig undersøgelse af, hvorvidt den vare, der fremstilles af producenterne i Fællesskabet (i det følgende benævnt "tilsvarende vare"), er samme vare som den pågældende importerede vare.
(23) Den pågældende importerede vare fremstilles i forskellige kvaliteter. Varer med omkring 10 % eller derunder brudte frugtsegmenter er af "høj kvalitet". Alle andre kaldes "standard". Nogle samarbejdsvillige eksportører og importører hævdede, at mandariner på dåse med oprindelse i Kina var af bedre kvalitet end den i EU fremstillede vare, fordi de var skrællet manuelt, og de påstod, at varer importeret fra Kina normalt havde færre brudte segmenter. Selv om størsteparten af importen har oprindelse i Kina, er der imidlertid modstridende beviser med hensyn til den pågældende vares og den tilsvarende vares kvalitet eller opfattede kvalitet:
- En importør handlede både med førsteklasses- og discountkvaliteter af den pågældende vare. Det fremgik af kontrollen, at han i 2002 relativt set købte svagt større mængder af førsteklassesvarer fra Spanien end fra Kina og ingen varer af discountkvalitet, mens han importerede sidstnævnte vare fra Kina. Førsteklassesvaren købes og videresælges til højere priser, der efter al sandsynlighed også burde afspejle en bedre kvalitet.
- For at sikre kvaliteten af deres varer og de højeste hygiejnestandarder har fællesskabsproducenterne investeret kraftigt i omfattende moderniseringsprogrammer, og deres produktionsprocesser er stærkt automatiserede. Producenterne i Fællesskabet påpegede, at som følge af betænkeligheder med hensyn til grundigheden af hygiejnekontrollen med importerede varer under konserveringsprocessen foretrækker forbrugerne i visse lande dåsemandariner fremstillet af fællesskabsproducenterne.
(24) Ved overvejelsen af, hvorvidt påståede kvalitetsforskelle vil betyde, at den importerede vare ikke svarer til den i Fællesskabet fremstillede vare, tog Kommissionen især hensyn til følgende resultater af den foreløbige undersøgelse:
a) den importerede vare og fællesskabsvaren havde samme internationale tarifering for toldmæssige formål (den sekscifrede HS-kode). Endvidere havde de samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom smag, størrelse, form og konsistens. Der var visse kvalitetsmæssige forskelle, som dog var minimale, og som kunderne almindeligvis ikke lagde mærke til
b) den importerede vare og fællesskabsvaren blev solgt gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, køberne havde adgang til oplysninger om priserne, og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerede hovedsagelig på prisen
c) den importerede vare og fællesskabsvaren har samme eller tilsvarende endelige brugere, og de var derfor alternative eller substituerbare varer, der let var indbyrdes udskiftelige
d) den importerede vare og fællesskabsvaren blev begge af kunderne anset for at være alternativer med hensyn til at dække en bestemt efterspørgsel eller et bestemt behov, og de forskelle, som visse eksportører og importører havde angivet, var i denne forbindelse blot mindre variationer.
Da "tilsvarende" varer ikke behøver at være fuldstændig identiske, er disse mindre variationer ikke tilstrækkelige til at ændre den overordnede konklusion om, at den importerede vare og fællesskabsvaren er tilsvarende varer.
(25) I betragtning af ovenstående har Kommissionen nået den foreløbige konklusion, at den importerede vare og fællesskabsvaren er "tilsvarende varer".
6. DEFINITION AF PRODUCENTERNE I FÆLLESSKABET
(26) Hele produktionen af den pågældende vare i Fællesskabet fandt sted i Spanien. De otte producenter (konserveringsselskaber) i Fællesskabet, som samarbejdede fuldt ud i undersøgelsens foreløbige fase, er:
Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón, Valencia, Spanien
La Joya Export SA, Burriana, Castellón, Spanien
Agriconsa, Algemesi, Valencia, Spanien
Conservas y Frutas, SA, Mula, Murcia, Spanien
Halcon Foods SA, Campos del Río, Murcia, Spanien
Alcurnia Alimentacion SL, Molina de Segura, Murcia, Spanien
Marin Giménez Hnos. SA, Caravaca, Murcia, Spanien
Conservas Fernández SA, La Copa-Bullas, Murcia, Spanien.
(27) Alle disse selskaber er medlemmer af sammenslutninger, der indgår i den spanske nationale føderation af sammenslutninger for forarbejdningsindustrien for frugt- og grøntsager (FNACV). I 2002/03 udgjorde den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare 43331 tons, hvoraf de ovennævnte producenter tegnede sig for 35331 tons, svarende til mere end 80 % af den samlede fællesskabsproduktion. De tegner sig for hovedparten af den samlede produktion i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c), i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 519/94. De betragtes derfor som producenterne i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure.
(28) To andre selskaber, som tidligere fremstillede konserverede mandariner i Fællesskabet, gik konkurs i april 2002, hvor importen nåede sit højeste niveau. To afgav visse oplysninger i forbindelse med undersøgelsen, men var ikke i stand til at afsætte ressourcer til at samarbejde fuldt ud inden for de fastsatte frister.
7. UFORUDSET UDVIKLING
(29) Efter afslutningen af Uruguay-runden fandt der en række begivenheder sted, der førte til en kraftig stigning i importen af den pågældende vare, navnlig fra Kina. Disse begivenheder (der er beskrevet nedenfor) kunne ikke være forudset på tidspunktet for afslutningen af Uruguay-runden. Det skal bemærkes, at analysen udelukkende fokuserer på Kina, da mere end 98 % af importen af den pågældende vare til EU er af kinesisk oprindelse.
(30) Indtil midten af 1990'erne var Kinas produktionskapacitet for den pågældende vare stor nok til at dække den hjemlige efterspørgsel og eksporten til landets vigtigste og mest rentable eksportmarkeder, nemlig Japan og USA (vestkysten). Den kinesiske eksport til Fællesskabet var begrænset og forholdsvis stabil.
(31) Nedenstående tabel viser skøn over forbruget på verdensplan og over Kinas produktionskapacitet, produktion, eksport og hjemmemarkedsforbruget i sæsonerne fra 1996/97 til 2002/03; tallene er angivet i indeksform, hvor det anslåede forbrug på verdensplan i 1998/99 svarer til 100.
TABELPOSITION
Kilde:
Eurostat og andre offentligt tilgængelige oplysninger samt oplysninger afgivet i forbindelse med undersøgelsen. Tallene er angivet i indeksform, fordi den part, der afgav oplysningerne om Kinas produktionskapacitet, produktion, hjemmemarkedsforbrug og eksport, anmodede om, at disse oplysninger blev behandlet fortroligt. Indtil der træffes en afgørelse om denne anmodning, har Kommissionen i forbindelse med den foreløbige afgørelse indekseret tallene. Dette foregriber imidlertid ikke Kommissionens afgørelse i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 3285/94.
(32) I 1998/99 udgjorde det kinesiske hjemmemarkedsforbrug indekstal 5, mens produktionskapaciteten var på 70 med en faktisk produktion på 57, dvs. langt over hvad der var nødvendigt for at dække det hjemlige behov. I 2002/03 var det indekserede kinesiske hjemmemarkedsforbrug steget til 20, men den kinesiske produktionskapacitet var steget til 148 med en faktisk produktion på 124 (88 % af det anslåede forbrug på verdensplan). Selv om det kinesiske forbrug har været hurtigt stigende, er det stadig lavt i faktiske tal. Forbruget på verdensplan har været stigende, men dette er sket gradvist (med omkring 7 % om året). Under disse omstændigheder kunne det ikke forudses, at den kinesiske produktionskapacitet ville stige med 16 % om året og overstige forbruget på verdensplan i 2002/03, således at der ikke er plads til andre producenter. Da hjemmemarkedsforbruget i Kina kun er steget til indekstal 20, øgede stigningen i den kinesiske produktionskapacitet og produktion klart presset på Kina for at eksportere meget store mængder (og eksporten steg rent faktisk fra indekstal 48 til 104 i løbet af den betragtede periode). Disse tal kan sættes i sammenhæng ved at betænke, at eksporten fra Kina i 2002/03 udgjorde mere end to tredjedele af det samlede anslåede forbrug på globalt plan i det pågældende år.
(33) Handelstvisten mellem EU og USA om hormoner i kød synes også at have været en faktor i stigningen i den kinesiske eksport til EU. Den pågældende vare figurerede på listen over de varer, som USA foreslog at gøre til genstand for gengældelsesforanstaltninger i forbindelse med denne tvist. De kinesiske producenter synes at have opfattet dette som en mulighed for betydeligt at forøge deres eksport til USA som erstatning for EU-varen, hvilket ansporede til en væsentlig udvidelse af den kinesiske konserveringskapacitet. Muligheden blev imidlertid aldrig realiseret, og Kina stod med en betydelig overskudskapacitet, for hvilken der måtte findes alternative afsætningsmarkeder. Det mest attraktive marked var tilsyneladende EU, og Kina øgede eksporten til EU-markedet voldsomt.
(34) Der kan også iagttages en ændring i forbrugernes præferencer. Traditionelt har der hos forbrugerne været en opfattelse af, at mandariner på dåse var en dyr vare, og forbrugerne foretrak små dåser (312 gram). Større dåser blev kun købt af cateringbranchen (f.eks. bagerier, der benyttede mandariner til at dekorere kager). Fra 2001/02 har forbrugernes præferencer ændret sig, og kunderne køber i stadig stigende grad den store dåsestørrelse (850 gram). Siden 2001 er detailsalget af den store dåsestørrelse faktisk steget med omkring 10 % om året. Denne udvikling kan have medvirket til, at visse store importører/detailhandlere har opnået meget lave priser fra kinesiske eksportører, så de kan importere og videresælge store mængder kinesiske satsumas i dåser på 850 gram til meget lave priser. Denne ændring i forbrugernes præferencer var uforudset og var en yderligere uventet faktor, der førte til den stærke stigning i importen fra Kina, især mellem 2000/01 og 2001/02, og denne imports fortsat høje niveau.
(35) Den kinesiske monetære politik, hvor yuanen ligger fast i forhold til den amerikanske dollar med 8,28 yuan/USD trods formodede forskelle mellem de to valutaers relative værdi, har også ansporet til eksport. Dette har gjort det meget mere sandsynligt, at den pågældende vare eksporteres i stedet for at blive solgt på det kinesiske hjemmemarked. Efter dollarens uventede fald over for euroen siden oktober 2000, har yuanen endvidere mistet 26 % af sin værdi i forhold til euroen, hvilket gør det europæiske marked endnu mere attraktivt for kinesiske eksportører.
(36) Konklusionen af Kommissionens foreløbige analyse er, at den uforudsete udvikling, der forårsagede stigningen i importen til Fællesskabet, består af en række samtidigt forekommende faktorer: en stigning af hidtil ukendt omfang af den kinesiske produktionskapacitet (der overstiger det anslåede forbrug på verdensplan i 2002/03), der har ført til et stærkt pres for at eksportere; muligheden for, at amerikanske gengældelsesforanstaltninger i hormontvisten ville udelukke EU-varen fra det amerikanske marked, hvilket tilskyndede til en stigning i Kinas kapacitet og efterfølgende i landets produktion; en ændring i forbrugernes præferencer fra og med 2001; og den kinesiske regerings valutakurspolitik, sammenholdt med den amerikanske dollars uventede fald efter oktober 2000. Denne kombination af faktorer, der klart var uforudsigelig ved afslutningen af Uruguay-runden, skabte vilkårene for en stigning i importen til Fællesskabet af hidtil ukendt omfang.
(37) Den ovenfor beskrevne udvikling, hvoraf hver enkelt faktor har bidraget til de meget store stigninger i eksporten til Fællesskabet fra Kina, vil blive undersøgt yderligere af Kommissionen i den endelige fase af denne procedure.
8. ØGET IMPORT
8.1. Indledning
(38) Kommissionen har foretaget en foreløbig undersøgelse af, hvorvidt den pågældende vare importeres til Fællesskabet i så væsentligt øgede mængder (i absolutte tal eller i forhold til den samlede produktion i Fællesskabet) og/eller på vilkår eller betingelser, der forvolder eller truer med at forvolde alvorlig skade for producenterne i Fællesskabet. I denne forbindelse har Kommissionen fokuseret på importen af den pågældende vare i den seneste periode, for hvilken der foreligger tal for den absolutte import og for importen i forhold til produktionen. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen i absolutte tal og i forhold til den samlede produktion i Fællesskabet for hvert af årene fra 1998/99 til 2002/03.
Tabel
TABELPOSITION
(39) Følgende tabel illustrerer yderligere importens voksende tendens ved at sammenligne tallene for de første ni måneder af hver sæson (dvs. oktober til juni). Tallene bekræfter, at importen i den sidste periode er steget stærkt (med omkring 100 %) i forhold til tallene for 2000/01 og tidligere.
TABELPOSITION
8.2. Den importerede mængde
(40) I perioden mellem 1998/99 og 1999/2000 steg importen med omkring 7 % fra 16347 tons til 17573 tons. I det følgende år forøgedes stigningstakten til omkring 16 %, idet importen steg til 20335 tons i 2000/01. Importen steg derefter meget stærkt mellem 2000/01 og 2001/02. Importen steg på ét år med 120 % til 44804 tons, over to en halv gang mere end importen i 1998/99.
(41) Importen vedblev med at være meget stor i de første ni måneder af 2002/03, men ovenstående tabeller viser, at importen ifølge en simpel fremskrivning kan falde til 38066 tons. Nylige oplysninger tyder på, at importen vil være højere end dette fremskrevne tal, men der foreligger endnu ingen pålidelige oplysninger, der kan bekræfte dette.
(42) I forhold til den samlede produktion i Fællesskabet steg importen fra omkring 20 % i 1998/99 til omkring 34 % i 2000/01 og til omkring 74 % i 2001/02. Importen forventes at stige yderligere til omkring 88 % af den samlede fællesskabsproduktion i den seneste konserveringssæson 2002/03.
(43) Det er Kommissionens foreløbige konklusion, at stigningerne i importen i forhold til produktionen i Fællesskabet kan anses for at være af ny dato, pludselig, kraftig og betydelig.
9. ALVORLIG SKADE
9.1. Indledning
(44) Med henblik på en foreløbig afgørelse af, hvorvidt der er forvoldt EF-producenterne af den tilsvarende vare alvorlig skade, dvs. en væsentlig samlet forværring af deres situation, har Kommissionen foretaget en foreløbig vurdering af alle relevante objektive og kvantificerbare faktorer med indflydelse på fællesskabsproducenternes situation. For den pågældende vare har Kommissionen særlig vurderet udviklingen i produktionskapaciteten, produktionen, kapacitetsudnyttelsen, beskæftigelsen, produktiviteten, likviditeten, afkastet af den anvendte kapital, den bundne anvendelse, lagerbeholdningerne, forbruget, salget, markedsandelen, prisen samt underbud og rentabilitet for sæsonerne 1998/99 til 2002/03.
(45) Som forklaret i punkt 3 "Mandarinmarkedet i EU" vedrører oplysningerne i dette afsnit konserveringssæsoner, idet der om fornødent er foretaget fremskrivninger for 2002/03.
9.2. Analyse vedrørende producenterne i Fællesskabet
9.2.1. Forbrug
TABELPOSITION
(46) Forbruget af den pågældende vare i Fællesskabet blev foreløbigt fastsat på grundlag af fællesskabsproducenternes og andre EU-producenters samlede salg og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst af Eurostat.
(47) Mellem 1998/99 og 2000/01 faldt forbruget i Fællesskabet med 18 % fra 80065 tons til 65676 tons. Mellem 2000/01 og 2001/02 voksede det med 23 % og nåede det højeste niveau i den undersøgte periode (80960 tons). En fremskrivning for den aktuelle sæson (2002/03) viser et fald i forbruget på 12 % i denne periode i forhold til 2001/02, idet forbruget ligger tættere på niveauet i 1999/2000.
9.2.2. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
TABELPOSITION
(48) Kommissionen har foretaget en foreløbig analyse af EF-producenternes produktionskapacitet. Af klarhedshensyn er kapacitetstallene oplyst for en hel sæson (1. oktober til 30. september i det følgende år). Det skal bemærkes, at den tilsvarende vare fremstilles fra november til januar ved anvendelse af produktionsfaciliteter, hvoraf nogle kan benyttes til at forarbejde andre frugter og grøntsager i den resterende del af året. Fra november til januar er der imidlertid ikke andre frugter eller grøntsager, der kan forarbejdes i de pågældende regioner (Valencia og Murcia i Spanien).
(49) Det fremgik af den foreløbige undersøgelse, at den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet var nogenlunde stabil i den undersøgte periode, idet der kun blev rapporteret om én stigning. Denne stigning (på 2 %) fandt sted mellem 1998/99 og 1999/2000.
(50) Kapacitetsudnyttelsen faldt mellem 1998/99 og 1999/2000 (fra 65 % til 59 %). Dette fald kan delvis forklares ved produktionsforøgelsen på 2 % i det pågældende år, men størstedelen synes at skyldes et produktionsfald på 7,5 % fra 81869 tons til 75767 tons. Kapacitetsudnyttelsen faldt med yderligere 12 procentpoint i 2000/01 (til 47 %). Den var stabil i det følgende år, men faldt derefter til 34 % (et fald på 13 procentpoint) i den aktuelle sæson. Dette stærke fald i kapacitetsudnyttelsen synes at afspejle faldet i produktionen i samme periode.
9.2.3. Samlet produktion i Fællesskabet
TABELPOSITION
(51) Den samlede produktion i Fællesskabet faldt fra 81869 tons til 60329 tons mellem 1998/99 og 2001/02. Derefter faldt produktionen med yderligere 28 % i den sidste sæson (2002/03) til det laveste niveau i den undersøgte periode.
9.2.4. Beskæftigelse
TABELPOSITION
(52) Beskæftigelsen i forbindelse med den pågældende vare faldt i 1999/2000. Den steg derefter svagt i 2000/01, før den faldt yderligere i 2001/02 og 2002/03. Ud over faldet i beskæftigelsen hos EF-producenterne faldt beskæftigelsen også i forbindelse med konservering af mandariner i Fællesskabet i femårsperioden, idet nogle producenter, der foretog konservering af den pågældende vare i Fællesskabet, indstillede denne aktivitet før indledningen af beskyttelsesundersøgelsen. Det skal bemærkes, at langt hovedparten af arbejdsstyrken er sæsonarbejdere. Denne tabel skal derfor ses i sammenhæng med den efterfølgende tabel over antallet af præsterede arbejdstimer.
9.2.5. Præsterede arbejdstimer og produktivitet
TABELPOSITION
(53) Beskæftigelsen som anført i punkt 9.2.4 vedrører fuldtidsarbejdere. Den reelle indvirkning på beskæftigelsen i Fællesskabet fremgår imidlertid mere klart af antallet af præsterede arbejdstimer, der også omfatter beskæftigelse af sæsonarbejdere. Antallet af præsterede arbejdstimer giver også et mere præcist grundlag for at måle produktiviteten end antallet af ansatte.
(54) Generelt kan der iagttages et støt fald i antallet af præsterede arbejdstimer med et brat fald i den seneste periode. Produktiviteten faldt svagt mellem 1998/99 og 2001/02, nemlig fra 15,9 til 16,8 arbejdstimer pr. produceret ton, og den faldt yderligere til 17,7 timer i den seneste sæson (2002/03).
9.2.6. Likviditet
TABELPOSITION
(55) Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor anset for mindre betydningsfuld end de øvrige ovenfor anførte indikatorer og vises for de seneste regnskabsår (kalenderåret). Det kan ikke desto mindre ses, at likviditeten faldt betydeligt i den seneste periode.
9.2.7. Afkast af anvendt kapital
TABELPOSITION
(56) Afkastet af den anvendte kapital kunne også kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor også opfattet som mindre relevant end de øvrige indikatorer. Det kan ikke desto mindre ses, at afkastet af den anvendte kapital faldt betydeligt i den seneste periode.
9.2.8. Salgsmængde
TABELPOSITION
(57) EF-producenternes salg i Fællesskabet af samme vare faldt fra 63718 tons til 45341 tons mellem 1998/99 og 2000/01, hvilket afspejlede faldet i forbruget og stigningen i importen i denne periode. Til trods for øget forbrug det følgende år vedblev salget imidlertid med at falde mellem 2000/01 og 2001/02 (med 20 %) til 36156 tons, mens importen mere end fordobledes til 44804 tons. Dette afspejler importens stigende dominans på markedet. I den seneste periode er salget vedblevet med at falde.
9.2.9. Markedsandel
TABELPOSITION
(58) Fællesskabsproducenternes markedsandel faldt fra 79 % til 69 % mellem 1998/99 og 2000/01 og faldt derefter til 44 % i 2001/02. Faldet i 2001/02 viser importens øgede indtrængning på markedet i denne periode, som fandt sted, selv om producenterne i Fællesskabet sænkede deres priser med 17 % mellem 2000/01 og 2001/02. Selv om dette prisfald var fra et forholdsvis højt niveau, fandt det sted på et tidspunkt, hvor de kinesiske priser faldt tilsvarende og også fra et højt niveau.
(59) Kombinationen af faldet i priserne og tabet af markedsandel til importen fandt sted samtidig med et betydeligt fald i fællesskabsproducenternes rentabilitet (omhandlet nedenfor). Fællesskabsproducenternes markedsandel steg efterfølgende svagt til 47 % i den aktuelle sæson (2002/03), men dette menes at have forbindelse med indledningen af denne undersøgelse, som svagt begrænsede importen.
9.2.10. Den tilsvarende vares pris og underbud
TABELPOSITION
(60) Den gennemsnitlige pris på den tilsvarende vare faldt mellem 1998/99 og 1999/2000, men steg i 2000/01; prisen steg med 17 %, før den faldt til 827 EUR/ton i 2001/02 og yderligere til 790 EUR/ton i 2002/03.
(61) Forskellen i priser kan forklares med henvisning til flere faktorer. Der er på den ene side et omkostningselement, dvs. råmaterialer, arbejdskraft, evnen til at dele de faste omkostninger i en situation med faldende produktion, og på den anden side et priskonkurrenceelement, der er repræsenteret af eksportørernes priser. Det er betydningsfuldt, at fællesskabsproducenterne i sæsonen 2000/01, hvor der var rygter om et lavt høstudbytte i Kina, og hvor eksportpriserne steg støt, var i stand til at justere deres priser i samme interval. Følgende tabel viser udviklingen i de vigtigste omkostningselementer:
TABELPOSITION
(62) For så vidt angår prisen på den friske vare, der er beregnet til forarbejdning, følger den desuden af årlige kontrakter mellem konserveringsfirmaerne og landmændene, der udarbejdes ved sæsonens begyndelse. Til sammenligning er vist producenternes pris for mandariner, der sælges friske og til konservering (sidstnævnte medtager ikke virkningerne af det instrument i den fælles landbrugspolitik, der er omhandlet i betragtning 9):
TABELPOSITION
(63) Med henblik på en foreløbig afgørelse med hensyn til underbuddets størrelse blev der undersøgt prisoplysninger for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Det fremgik af en sammenligning af fællesskabsproducenternes og de eksporterende producenters gennemsnitlige priser ab fabrik ved salg til importørerne i Fællesskabet (cif, Fællesskabets grænse, fortoldet), at der forekom et underbud af hjemmemarkedspriserne i de fem undersøgte perioder på mellem 2 % og 11 %.
(64) Kommissionen bemærker, at prisen på den importerede vare i hele den undersøgte periode klart lå under prisen på den i Fællesskabet fremstillede vare. Det fremgår af tabellen, at den stærke stigning i lavprisimporten i 2001/02 tvang producenterne i Fællesskabet til at sænke deres priser, hvilket sammen med nedgangen i salget i Fællesskabet (til trods for et øget forbrug) førte til et kraftigt fald i salgsindtægterne og rentabiliteten og til de tab, som EF-producenterne havde det pågældende år.
9.2.11. Rentabilitet
TABELPOSITION
(65) Rentabiliteten af EF-producenternes salg i Fællesskabet svingede betydeligt i den undersøgte femårsperiode. Den laveste rentabilitet konstateredes i 2001/02 og i perioden op til 31. marts 2003, mens den højeste forekom i 2000/01. I 2001/02, hvor importen nåede sit højeste niveau i perioden på fire et halvt år, faldt den importerede vares gennemsnitspris til 691 EUR/ton, og gennemsnitsprisen på fællesskabsvaren faldt til 827 EUR/ton. Dette afspejles i det underbud på 15,9 %, der fandtes for perioden 1. oktober 2001 til 31. marts 2003. Dette prisfald synes sammen med faldet i salgsmængderne at have ført til, at EF-producenternes rentabilitet faldt fra 6,8 % til - 1,7 %, og denne tendens er fortsat og har ført til en situation med endnu større tab (- 4 %) i den nuværende sæson.
(66) Målprisunderbuddet er udtryk for det omfang, hvori prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som fællesskabsproducenterne kunne forvente at opnå i en situation, hvor der ikke forekom skade. Størrelsen af målprisunderbuddet blev foreløbigt beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af fællesskabsvaren. Denne pris blev foreløbigt beregnet ved at tage de respektive produktionsomkostninger for fællesskabsvaren, hvortil der blev lagt en fortjenstmargen på 6,83 %. Denne fortjenstmargen ansås for rimelig, da den afspejler fællesskabsproducenternes fortjeneste i en normal handelssituation, der ikke er påvirket af en pludselig kraftig stigning i importen. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med den vejede gennemsnitspris pr. ton af den pågældende importerede vare i perioden fra oktober 2001 til marts 2003. Forskellen mellem disse to priser blev udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, på den importerede vare og resulterede i et målprisunderbud på omkring 22 %.
9.2.12. Lagre
TABELPOSITION
(67) Lagerbeholdningerne faldt mellem 1998/99 og 2000/01, men voksede betydeligt i 2001/02 og var fortsat store i 2002/03. Væksten i lagerbeholdningerne mellem 2000/01 og 2001/02 faldt sammen med en nedgang i EF-producenternes salg i Fællesskabet på 20 % og synes hovedsagelig at kunne tilskrives dette fald i salget. Af overensstemmelseshensyn er tallet for den periode, der sluttede den 30. september 2003, blevet beregnet på grundlag af det forventede salg i anden halvdel af denne sæson. Det er sandsynligt, at lagerbeholdningerne vil være store ved udgangen af perioden (30. september 2003), svarende til 38 % af produktionen (27 % i den foregående sæson).
9.2.13. Konklusion
(68) Tallene viser, at mens produktionskapaciteten steg svagt, er der en negativ udvikling for kapacitetsudnyttelsen, produktionen, beskæftigelsen, produktiviteten, likviditeten og afkastet af den anvendte kapital. På baggrund af et forbrug, der var faldende i to år og derefter igen steg til nær det tidligere niveau, før det igen faldt, viser tallene samlet set en negativ udvikling for salg, markedsandel, priser og rentabilitet samt voksende lagre i de seneste perioder.
(69) Særlig bemærker Kommissionen, at mens importen i 2001/02 nåede sit højeste niveau i fem år (44804 tons), lå EF-producenternes salg i Fællesskabet på et lavt niveau (36156 tons), og rentabiliteten faldt til - 1,7 %. Dette skete på baggrund af en samtidig stigning i forbruget i det pågældende år. Mens det på en sådan baggrund kunne være forventet, at importen ville stige i overensstemmelse med forbruget, og at priserne ville være stabile, blev importen mere end fordoblet, og prisen på både den importerede vare og den af fællesskabsproducenterne fremstillede vare faldt.
(70) Denne kombination af faktorer synes at være afspejlet i de økonomiske indikatorer af relevans for fællesskabsproducenterne. EF-producenternes markedsandel er faldet og nåede det laveste niveau i fem år i 2001/02. Deres kapacitetsudnyttelse faldt stærkt i perioden frem til 31. marts 2003, idet fællesskabsproducenterne har begrænset produktionen, tilsyneladende for at nedbringe de store lagerbeholdninger, der eksisterede ved udgangen af 2001/02 og i 2002/03. Produktiviteten og beskæftigelsen faldt også i både 2001/02 og i 2002/03. Den samlede virkning af faldet i salget og priserne i Fællesskabet synes at være en reduktion af EF-producenternes salgsindtægter med 29 % fra 41,9 mio. EUR i 2000/01 til 29,9 mio. EUR i 2001/02. Samtidig faldt fællesskabsproducenternes rentabilitet fra 6,8 % til - 17 %. I perioden frem til 31. marts 2003 har EF-producenterne derefter haft tab (- 4,0 %).
(71) Under hensyntagen til alle disse faktorer er det Kommissionens foreløbige konklusion, at producenterne i Fællesskabet har lidt alvorlig skade.
10. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(72) For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, har Kommissionen foretaget sig følgende:
- der er foretaget en sondring mellem de skadelige virkninger af faktorer, der anses for at forvolde skade
- disse skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der forvolder dem, og
- efter at have fordelt skaden på alle de eksisterende årsagsfaktorer har Kommissionen fastslået, hvorvidt den øgede import er en "reel og betydelig" årsag til alvorlig skade.
10.1. Analyse af årsagsfaktorer
10.1.1. Den øgede imports følgevirkninger
(73) Markedet for konserverede mandariner er gennemsigtigt med hensyn til leveringskilder og kunder. Da konserverede mandariner i det væsentlige er en råvare, konkurrerer den pågældende vare og den tilsvarende vare hovedsagelig på prisen.
(74) I perioden 2000/01 til 2001/02 steg de importerede varers markedsandel fra 31 % til 56 %, mens fællesskabsproducenternes markedsandel faldt fra 69 % til 44 %. I samme periode voksede importen fra 34 % til 74 % af produktionen i Fællesskabet. Importen synes således også at være steget i forhold til produktionen på EF-producenternes bekostning.
TABELPOSITION
(75) For så vidt angår priser faldt den gennemsnitlige enhedspris for den importerede vare på fællesskabsmarkedet mellem 2000/01 og 2001/02 fra 792 EUR til 691 EUR pr. ton. Den gennemsnitlige enhedspris på fællesskabsvaren faldt fra 925 EUR til 827 EUR pr. ton. Alene virkningen af faldet i den gennemsnitlige enhedspris på den tilsvarende vare på EF-producenternes indtægter fra salget i Fællesskabet ville have været en nedgang på 11 % (4,4 mio. EUR) i 2001/02. Hvis der tages hensyn til det samtidige fald i salgsmængden, var det faktiske fald i salgsindtægter i Fællesskabet på 12 mio. EUR. Dette fald i salgsindtægterne førte (sammen med øgede omkostninger) til et betydeligt fald i rentabiliteten, og EF-producenterne havde et tab på 1,7 % i 2001/02.
(76) Af ovennævnte årsager er det Kommissionens foreløbige konklusion, at der er en forbindelse med stigningen i importen til lave priser og den alvorlige skade, som EF-producenterne har lidt, og at stigningen i importen navnlig har haft skadelige virkninger med hensyn til trykkede priser og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.
10.1.2. Virkninger af ændringer i forbruget
(77) Kommissionen har foretaget en foreløbig undersøgelse af de skadelige virkninger af faldet i forbruget mellem 1998/99 og 2000/01. Dette fald skal ses i sammenhæng med den samlede udvikling i den undersøgte femårsperiode. Forbruget faldt fra 80065 tons i 1998/99 til 74056 tons i 1999/2000 og 65676 tons i 2000/01, men steg derefter med 15284 tons til 80960 tons i 2001/02, før det igen faldt til 71564 tons i den nuværende sæson (2002/03). Faldet i forbruget fra 1998/99 til 2000/01 skyldtes et fald i fællesskabsproducenternes salg i EU, fordi nogle producenter havde begrænset eller indstillet produktionen. Dette havde en umiddelbar indvirkning på forbrugets størrelse, fordi markedet kun blev forsynet fra to hovedleverandører (nemlig Spanien og Kina).
(78) Kommissionen bemærker, at mens forbruget i 2000/01 faldt til det muligvis laveste niveau i en periode på fire et halvt år, opnåede fællesskabsproducenterne samme år deres højeste rentabilitet (6,8 %). På den anden side steg forbruget i 2001/02 til 80960 tons (det højeste niveau i perioden), men EF-producenternes rentabilitet faldt samtidig til - 1,7 %. Der er derfor ingen klar sammenhæng mellem selve forbruget og fællesskabsproducenternes rentabilitet og generelle økonomiske situation.
(79) Ved undersøgelsen af virkningerne af forbruget på fællesskabsproducenternes rentabilitet skal der tages hensyn til alle markedsdeltageres reaktion på ændringerne i forbruget. I denne forbindelse konstateredes det, at mens EF-producenterne var tvunget til at reducere deres salg i Fællesskabet med omkring 9185 tons i 2001/02 i forhold til 2000/01, bevægede importen sig stærkt i den anden retning (+ 24469 tons).
(80) For så vidt angår priseffekterne burde variationer i forbruget af langtidsholdbar konserves normalt ikke have væsentlige virkninger på priserne, hvis produktionen tilpasses markedets behov. I denne forbindelse synes producenterne i Fællesskabet at have reageret ved at begrænse både produktionen og salget i overensstemmelse med faldet i forbruget.
(81) Da der som nævnt i betragtning 78 stadig kunne opnås en fortjeneste i en situation med faldende forbrug, er det rimeligt at konkludere, at hvis der ikke havde været en stærk stigning i importen til lave priser, ville nedgangen i forbruget ikke have ført til et betydeligt fald i fortjenesten.
(82) Forbruget i 2001/02 var på det højeste niveau siden 1998/99 og på omtrent samme niveau som i det pågældende år. EF-producenternes salg faldt imidlertid i 2001/02 med 29438 tons i forhold til 1998/99, dvs. med 43 %. Samtidig steg importen i 2001/02 med 28457 tons i forhold til 1998/99. Importen steg derfor betydeligt, selv om forbruget kun var svagt større.
TABELPOSITION
(83) Det fremgår af ovenstående tabel, at hvis fællesskabsproducenterne havde haft samme markedsandel som i 1998/99, ville de have haft langt større succes med hensyn til salgsmængde. Dette viser, at det ikke var udviklingen i forbruget, der påvirkede fællesskabsproducenterne, men tabet af markedsandel til importen.
(84) Af ovennævnte årsager konkluderes det, at udviklingen i forbruget ikke var ansvarlig for nogen del af den konstaterede skade.
10.1.3. Virkninger af ændringer i eksportresultaterne
(85) Kommissionen undersøgte også virkningerne af et fald i eksporten.
TABELPOSITION
(86) Mellem 1998/99 og 2000/01 faldt EF-producenternes eksport af konserverede mandariner fra 21316 tons til 14544 tons, idet fællesskabsproducenterne tabte markedsandel til konkurrerende lavprisvarer fra Kina (navnlig som følge af, at de amerikanske importører forventede, at USA ville anvende modforholdsregler i hormontvisten som diskuteret i betragtning 33). Mellem 2000/01 og 2001/02 steg eksporten til 18099 tons, mens den i den 2002/03-sæsonen er steget til 19078 tons. I femårsperioden faldt eksporten med omkring 2300 tons, selv om den vigtigste nedgang fandt sted mellem 1999/2000 og 2000/01 (det år, hvor fællesskabsproducenterne var mest rentable). Siden 2000/01 er eksporten faktisk steget. Navnlig er eksporten steget i den seneste periode, mellem 2000/01 og 2002/03, hovedsagelig som følge af, at hormonhandelstvisten er blevet løst uden indførelse af amerikanske gengældelsesforanstaltninger mod eksporten af den pågældende vare fra Fællesskabet. Denne stigning i eksporten har ikke bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
Det skal også bemærkes, at der kun blev taget hensyn til fællesskabssalget ved beregningen af rentabiliteten i punkt 9.2.11.
(87) Af ovennævnte årsager konkluderes det, at mens der kan være en vis forbindelse mellem faldet i eksporten og de skadelige virkninger, der konstateredes i den første del af perioden på fire et halvt år, er der ingen sådan forbindelse i den senere del af perioden.
10.1.4. Virkningerne af overskudskapacitet
(88) Kommissionen har endvidere undersøgt, om en overskudskapacitet hos fællesskabsproducenterne kan have haft skadelige virkninger. Der var kun en enkelt lille ændring af den anslåede teoretiske produktionskapacitet i den undersøgte periode, idet produktionskapaciteten i 1999/2000 steg med 2 % til 129260 tons.
TABELPOSITION
(89) Det fremgår af ovenstående tabel, at hvis fællesskabsproducenterne havde haft samme produktionsmængde som i 1998/99, ville de også have opretholdt en høj udnyttelsesgrad. Da den faktiske produktion og udnyttelsesgraderne var meget lavere end i simulationen, er det imidlertid klart, at det er nedgangen i produktionen snarere end den lille kapacitetsforøgelse, der har forvoldt den alvorlige skade.
(90) Denne kapacitetsforøgelse bidrog til et fald i kapacitetsudnyttelsen i 1999/2000 og efterfølgende år, da det forventede behov for yderligere kapacitet ikke opstod. I betragtning af den meget lille kapacitetsforøgelse og af, at kapacitetsudnyttelsen ikke ville have været væsentligt anderledes uden den, konkluderer Kommissionen, at den meget lille kapacitetsforøgelse ikke forvoldte erhvervsgrenen nogen skade.
10.1.5. Virkninger af et manglende udbud
(91) Nogle eksportører fremførte, at årsagen til EF-producenternes faldende produktion var et manglende udbud af råmaterialer (nemlig friske små citrusfrugter) på EU-markedet. På grundlag af Kommissionens foreløbige undersøgelse af EU-markedet for friske små citrusfrugter finder den imidlertid foreløbigt, at der var et tilstrækkeligt udbud til at dække efterspørgslen fra forarbejdningsindustrien.
(92) Tabel A viser den faktiske produktion af friske små citrusfrugter (klementiner, mandariner og satsumas) i årene 1998 til 2002, mens tabel B viser prognoserne for produktionen samt de mængder, der blev trukket tilbage fra markedet i hver af sæsonerne 1998/99 til 2002/03.
Tabel A
TABELPOSITION
Tabel B
TABELPOSITION
10.1.6. Forarbejdningsindustriens efterspørgsel efter friske små citrusfrugter
(93) Den mængde klementiner og satsumas, der blev benyttet af forarbejdningsindustrien til at fremstille konserverede mandariner fra 1998/99 til 2002/03, fremgår af tabel C.
Tabel C
TABELPOSITION
(94) Som tabel A og C viser, synes udbuddet af små friske citrusfrugter på EU-markedet at være langt større end forarbejdningsindustriens efterspørgsel. I hvert af de år, for hvilke der i øjeblikket foreligger statistiske oplysninger, synes udbuddet at have været større end efterspørgslen, både for friske varer og til brug som råmateriale til forarbejdning, og mindst 1,8 % af produktionen af små friske citrusfrugter er blevet trukket tilbage fra markedet.
(95) Forarbejdningsindustrien konkurrerer ikke desto mindre med andre købere af friske satsumas og klementiner, og dens evne til at konkurrere synes hæmmet af faldet i priserne på den tilsvarende vare som følge af stigningen i importen af den pågældende vare til lave priser i de seneste år. Dette har to direkte konsekvenser. For det første har fællesskabsproducenterne dårligere råd til at købe råmaterialerne (friske satsumas og klementiner) til en pris, der gør det muligt for dem at opnå en rimelig fortjeneste. På grund af de lave priser, som EF-producenterne kan betale avlerne af satsumas, der hovedsagelig anvendes som råmateriale til konservering, er avlerne for det andet ved at omlægge deres produktion fra satsumas til klementiner i et forsøg på at øge rentabiliteten af deres produktion. Denne proces synes imidlertid endnu ikke at være tilstrækkelig langt fremme til at have haft en mærkbar effekt på udbuddet til producenterne i Fællesskabet.
(96) Det skal bemærkes, at ved udgangen af 2001/02 - det år, hvor importen steg til 44804 tons, og fællesskabsproducenternes salg i EU faldt til 36156 tons - var fællesskabsproducenternes lagre vokset med 9636 tons til 16387 tons. Dette synes at vise, at EF-producenternes salgsnedgang ikke skyldtes manglende leveringsevne.
(97) Kommissionen har derfor draget den foreløbige konklusion, at manglende udbud ikke bidrog til den skade, der er forvoldt producenterne i Fællesskabet.
10.1.7. Andre faktorer
(98) Hverken Kommissionen eller de interesserede parter identificerede andre årsagsfaktorer i løbet af den foreløbige undersøgelse.
10.2. Fordeling af skadelige virkninger
(99) Den alvorlige skade, som fællesskabsproducenterne har lidt, havde hovedsagelig form af faldende salgsmængde, faldende enhedspriser og forværret rentabilitet samt finansielle tab. Kommissionen identificerede ikke andre faktorer end stigningen i importen, som kunne have bidraget til skaden.
(100) Efter at have sikret, at virkningerne af andre faktorer ikke tilskrives stigningen i importen, bemærkede Kommissionen, at der er en reel og betydelig årsagssammenhæng mellem faldet i EF-producenternes salgsmængde, salgspriser og rentabilitet og stigningen i importen, der ikke blot voksede meget hurtigere end stigningen i forbruget mellem 2000/01 og 2001/02, men også steg, mens forbruget faldt fra 1998/99 til 2000/01.
10.3. Konklusion
(101) Efter at have fastslået, at de øvrige kendte faktorer ikke havde skadelige følger, har Kommissionen nået den foreløbige konklusion, at der er en reel og betydelig forbindelse mellem den forøgede import og den alvorlige skade, der er forvoldt producenterne i Fællesskabet.
11. KRITISK SITUATION
(102) Kommissionen har foreløbigt fastslået, at der foreligger kritiske omstændigheder, hvor en udsættelse af handling vil forvolde fællesskabsproducenterne skade, som vanskeligt kan afhjælpes. Som ovenfor nævnt er det Kommissionens foreløbige konklusion, at producenterne i Fællesskabet lider alvorlig skade. Navnlig er de allerede ramt af tilbagegang, særlig med hensyn til produktion, salg, enhedspriser og rentabilitet, som følge af øget import af den pågældende vare.
(103) For så vidt angår tilsvarende eller direkte konkurrerende varer er produktionen faldet med 28 % mellem 2000/01 og 2002/03. Salget er faldet med 26 % i samme periode(5), og fællesskabsproducenternes markedsandel er også gået tilbage. Rentabiliteten faldt kraftigt i denne periode, og salget er i mange tilfælde tabsgivende.
(104) Foreliggende oplysninger om fællesskabsproducenternes resultater i tredje kvartal 2002/03 tyder på, at produktionen, salget og rentabiliteten stadig er faldende. Producenterne i Fællesskabet befinder sig klart allerede i en udsat position. Stigningen i importen har ført til overforsyning på fællesskabsmarkedet, faldende salg og priser, tab og alvorlig skade. Denne situation er forværret af det åbenbare fald i forbruget i den seneste periode i forhold til 2001/02.
(105) Det kan derfor forventes, at der uden anvendelse af importrestriktioner på EU-markedet fortsat vil være en omfattende import af de pågældende varer til Fællesskabet, og producenterne i Fællesskabet vil fortsat lide tab og blive tvunget ud i konkurs. Denne proces er allerede begyndt. To spanske firmaer, der tidligere beskæftigede sig med fremstilling af konserverede mandariner, gik konkurs i april 2002, og det er meget sandsynligt, at andre selskaber vil følge efter.
(106) En midlertidig eller permanent lukning af produktionsfaciliteter vil derfor være vanskelig at undgå. Disse lukninger vil sandsynligvis påvirke produktionen ikke blot af den tilsvarende vare, men også af andre varer, der fremstilles ved anvendelse af de samme faciliteter. De sociale konsekvenser i de pågældende regioner (hovedsagelig Valencia og Murcia) vil være betydelige. De negative virkninger vil også ramme aktiviteter, der afhænger af de producenter i Fællesskabet, som påvirkes af foranstaltningen.
(107) Den meget store import til fællesskabsmarkedet og de yderst negative følger af en fortsat import på dette niveau gør det nødvendigt, at der straks indføres foranstaltninger, så producenterne i Fællesskabet kan øge deres salgsindtægter og forhindre de forventede tab, herunder lukning af produktionsfaciliteter og afskedigelse af ansatte. Den skade, der vil blive forvoldt for fællesskabsproducenterne som følge af sådanne foranstaltninger, vil være vanskelig at afhjælpe. Hvis dette skal undgås, må der indføres midlertidige beskyttelsesforanstaltninger.
(108) Endelig er det klart fra rapporter fra det kinesiske landbrugsministerium, at der er ved at blive gennemført et omfattende program for forbedring af produktiviteten af de jorder, der anvendes til at fremstille friske citrusfrugter. Dette forventes gennemført gennem teknologiske forbedringer og ved erstatning af lavtydende træer af dårlig kvalitet med forbedrede sorter. Endvidere forventes det, at der vil ske yderligere forbedringer af produktiviteten blot som følge af tidligere programmer for plantning af træer, der endnu ikke er fuldt udvoksede.
11.1. Konklusion
(109) I betragtning af fællesskabsproducenternes dårlige økonomiske situation og den fortsatte og voksende trussel fra de kinesiske eksporterende producenter finder Kommissionen derfor, at der foreligger en kritisk situation, hvor enhver tøven med hensyn til at vedtage midlertidige beskyttelsesforanstaltninger vil forvolde skade, som vanskeligt kan afhjælpes. Det forhold, at to producenter allerede er gået konkurs, bekræfter, at der foreligger en kritisk situation. Kommissionen konkluderer derfor, at der straks bør træffes midlertidige beskyttelsesforanstaltninger.
12. FÆLLESSKABETS INTERESSER
12.1. Indledende bemærkninger
(110) Formålet med beskyttelsesforanstaltninger er at afhjælpe en alvorlig skade, der er opstået som følge af uforudsete omstændigheder, og forhindre en yderligere forværring af den situation, som producenterne af den pågældende vare i Fællesskabet befinder sig i. Ud over spørgsmålene om en uforudset udvikling, øget import, alvorlig skade, årsagssammenhæng og kritiske omstændigheder har Kommissionen undersøgt, om der fandtes tvingende økonomiske årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre midlertidige foranstaltninger. Med henblik herpå blev virkningerne af eventuelle midlertidige foranstaltninger på alle parter, der var berørt af proceduren, og de sandsynlige konsekvenser af en eventuel indførelse af midlertidige foranstaltninger overvejet på grundlag af de foreliggende faktiske kendsgerninger.
12.2. EF-producenternes interesser
(111) Producenterne i Fællesskabet har foretaget store investeringer og har de mest mekaniserede og automatiserede produktionssystemer i verden. De er levedygtige og konkurrencedygtige under normale markedsvilkår. I den undersøgte periode har producenterne i Fællesskabet haft en betydelig produktions- og salgsnedgang, og de er som følge deraf ikke i øjeblikket rentable. Fællesskabsproducenternes stilling vil klart blive bragt i fare, hvis en videreførelse af importen på det nuværende høje niveau ikke forhindres ved indførelse af midlertidige beskyttelsesforanstaltninger. En fortsættelse af importen på det nuværende niveau kan føre til, at en række producenter ophører med at fremstille konserverede mandariner eller helt indstiller deres aktiviteter.
12.3. Interesserne for producenter af friske små citrusfrugter i Fællesskabet
(112) De producenter af frisk frugt, der leverer råmaterialer til producenterne i Fællesskabet, har interesse i at have en stærk og forudsigelig efterspørgsel efter deres vare til en pris, hvortil de kan opnå en rimelig fortjeneste. Hvis disse betingelser ikke foreligger, vil mange producenter af frisk frugt ikke kunne overleve på mellemlang til lang sigt. En virkning af den omfattende lavprisimport af den pågældende vare er tilsyneladende, at prisen på råmaterialer (små friske citrusfrugter, særlig satsumas) presses nedad på fællesskabsmarkedet. Det er derfor i friskfrugtproducenternes interesse, at der træffes foranstaltninger til at begrænse lavprisimporten af den pågældende vare til Fællesskabet.
12.4. EF-brugernes og -importørernes interesser
(113) For at vurdere virkningerne for importørerne og brugerne af, om der indføres eller ikke indføres foranstaltninger, sendte Kommissionen spørgeskemaer til de kendte importører og brugere på markedet i Fællesskabet. Der blev modtaget ni besvarelser fra importørerne, men ingen fra brugere, der ikke var forretningsmæssigt forbundet med importører. Der blev foretaget kontrolbesøg hos fire importører af den pågældende vare.
(114) Importørerne fremførte, at det var bedre at bevare forskellige forsyningskilder, og at hvis der blev truffet foranstaltninger, burde disse ikke tage form af en ordning med mindstepriser eller tildeling af et kontingent på grundlag af "først til mølle"-princippet, da dette ville forstyrre markedet yderligere. Navnlig ville en ordning på grundlag af "først til mølle"-princippet tilskynde til import i den første del af året, indtil kontingentet var opbrugt, hvorefter efterspørgslen ville blive rettet mod det hjemlige udbud. Desuden understregede de behovet for, at kunderne og forhandlerne på de vigtigste europæiske markeder fortsat har adgang til varer af god kvalitet til lave priser.
(115) I denne forbindelse skal det bemærkes, at de foreslåede midlertidige foranstaltninger består af et toldkontingent, der afspejler et højere importniveau end det traditionelle. De ulemper, der eventuelt vil blive påført brugerne og importørerne, anses derfor ikke for at veje tungere end de fordele, der forventes for producenterne i Fællesskabet som følge af de foreslåede midlertidige foranstaltninger, som anses for at være det nødvendige minimum for at forhindre en yderligere forværring af fællesskabsproducenternes situation.
12.5. EF-forbrugernes interesser
(116) Da den pågældende vare er en forbrugsvare, underrettede Kommissionen forskellige forbrugerorganisationer om indledningen af undersøgelsen. Der blev ikke modtaget svar fra forbrugerorganisationerne, og indvirkningen på forbrugerne anses derfor for at være minimal.
13. GENERELLE OVERVEJELSER
(117) Som følge af den forøgede import af den pågældende vare (som beskrevet i betragtning 38 til 110) er fællesskabsmarkedet for den pågældende vare, der er en af de varer, som er anført i artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 2201/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for forarbejdede frugter og grøntsager(6), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2699/2000(7), endvidere påvirket af alvorlige forstyrrelser, der sandsynligvis vil bringe opnåelse af målene i traktatens artikel 33 (som beskrevet i betragtning 45 ff.) i fare. De relevante betingelser i artikel 22 i forordning (EF) nr. 2201/96 er derfor opfyldt.
14. AFSLUTTENDE BETRAGTNINGER
(118) Det fremgår af den foreløbige analyse af resultaterne af undersøgelsen, at der foreligger en kritisk situation og et behov for midlertidige beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre, at producenterne i Fællesskabet lider yderligere skade, som det vil være vanskeligt at afhjælpe.
14.1. De midlertidige beskyttelsesforanstaltningers form og størrelse
(119) For at holde fællesskabsmarkedet åbent og sikre, at udbuddet kan dække efterspørgslen, er det hensigtsmæssigt at fastsætte en ordning med toldkontingenter, ud over hvilke der skal betales en tillægstold, således at varer, der overstiger toldkontingenterne, stadig kan indføres i Fællesskabet, omend med betaling af en tillægstold. Denne tillægstold bør fastsættes på et niveau, der lemper fællesskabsproducenternes situation tilstrækkeligt, og er beregnet på grundlag af en målpris, ved hvilken fællesskabsproducenterne ville opnå en fortjeneste på 6,8 % af omsætningen minus den gennemsnitlige importpris i perioden 2001/02 til 2002/03 på samme handelstrin, justeret til cif-prisen, Fællesskabets grænse, fortoldet. Dette fortjenstniveau er baseret på en vurdering af den faktiske fortjeneste, der blev opnået i perioden 1998/99 til 2001/02. Målprisunderbuddet er blevet beregnet til 22 %. Den faste told burde derfor være 155 EUR pr. ton.
(120) For at bevare adgangen til fællesskabsmarkedet bør toldkontingentet være baseret på importmængden i en nyligt overstået periode. De seneste tre år, for hvilke der foreligger importstatistikker, er årene 1999/2000 til 2001/02. Toldkontingenterne bør derfor baseres på den gennemsnitlige mængde, der importeredes i disse år (27570 tons). Kommissionen finder, at denne mængde vil gøre det muligt for producenterne i Fællesskabet at fortsætte med at tilpasse sig og samtidig undgå en yderligere forværring af deres situation. I betragtning af varigheden af de midlertidige foranstaltninger (154 dage) og nødvendigheden af at udelukke udviklingslande, hvis eksport til fællesskabsmarkedet ikke overstiger 3 % af EU's import, bør kontingenterne imidlertid have en samlet størrelse af 11632 tons.
(121) For at bevare traditionelle handelsmønstre og samtidig sikre, at fællesskabsmarkedet forbliver åbent for nye leverandørlande, bør toldkontingenterne fordeles mellem de lande, der har en væsentlig interesse i at levere den pågældende vare til fællesskabsmarkedet, og en del bør afsættes til lande, der i øjeblikket ikke har en sådan væsentlig interesse. Efter konsultationer med Kina, der er det eneste land med en sådan betydelig interesse, finder Kommissionen det passende at tildele dette land et bestemt toldkontingent på grundlag af den andel af den samlede mængde af den pågældende vare, der blev leveret af Kina i treårsperioden fra 1999/2000 til 2001/02. Langt hovedparten af importen i denne periode havde oprindelse i Kina, og derfor bør et landespecifikt kontingent gælde for Kina, mens alle andre lande får et andet kontingent.
(122) På dette grundlag ville den kontingentmængde, der tildeles Kina, udgøre 11389 tons for en periode på 154 dage, mens alle andre lande tilsammen ville få tildelt 243 tons for denne periode. Kommissionen fandt, at hvis dette skete, ville den del af kontingentet, der blev tildelt alle andre lande, være for lille til at tillade konkurrence eller gøre det muligt for nye eksportører at komme ind på markedet. Det er ønskeligt, at andre lande end Kina også har mulighed for at eksportere den pågældende vare til Fællesskabet. Det kontingent, der tildeles alle andre lande, bør derfor øges til 3 % af forbruget i Fællesskabet (eller 906 tons for 154 dage), hvilket giver en samlet mængde på 12295 tons for toldkontingenterne for en periode på 154 dage.
(123) I overensstemmelse med fællesskabslovgivningen og Fællesskabets internationale forpligtelser bør de midlertidige beskyttelsesforanstaltninger ikke finde anvendelse på nogen vare med oprindelse i et udviklingsland, så længe dets andel af importen af den pågældende vare til Fællesskabet ikke overstiger 3 %.
(124) Kommissionens foreløbige konklusion viser, at det eneste udviklingsland, der ikke opfylder betingelserne for at drage fordel af denne fritagelse, er Kina. De udviklingslande, for hvilke de midlertidige foranstaltninger ikke finder anvendelse, skal derfor specificeres, og dette er sket i bilaget.
14.2. Forvaltning af toldkontingenterne
(125) Visse importører og deres sammenslutninger har anmodet om, at der blev indført en ordning, som vil tillade traditionelle importører, der traditionelt importerer den pågældende vare fra Kina, at have garanterede mængder baseret på deres traditionelle importniveau. Andre importører fremførte, at enhver kontingentordning burde følge "først til mølle"-princippet for at undgå unødvendige administrative byrder og bevare konkurrencen.
(126) For at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at afgøre, hvordan kontingenterne bedst kan forvaltes, offentliggjorde Kommissionen den 2. oktober 2003 en meddelelse, hvori den opfordrede importører, der har importeret eller ønsker at importere den pågældende vare, til at afgive visse detaljerede oplysninger om deres tidligere import og forventede fremtidige import(8). Det fremgik af de oplysninger, der blev afgivet som reaktion på denne meddelelse, at langt hovedparten (mere end 90 %) af importen af den pågældende vare i hver af konserveringssæsonerne 1999/2000, 2000/01 og 2001/02 var importeret af et lille antal importører, der i gennemsnit importerede 500 tons eller mere i hver konserveringssæson (i det følgende benævnt "traditionelle importører"). Resten blev importeret af andre importører (i det følgende benævnt "andre importører").
(127) Kommissionen har undersøgt denne anmodning under hensyntagen til følgende betragtninger:
- I de aktuelle kritiske omstændigheder og i betragtning af, at konserveringssæsonen allerede er begyndt, finder Kommissionen, at der bør indføres midlertidige foranstaltninger med mindst mulig forsinkelse.
- Uden et system med garanterede licenser er det sandsynligt, at prisen på den fra Kina importerede vare vil stige stærkt i den første del af toldkontingentperioden, idet importørerne vil søge at sikre, at deres import ikke er genstand for beskyttelsestold, og at der derefter kan forekomme et prissammenbrud, når importørerne når eller overskrider den importmængde, som er nødvendig for at opfylde deres ordrer (de såkaldte "windfall"-virkninger). "Windfall"-virkningerne af tildelingen af toldkontingentet efter "først til mølle"-princippet kan skade fællesskabsproducenterne, idet efterspørgslen i den første fase af konserveringssæsonen vil være rettet mod importerede varer fra Kina og først vil blive rettet mod fællesskabsproducenternes vare, når toldkontingentet er opbrugt. Dette risikerer at begrænse fællesskabsproducenternes salg i den første del af konserveringssæsonen, og de vil også lide under den usikkerhed, der følger af alvorlige prisudsving. Hvis dette skulle ske, vil det bringe opnåelsen af de mål, der tilstræbes med indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, i fare.
- De eksisterende importører, der normalt importerer betydelige mængder af den pågældende vare fra Kina, har en interesse i, at det sikres, at traditionelle handelsmønstre bevares, og at de fortsat er i stand til at importere en vis mængde af den pågældende vare fra Kina uden tillægstold. Det er også i nye importørers interesse, at de har mulighed for at importere den pågældende vare fra Kina uden tillægstold.
- Det er i detailhandlernes og forbrugernes interesse, at der fortsat er et tilstrækkeligt udbud af den pågældende vare på fællesskabsmarkedet, og at markedsprisen stabiliseres.
- De midlertidige foranstaltninger bør have en sådan form, at de når deres mål og samtidig skaber mindst mulig unødig forstyrrelse af markedet i form af alvorlige prisudsving og negative følger for fællesskabsproducenterne samt giver importørerne de mindst mulige administrative byrder.
(128) Efter at have taget hensyn til disse overvejelser finder Kommissionen, at det ikke vil være hensigtsmæssigt at forvalte toldkontingentet efter "først til mølle"-princippet. I stedet bør de erhvervsdrivende, der traditionelt har importeret en betydelig mængde af den pågældende vare til Fællesskabet (såkaldte "traditionelle importører"), have mulighed for at ansøge om licens til at importere en mængde af den pågældende vare uden tillægstold, baseret på deres traditionelle import fra Kina. Samtidig bør andre importører, der ønsker at importere den pågældende vare til Fællesskabet fra Kina, men ikke opfylder dette kriterium (såkaldte "andre importører"), have mulighed for at ansøge om en licens til at importere en mængde af den pågældende vare uden tillægstold.
(129) For at muligheden for at importere den pågældende vare uden tillægstold bliver retfærdigt og ligeligt fordelt, bør der etableres en licensordning, hvorved retten til at importere den pågældende vare toldfrit gøres til genstand for fremlæggelse af en importlicens. De detaljerede regler for denne ordning bør supplere eller fravige reglerne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1291/2000 af 9. juni 2000 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter(9), senest ændret ved forordning (EF) nr. 325/2003(10).
(130) For at ordningen kan fungere effektivt, bør retten til at ansøge om en licens være forbeholdt erhvervsdrivende, fysiske og juridiske personer, enkeltpersoner eller grupper, der for nylig har foretaget import til Fællesskabet. Der er også behov for foranstaltninger for at begrænse anmodninger om importlicenser i spekulationsøjemed, hvilket kan føre til, at toldkontingenterne ikke udnyttes fuldt ud. For at kunne ansøge om en licens skal importører derfor for nylig have importeret en rimelig minimumsmængde af lignende varer til Fællesskabet. I betragtning af den pågældende vares art og værdi findes det rimeligt, at importører for at kunne ansøge om en licens skal have importeret mindst 50 tons forarbejdede frugt- og grøntsagsprodukter som omhandlet i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2201/96 i en eller flere af konserveringssæsonerne 1999/2000, 2000/01 og 2001/02. Endvidere bør det fastsættes, at der skal kræves sikkerhedsstillelse for hvert ton af den pågældende vare, for hvilken der fremsættes anmodning om en importlicens. Denne sikkerhedsstillelse skal være tilstrækkelig stor til at afskrække anmodninger i spekulationsøjemed, men ikke så stor, at den afskrækker selskaber, der beskæftiger sig med reelle handelsmæssige aktiviteter i forbindelse med forarbejdede frugt- og grøntsagsprodukter. Kommissionen finder, at en sikkerhedsstillelse på omkring 20 % af værdien af den pågældende importerede vare er rimelig i denne forbindelse.
(131) Uanset den store andel af den pågældende vare, som er importeret af traditionelle importører i de seneste konserveringssæsoner, finder Kommissionen, at en andel på mindst 15 % af toldkontingentet for varer med oprindelse i Kina skal stilles til rådighed for "andre importører" for at holde markedet åbent og bevare konkurrencen. Traditionelle handelsmønstre for importen fra Kina kan derfor bedst opretholdes ved kun at tildele 85 % af toldkontingentet for varer med oprindelse i Kina som individuelle toldkontingenter til de traditionelle importører, mens de resterende 15 % reserveres til "andre importører".
(132) Licenser for 85 % af toldkontingentet for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina bør derfor stilles til rådighed for traditionelle importører efter ansøgning og på grundlag af objektive kriterier. Licenser for de resterende 15 % bør efter anmodning og på grundlag af objektive kriterier stilles til rådighed for "andre importører". Sådanne kriterier er nødvendige for at sikre, at hver enkelt traditionel importør har mulighed for at bevare sin position i forhold til andre traditionelle importører, at ingen enkelt importør kan kontrollere markedet, og at konkurrencen mellem importører bevares. I denne forbindelse er det mest hensigtsmæssige objektive kriterium for traditionelle importører den maksimumsmængde (nettovægt) af den pågældende vare, som den traditionelle importør har importeret pr. konserveringssæson i sæsonerne 1999/2000, 2000/01 og 2001/02. Det mest hensigtsmæssige objektive kriterium for andre importører er en grænse på 20 % af det toldkontingent, der er til rådighed for andre importører for varer af kinesisk oprindelse (dvs. 3 % af toldkontingentet for varer af kinesisk oprindelse).
(133) For så vidt angår importen af den pågældende vare med oprindelse i andre lande end Kina finder Kommissionen, at da traditionelle importører ikke importerer betydelige mængder af den pågældende vare fra andre lande end Kina, og da det toldkontingent, der skal fastsættes, er væsentligt højere end importen i tidligere konserveringssæsoner, bør hele toldkontingentet stå til rådighed for alle importører på samme grundlag; den finder desuden (af ovennævnte årsager), at det mest hensigtsmæssige objektive kriterium for at begrænse ansøgninger om importlicenser er en grænse på 20 % af toldkontingentet for varer af denne oprindelse.
(134) Muligheden for, at varer importeret fra udviklingslande kan fritages for toldkontingenterne, er afhængig af varernes oprindelse. Muligheden for, at importerede varer kan henføres under toldkontingentet for importvarer med oprindelse i Kina og under toldkontingentet for importvarer med oprindelse i alle andre lande, er også afhængig af varernes oprindelse. De kriterier for bestemmelse af oprindelsesstatus, der i øjeblikket gælder i Fællesskabet, bør derfor anvendes, og for at sikre, at toldkontingenterne forvaltes effektivt, bør det kræves, at der fremlægges et oprindelsescertifikat ved Fællesskabets grænse i forbindelse med import af den pågældende vare, undtagen hvis importen af denne vare er omfattet af et oprindelsesbevis, der er udstedt eller udfærdiget i overensstemmelse med de relevante regler for, at varer kan omfattes af præferentielle toldforanstaltninger.
14.3. Varighed
(135) De midlertidige foranstaltninger bør ikke vare mere end 154 dage. Foranstaltningerne bør træde i kraft den 9. november 2003 og vare i 154 dage, medmindre der indføres endelige foranstaltninger, eller undersøgelsen afsluttes uden indførelse af foranstaltninger før dette tidspunkt -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Ordning med toldkontingenter
1. Der åbnes en ordning med toldkontingenter i en periode fra datoen for denne forordnings ikrafttræden til den 10. april 2004 for importen til Fællesskabet af visse forarbejdede eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, tilsat sukker, der i øjeblikket henhøres under KN-kode 2008 30 55 og 2008 30 75 (i det følgende benævnt "konserverede mandariner"). Toldkontingenterne har følgende størrelse: 11389 tons for konserverede mandariner med oprindelse i Folkerepublikken Kina og 906 tons for konserverede mandariner med oprindelse i alle andre lande.
2. Den konventionelle toldsats, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2658/87(11) eller en eventuel præferentiel toldsats finder fortsat anvendelse for konserverede mandariner importeret inden for de i stk. 1 omhandlede kontingenter.
3. Importen af konserverede mandariner, der finder sted uden fremlæggelse af en licens for det land, hvor de pågældende varer har oprindelse, er genstand for en tillægstold på 155 EUR pr. ton.
Artikel 2
Definitioner
I forbindelse med denne forordning forstås ved:
a) "konserveringssæson": en periode på 12 måneder fra den 1. oktober i et år til den 30. september i det næstfølgende år
b) "importør": en erhvervsdrivende, fysisk eller juridisk person, enkeltperson eller gruppe, der i en eller flere af konserveringssæsonerne fra 1999/2000 til 2001/02 har importeret mindst 50 tons forarbejdede frugter og grøntsager, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2201/96, til Fællesskabet pr. konserveringssæson, uanset disse importerede varers oprindelse
c) "traditionel importør": en importør, der i gennemsnit har importeret 500 tons eller derover af konserverede mandariner til Fællesskabet pr. konserveringssæson i konserveringssæsonerne 1999/2000, 2000/01 og 2001/02, uanset disse importerede varers oprindelse
d) "referencemængde": den maksimumsmængde konserverede mandariner, som en traditionel importør har importeret pr. konserveringssæson i en af konserveringssæsonerne 1999/2000, 2000/01 og 2001/02
e) "andre importører": importører, der ikke er traditionelle importører
f) "oprindelse": en henvisning til det land, hvor importen har oprindelse, nemlig enten Kina eller et andet land.
Artikel 3
Ordning med importlicenser
1. Al import inden for de i artikel 1, stk. 1, omhandlede kontingenter er genstand for fremlæggelse af en importlicens (i det følgende benævnt "licensen") udstedt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1291/2000, medmindre andet er fastsat i nærværende forordning.
2. Artikel 8, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1291/2000 finder ikke anvendelse på licenserne. I licensernes rubrik 19 anføres "0".
3. Som fravigelse af artikel 9 i forordning (EF) nr. 1291/2000 kan de rettigheder, der følger af licenser, ikke overdrages.
4. Det sikkerhedsbeløb, der er omhandlet i artikel 15, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1291/2000, er 150 EUR pr. ton af varens nettovægt.
Artikel 4
Licensers gyldighed
1. Rubrik 8 i licensanmodninger og licenser skal angive varens oprindelsesland. Der sættes kryds ud for ordet "ja" i rubrik 8. Licenser er kun gyldige for varer med oprindelse i det land, som er angivet i denne rubrik.
2. Licenser er kun gyldige for den periode, for hvilken de er udstedt. Rubrik 24 skal indeholde følgende påtegning: "licensen kun gyldig til den 10. april 2004".
Artikel 5
Anmodninger om licenser
1. Kun importører kan indgive anmodninger om licenser.
Anmodninger indgives til de kompetente nationale myndigheder. Til støtte for deres anmodninger skal importørerne afgive oplysninger, der over for de kompetente nationale myndigheder godtgør, at artikel 2, litra b) og c), er overholdt.
2. Anmodninger om licenser kan indgives i syv arbejdsdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.
3. Anmodninger om licenser indgivet af traditionelle importører skal være for en mængde, der ikke er større end referencemængden for den pågældende traditionelle importør for så vidt angår importen af konserverede mandariner med oprindelse i Kina og ikke større end 20 % af det toldkontingent, der er fastsat for importen af konserverede mandariner med oprindelse i alle andre lande.
4. Anmodninger om licenser indgivet af andre importører skal være for en mængde, der ikke er større end 3 % af det i artikel 1, stk. 1, fastsatte toldkontingent for import af konserverede mandariner med oprindelse i Kina og ikke større end 20 % af det toldkontingent, der er fastsat for import af konserverede mandariner med oprindelse i alle andre lande.
5. I licensanmodningernes rubrik 20 anføres "traditionel importør" eller "anden importør" samt "anmodning i henhold til forordning (EF) nr. 1964/2003".
Artikel 6
Tildeling af toldkontingenterne
1. For import af varer med oprindelse i Kina fordeles det i artikel 1, stk. 1, fastsatte toldkontingent således:
a) 85 % til traditionelle importører
b) 15 % til andre importører.
Hvis disse mængder ikke udnyttes fuldt ud af en kategori af importører, kan den resterende del tildeles importører af den anden kategori.
2. For import af varer med oprindelse i andre lande end Kina er det i artikel 1, stk. 1, fastsatte toldkontingent til rådighed for traditionelle importører og andre importører.
Artikel 7
Medlemsstaternes underretning af Kommissionen
1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvorvidt der er indgivet anmodninger om importlicenser, samt om de mængder, der er omfattet af disse anmodninger.
2. De i stk. 1 omhandlede oplysninger skal meddeles senest kl. 12 middag (Bruxelles-tid) den niende arbejdsdag efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.
3. Den i stk. 1 omhandlede underretning skal ske elektronisk på den dertil beregnede formular, som Kommissionen sender til medlemsstaterne. De deri afgivne oplysninger fordeles efter importørtype og oprindelse, jf. artikel 2.
Artikel 8
Udstedelse af licenser
1. På grundlag af de oplysninger, som medlemsstaterne afgiver i henhold til artikel 7, beslutter Kommissionen ved en forordning for hver oprindelse og hver type importør, jf. artikel 2 og under hensyntagen til stk. 2, de andele, hvormed licenserne skal udstedes, senest den fireogtyvende arbejdsdag fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. Når Kommissionen på grundlag af de oplysninger, der er afgivet af medlemsstaterne i henhold til artikel 7, finder, at licensanmodninger overskrider de mængder, der er fastsat i henhold til artikel 1 og 6, fastsætter den en enkelt procentvis reduktion, der skal anvendes på de pågældende anmodninger om licenser.
2. Licenser udstedes af de kompetente nationale myndigheder den tredje arbejdsdag efter ikrafttrædelsen af den i stk. 1 omhandlede forordning.
3. Når der i medfør af stk. 1 udstedes en licens for en mængde, der er mindre end ønsket, kan licensanmodningen trækkes tilbage inden for tre arbejdsdage fra ikrafttrædelsen af de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til dette stykke. I tilfælde af en sådan tilbagetrækning frigives den stillede sikkerhed straks.
Artikel 9
Udviklingslande
Importen af konserverede mandariner med oprindelse i et af de udviklingslande, der er anført i bilaget, er ikke genstand for eller tildelt toldkontingenterne.
Artikel 10
Generelle bestemmelser
1. Oprindelsen af de konserverede mandariner, der er omfattet af denne forordning, fastsættes i overensstemmelse med de bestemmelser, der er gældende i Fællesskabet.
2. Med forbehold af stk. 3 er enhver overgang til fri omsætning i Fællesskabet af konserverede mandariner med oprindelse i et tredjeland betinget af:
a) at der fremlægges et oprindelsescertifikat udstedt af de kompetente nationale myndigheder i det pågældende land, der opfylder betingelserne i artikel 47 i forordning (EØF) nr. 2454/93, og
b) at varen er blevet transporteret direkte fra det pågældende land til Fællesskabet, jf. artikel 11.
3. Det i stk. 2, litra a), omhandlede oprindelsescertifikat kræves ikke for import af konserverede mandariner, der er omfattet af et oprindelsesbevis, der er udstedt eller udfærdiget i overensstemmelse med de relevante regler for opnåelse af ret til at benytte præferentielle toldforanstaltninger.
4. Beviser for oprindelse godtages kun, hvis varerne opfylder de kriterier for fastlæggelse af oprindelse, der er fastsat i de i Fællesskabet gældende bestemmelser.
Artikel 11
Direkte transport
1. Nedenstående varer anses for at være transporteret direkte til Fællesskabet fra et tredjeland:
a) varer, der er transporteret uden at passere gennem noget tredjelands område
b) varer, der er transporteret gennem andre tredjelandes område undtagen oprindelseslandet med eller uden omladning eller midlertidig oplagring i disse lande, hvis transporten gennem disse lande har været nødvendig af geografiske grunde eller udelukkende af hensyn til transportvilkårene, og hvis varerne
i) er forblevet under tilsyn af toldmyndighederne i transit- eller oplagringslandet
ii) ikke er bragt i handelen eller overgået til frit forbrug der, og
iii) ikke har undergået andre behandlinger der end aflæsning og genpålæsning.
2. Det skal dokumenteres over for myndighederne i Fællesskabet, at de i stk. 1, litra b), omhandlede betingelser er opfyldt. Denne dokumentation kan navnlig have form af et af følgende dokumenter:
a) et gennemgående transportdokument udstedt i oprindelseslandet for forsendelse gennem transitlandet eller -landene
b) en erklæring fra toldmyndighederne i transitlandet eller -landene, der indeholder:
i) en nøjagtig beskrivelse af varerne
ii) datoen for varernes aflæsning og genpålæsning eller for deres indskibning og udskibning, med angivelse af navnene på de benyttede fartøjer.
Artikel 12
Varer, der er under forsendelse til Fællesskabet
1. Denne forordning finder ikke anvendelse på varer, der er under forsendelse til Fællesskabet, jf. stk. 2.
2. Varer anses for at være under forsendelse til Fællesskabet, hvis de:
- forlod oprindelseslandet inden anvendelsesdatoen for nærværende forordning, og
- transporteres fra pålæsningsstedet i oprindelseslandet til aflæsningsstedet i Fællesskabet i henhold til et gyldigt transportdokument, som er udstedt inden anvendelsen af nærværende forordning.
3. De pågældende parter godtgør til toldmyndighedernes tilfredshed, at betingelserne i stk. 2 er opfyldt.
Myndighederne kan dog anse varerne for at have forladt oprindelseslandet inden anvendelsen af nærværende forordning, hvis et af følgende dokumenter fremlægges:
- i tilfælde af søtransport, konnossementet, hvoraf det fremgår, at lastningen fandt sted inden ikrafttrædelsen
- i tilfælde af jernbanetransport, fragtbrevet, der blev antaget af jernbanemyndighederne i oprindelseslandet inden ikrafttrædelsen
- i tilfælde af vejtransport, kontrakten om godsbefordring ad landevej (CMR) eller et andet transportdokument, der er udstedt i oprindelseslandet inden ikrafttrædelsen
- i tilfælde af lufttransport, luftfragtbrevet, hvoraf det fremgår, at luftfartsselskabet antog varerne inden ikrafttrædelsen.
Artikel 13
Medlemsstaterne og Kommissionen arbejder tæt sammen om at sikre, at denne forordning overholdes.
Artikel 14
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og anvendes indtil den 10. april 2004.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2003.
Komission asetus (EY) N:o 1964/2003,
annettu 7 päivänä marraskuuta 2003,
väliaikaisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien, jne.) tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä ja asetuksen (EY) N:o 518/94 kumoamisesta 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3285/94(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2474/2000(2), ja erityisesti sen 6 ja 8 artiklan,
ottaa huomioon tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä ja asetusten (ETY) N:o 1765/82, (ETY) N:o 1766/82 ja (ETY) N:o 3420/83 kumoamisesta 7 päivänä maaliskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 519/94(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 427/2003(4), ja erityisesti sen 5 ja 6 artiklan,
on kuullut asetusten (EY) N:o 3285/94 ja (EY) N:o 519/94 4 artiklalla perustettua neuvoa-antavaa komiteaa asiasta,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
Asetukset (EY) N:o 3285/94 ja (EY) N:o 519/94
(1) Espanjan valtio ilmoitti komissiolle 20 päivänä kesäkuuta 2003, että suuntaukset sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien, jne.) tuonnissa näyttivät osoittavan, että tarvittiin asetusten (EY) N:o 3285/94 ja (EY) N:o 519/94 mukaisia suojatoimenpiteitä. Se toimitti tietoja, jotka toimivat asetuksen (EY) N:o 3285/94 10 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 519/94 8 artiklan mukaisena käytettävissä olevana näyttönä, ja pyysi komissiota ottamaan käyttöön kyseisten asetusten mukaiset suojatoimenpiteet.
(2) Espanja toimitti näytön siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Euroopan yhteisöön lisääntyi nopeasti sekä absoluuttisesti että suhteessa yhteisön tuotantoon ja kulutukseen ja erityisesti siitä, että tuonti on lisääntynyt nopeasti viime vuosina.
(3) Espanja väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrän kasvulla on muiden seurausten lisäksi ollut kielteisiä vaikutuksia samankaltaisten tai suoraan niiden kanssa kilpailevien yhteisön tuotteiden hintoihin ja yhteisön tuottajien markkinaosuuteen ja niiden myymiin määriin, mikä on johtanut yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon.
(4) Espanja ilmoitti lisäksi, että yhteisön tuottajilta saatujen tietojen mukaan Euroopan yhteisön viivyttely suojatoimenpiteiden käyttöönottamisessa aiheuttaisi vahinkoa, jota olisi vaikea poistaa, ja se kehotti niiden pikaiseen käyttöönottoon.
(5) Komissio ilmoitti tilanteesta kaikille jäsenvaltioille, ja kuuli niitä tuonnin edellytyksistä, olosuhteista ja suuntauksista, vakavasta vahingosta tai sen uhasta sekä kyseisten yhteisön tuotteiden taloudellisen ja kaupallisen tilanteen eri näkökohdista.
(6) Komissio pani 11 päivänä heinäkuuta 2003 vireille tutkimuksen tuotujen tuotteiden kanssa samankaltaisten tuotteiden tai niiden kanssa suoraan kilpailevien tuotteiden yhteisön tuottajille aiheutuneesta vakavasta vahingosta tai sen uhasta.
(7) Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille sekä niitä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, vientimaiden edustajille ja yhteisön tuottajille. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille kyseisille osapuolille, yhteisön mandariinien tuottajia edustaville järjestöille ja niille osapuolille, jotka ilmoittautuivat tutkimuksen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Komissio antoi asetuksen (EY) N:o 519/94 5 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 3285/94 6 artiklan nojalla asianomaisille osapuolille myös tilaisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi.
(8) Kiinan kansantasavallan, jäljempänä "Kiina", valtio, tietyt vientiä harjoittavat tuottajat ja niitä edustavat järjestöt, yhteisön tuottajat ja tuojat ja niitä edustavat järjestöt sekä yhteisön mandariinien tuottajia edustavat järjestöt esittivät huomautuksensa kirjallisesti. Kaikki asianomaiset osapuolet, jotka määräajassa pyysivät saada tulla kuulluiksi ja jotka ilmoittivat, että menettelyn tulokset todennäköisesti vaikuttavat niihin, ja osoittivat, että niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä, saivat mahdollisuuden tulla kuulluiksi. Osapuolten esittämiä suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon väliaikaisia päätelmiä tehtäessä. Komissio hankki ja todensi kaikki väliaikaista määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin kuuden yhteisön tuottajan ja neljän tuojan toimitiloissa sekä niitä edustavien järjestöjen toimitiloissa ja yhteisön tuottajille tuoretta tuotetta hankkivan toimittajan toimitiloissa.
2. LUETTELO YHTEISTYÖSSÄ TOIMINEISTA OSAPUOLISTA
Tuottajat
Industrias Videca, SA; Villanueva de Castellón, Valencia, Espanja
La Joya Export SA; Burriana, Castellón, Espanja
Agriconsa; Algemesi, Valencia, Espanja
Conservas y Frutas, SA; Mula, Murcia, Espanja
Halcon Foods S.A.; Campos del Río, Murcia, Espanja
Alcurnia Alimentación S.L.; Molina de Segura, Murcia, Espanja
Marín Giménez Hnos. SA; Caravaca, Murcia, Espanja
Conservas Fernández SA; La Copa-Bullas, Murcia, Espanja.
Tuojat
Wydra International GmbH, Reinbek, Saksa
EDEKA Zentral AG, Hampuri, Saksa
Hüpeden and Co. GmbH, Hampuri, Saksa
Wünsche International GmbH, Hampuri, Saksa
E. Schröder KG (GmbH and Co.), Hampuri, Saksa
Rewe Zentral AG, Köln, Saksa
Henry Lamotte GmbH, Bremen, Saksa
MCM Foods BV, Rotterdam, Alankomaat
WS China Import GmbH, Hampuri, Saksa
Waren-Verein der Hamburger Börse e.V., Hampuri, Saksa.
Viejät
Hu Nan Cereals, Oils Imp. & Exp. Group Co., Ltd, Changsha City, Kiina
Huangyan Guangyi Foods Co., Ltd, Huangyan Zhejiang, Kiina
Huangyan Mingqiang Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kiina
Jiangsu Cereals, Oils Import & Export Group Corp., Nanjing, Kiina
Jiangxi Cereals, Oils & Foodstuffs Imp. & Exp. Corp., Nanchang City, Jianxi, Kiina
Jinhua Iceman Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kiina
Ningbo Huifeng Foods Co., Ltd, Fenghua City, Zhejiang, Kiina
Ninghai Kaizi Co., Ltd, Ninghai, Zhejiang, Kiina
Shandong Jiayuan Imp & Exp Co., Ltd, Qingdao, Kiina
Shandong Jiufa Edible Fungus Co., Ltd, Nanchang City, Jianxi, Kiina
Taizhou Hengsheng Canned Foods Co., Ltd, Linhai, Zhejiang, Kiina
Taizhou Huangyan Hanfuming Foods Co., Ltd, Taizhou, Zhejiang, Kiina
Xiamen International Trade Group Co., Ltd, Xiamen, Kiina
Xiangshan Huayu Foodstuff Co., Ltd, Xiangshan Dancheng, Zhejiang, Kiina
Xiangshan Longxin Foods Co., Ltd, Xiangshan County, Zhejiang, Kiina
Zhejiang Cereals, Oils & Foodstuffs I/E Co., Ltd, Hangzhou, Kiina
Zhejiang Huangyang Bai Le Foods Co., Ltd, Taizhou City, Kiina
Zhejiang Linhai Jiayuan Foodstuff Co.Ltd, Linhai, Zhejiang, Kiina
Zhejiang Long Wei Food Co., Ltd, Linhai, Zhejiang, Kiina
Zhejiang Ninghai Dongda Food Co., Ltd, Nighai County, Kiina
Zhejiang Xin An Jiang Canned Food Co., Ltd, Qiandaohu Town, Zhejiang, Kiina
Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd, XinChang, Zhejiang, Kiina
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kiina
Zhejiang Zhongda Newland Co., Ltd, Hangzhou, Zhejiang, Kiina
Zhejiang Chun-an Foreign Trade Corp., Chun-An, Zhejiang, Kiina
Raaka-aineiden toimittajat
Narvill Cooperativa V., Vilavella, Castellón, Espanja
Cooperativa Agrícola San Bernardo Coop. V., Carlet, Valencia, Espanja
Cooperativa Agrícola Nuestra Señora de Loreto (CANSO), L'Alcudia, Valencia, Espanja
Cooperativa Agrícola Bétera Coop. V., Bétera, Valencia, Espanja
Cooperativa Agricola SCJ Coop. V. (Copal), Algemesi, Valencia, Espanja
Cocalni Coop. V., Alquerías del Niño Perdido, Castellón, Espanja.
3. EU:N MANDARIINIMARKKINAT
(9) Mandariinit korjataan talvella. Korjuu- ja säilömisaika alkaa noin lokakuun alussa ja päättyy noin tammikuun lopussa seuraavana vuonna. Tuore tuote on tarkoitettu tuorehedelmämarkkinoille mehuja ja säilykkeitä varten. Mandariinien säilöntäteollisuudessa on käytäntönä käyttää vertailuperustana 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välistä kautta ja komissio on käyttänyt sitä omassa analyysissään. Koska kauden koko tuotanto päättyy tammikuun lopussa, kautta 2002/2003 koskevat tuotantotiedot ovat täydelliset eikä ekstrapolointia tarvittu. Kautta 2002/2003 koskevat muut taloudelliset tiedot perustuivat kyseisen kauden yhdeksää ensimmäistä kuukautta koskeviin käytettävissä oleviin tietoihin.
(10) Lokakuussa 1996 neuvosto otti käyttöön neuvoston asetuksella (EY) N:o 2202/96 tiettyjen sitrushedelmien, kuten mandariinien, klementiinien, wilkingien ja niiden kaltaisten sitrushedelmähybridien, tuottajien yhteisön tukijärjestelmän. Tukijärjestelmän tarkoituksena oli kannustaa tuottajia tarjoamaan tuotteitaan mieluummin jalostettaviksi kuin markkinoilta vedettäviksi, mutta samalla välttää järjestelmällistä jalostukseen turvautumista vaihtoehtoisena markkinointikeinona hedelmille, jotka alun perin oli tarkoitettu tuoremarkkinoille. Järjestelmän mukaisesti tukea myönnetään tuottajille, jotka tuottavat sitrushedelmiä jalostusteollisuudelle muun muassa tuottajien tukemiseksi, teollisuuden kanssa käytävien neuvottelujen helpottamiseksi ja tuotannon keskittämisen edistämiseksi tuottajajärjestöjen kautta. Järjestelmään sisältyy tiettyjä mekanismeja, joilla tuottajia kannustetaan tuottamaan ja toimittamaan ne määrät, jotka ne ovat sitoutuneet toimittamaan, mutta samalla yritetään rajoittaa liikatuotantoa.
(11) Toisesta asiaa koskevasta järjestelmästä annetaan tukea tuottajille niiden kustannusten kattamiseksi osittain, jotka aiheutuvat tuoreiden sitrushedelmien markkinoilta vetämisestä. Kyseisen järjestelmän päätavoite on vakiinnuttaa tuoreiden tuotteiden hinnat yhteisön markkinoilla. Lisäksi sillä tuetaan tuottajien tulonmuodostusta ja kannustetaan huonompilaatuisten tuotteiden vetämistä markkinoilta.
(12) Koska yhteisön tuottajien tilanne oli kuitenkin huonontunut merkittävästi, oli selvää, että ne eivät hyötyneet edellä mainituista järjestelmistä, kuten oli tarkoitus.
4. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE
(13) Tuote, jonka osalta komissiolle on ilmoitettu, että suuntaukset sen tuonnissa näyttävät osoittavan, että tarvitaan suojatoimenpiteitä, on tietyt mandariinivalmisteet tai -säilykkeet (mukaan luettuina tangeriinit ja satsumat), klementiinit, wilkingit ja niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit, lisättyä alkoholia sisältämättömät, lisättyä sokeria sisältävät, jäljempänä "tarkasteltavana oleva tuote".
(14) Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2008 30 55 ja 2008 30 75. Kyseiset CN-koodit koskevat tarkasteltavana olevaa tuotetta silloin, kun tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino on suurempi kuin 1 kg, ja silloin kun tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino on enintään 1 kg.
(15) Alustavasta tutkimuksesta käy ilmi, että tarkasteltavana olevaa tuotetta saadaan kuorimalla ja lohkomalla tiettyjä pieniä sitrushedelmiä (pääasiassa satsumia), jotka sen jälkeen säilötään sokerisiirappiin. Kuoriminen ja lohkominen voidaan suorittaa käsin tai koneella.
(16) Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan eri painoisena sekä kuluttajamarkkinoille että ateriapalvelualalle ja elintarviketeollisuudelle. Suurin osa kuluttajamarkkinoille tarkoitetuista tuotteista on nettopainoltaan 312 g (175 g valutettuna), vaikka 850 g (480 g) painavan tuotteen osuus myynnistä on kasvussa. Ateriapalveluala ja elintarviketeollisuus käyttävät suurempia pakkauskokoja, erityisesti 2,65 kg (1500 g) ja 3,1 kg (1700 g) painavia pakkauksia; näistä 2,65 kg on suosituin koko.
(17) Satsumia, klementiinejä ja muita pieniä sitrushedelmiä kutsutaan yleisesti yhteisellä nimellä "mandariinit". Useimmat näistä eri hedelmälajeista soveltuvat käytettäväksi tuoretuotteena tai mehuina tai säilykkeinä. Ne ovat samankaltaisia ja tuoreet mandariinit (mukaan luettuina tangeriinit ja satsumat), klementiinit, wilkingit ja niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit luokitellaan kaikki samaan kuusinumeroiseen CN-koodiin ( 0805 20 ).
(18) Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ei ainoastaan säilöttyjä mandariineja vaan kaikkia säilöttyjä hedelmiä olisi kohdeltava yhtenä tarkasteltavana olevana tuotuna tuotteena. Kantansa tueksi he viittasivat
a) tuotteiden fyysisiin ominaisuuksiin, luonteeseen ja laatuun;
b) siihen, missä määrin tuotteet voivat palvella samaa tai samankaltaista käyttötarkoitusta;
c) siihen, missä määrin kuluttajat pitävät ja kohtelevat tuotteita vaihtoehtoina tietyn kysynnän tyydyttämiseksi;
d) tuotteen kansainväliseen tariffiluokitteluun.
(19) Tämä väite hylättiin. Komission mukaan säilöttyjen mandariinien ja muiden säilöttyjen hedelmien välillä on ero. Muiden hedelmäsäilykkeiden valmistuksessa käytettyjen tuoreiden hedelmien kuusinumeroiset CN-koodit ovat erilaiset kuin tuoreiden mandariinien (mukaan lukien tangeriinit ja satsumat), klementiinien, wilkingien ja niiden kaltaisten sitrushedelmähybridien CN-koodit. Vaikka on totta, että säilötyt mandariinit ja muut säilötyt hedelmät luokitellaan HS-koodiin 2008, siihen kuuluvat myös sellaiset eri tuotteet kuten maapähkinävoi ja inkiväärivalmisteet ja -säilykkeet. Tuotteiden maku, koostumus, muoto ja väri on erilainen. Niiden vitamiini- ja mineraalipitoisuudet ovat erilaiset ja ne täyttävät erilaiset ravintovaatimukset. Tuotteiden pääasialliset käyttötarkoitukset ovat myös erilaiset. Tätä päätelmää tukee se, että kunkin tuotteen tuotantoprosessi on erilainen (riippuen siitä, onko hedelmät kuivattava, kuorittava, paloiteltava, viipaloitava tai lohkottava).
(20) Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että hedelmävalmisteet ja -säilykkeet sekä tuoreet hedelmät muodostavat yhden tarkasteltavana olevan tuodun tuotteen. Myös tämä väite hylättiin. Hedelmävalmisteet ja -säilykkeet luokitellaan eri neljänumeroiseen tariffikoodiin kuin tuoreet hedelmät. Tuoreita hedelmiä ei jalosteta ja niiden varastointi-ikä on rajallinen. Loppukäyttäjä yleensä pesee, kuorii, poistaa kivet, viipaloi, paloittelee tai muuten jalostaa tuoreet hedelmät. Niiden ominaisuuksien, kuten maku, koostumus, jne., katsotaan yleensä eroavan hedelmävalmisteista ja -säilykkeistä ja niiden käyttötarkoituksen katsotaan olevan erilainen.
(21) Komissio määrittelee alustavasti, että tarkasteltavana oleva tuote muodostaa yhden tuodun tuotteen, joka luokitellaan edellä mainittuihin CN-koodeihin.
5. SAMANKALTAISET TAI SUORAAN KILPAILEVAT TUOTTEET
(22) Komissio on tehnyt alustavan selvityksen siitä, onko yhteisön tuottajien tuottama tuote, jäljempänä "samankaltainen tuote", tarkasteltavana olevan tuodun tuotteen kanssa samankaltainen.
(23) Tarkasteltavana olevaa tuotua tuotetta tuotetaan eri laatuja. Ne, joissa on enintään noin 10 prosenttia rikkoutuneita hedelmälohkoja, ovat korkeaa laatua. Muut ovat standardilaatua. Tietyt yhteistyössä toimineet viejät ja tuojat väittivät, että Kiinasta peräisin olevat mandariinisäilykkeet olivat parempilaatuisia kuin EU:sta peräisin olevat tuotteet, koska ne kuorittiin käsin, ja että Kiinasta peräisin olevissa tuontituotteissa on yleensä vähemmän rikkoutuneita hedelmälohkoja. Vaikka suurin osa tuonnista on peräisin Kiinasta, tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen laadusta/havaitusta laadusta on olemassa ristiriitaista näyttöä.
- Yksi tuoja toi tarkasteltavana olevan tuotteen huippumerkkejä ja myös halvempaa merkkiä. Tarkastuksessa kävi ilmi, että vuonna 2002 tuoja osti Espanjasta suhteellisesti katsottuna hieman suuremman määrän huippumerkkejä kuin Kiinasta eikä lainkaan halvempaa merkkiä, jonka se toi Kiinasta. Huippumerkkiä ostetaan ja jälleenmyydään korkeimmilla hinnoilla, mikä kaiken todennäköisyyden mukaan merkitsee myös parempaa laatua.
- Tuotteensa laadun ja korkeiden hygieniastandardien varmistamiseksi yhteisön tuottajat ovat investoineet voimakkaasti laajoihin uudenaikaistamisohjelmiin ja niiden tuotantoprosessit ovat suuressa määrin automatisoituja. Yhteisön tuottajat huomauttivat, että johtuen huolesta, jota kuluttajat tuntevat tuotujen tuotteiden säilöntävaiheessa sovelletuista hygieniakontrolleista, joidenkin maiden kuluttajat suosivat yhteisön tuottajien tuottamia mandariinisäilykkeitä.
(24) Tarkastellessaan onko laadussa väitteiden mukaisia eroja, minkä vuoksi tuotu tuote ei olisi kotimaassa tuotetun tuotteen kaltainen, komissio otti huomioon erityisesti seuraavat alustavan tutkimuksen tulokset:
a) tuodun tuotteen ja yhteisön tuotteen kansainvälinen tariffiluokittelu eli kuusinumeroinen HS-koodi oli sama. Lisäksi niiden fyysiset ominaisuudet, kuten maku, koko, muoto ja koostumus, olivat samat tai samankaltaiset. Joitain laatueroja oli, mutta kuluttajat eivät yleensä havainneet niitä;
b) tuontituotetta ja yhteisön tuotetta myytiin samankaltaisia tai samanlaisia kaupan kanavia käyttäen ja hintatietoja oli helposti ostajien saatavilla, ja tarkasteltavana oleva tuote ja yhteisön tuottajien tuote kilpailivat pääasiassa hinnalla;
c) tuontituotteella ja yhteisön tuotteella on kummallakin sama tai samankaltainen käyttötarkoitus, ja näin ollen ne olivat vaihtoehtoisia tuotteita ja helposti keskenään korvattavissa;
d) kuluttajat pitivät tuotua tuotetta ja yhteisön tuotetta vaihtoehtoina tietyn kysynnän tyydyttämiseksi, joten tältä osin tiettyjen viejien ja tuojien mainitsemat erot olivat pelkästään vähäisiä vaihteluita.
Koska samankaltaisuus ei edellytä, että tuotteet ovat täysin identtisiä, kyseiset vähäiset erot riitä muuttamaan tuodun tuotteen ja kotimaisen tuotteen samankaltaisuudesta tehtyä päätelmää.
(25) Edellä sanotun perusteella komissio on alustavasti päätellyt, että tuotu tuote ja yhteisön tuote ovat samankaltaisia tuotteita.
6. YHTEISÖN TUOTTAJIEN MÄÄRITELMÄ
(26) Kaikki yhteisön tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto tapahtui Espanjassa. Yhteisön kahdeksan tuottajaa (säilykkeiden valmistajaa), jotka toimivat täysin yhteistyössä tutkimuksen alustavassa vaiheessa, ovat:
Industrias Videca SA; Villanueva de Castellón, Valencia, Espanja
La Joya Export SA; Burriana, Castellón, Espanja
Agriconsa; Algemesi, Valencia, Espanja
Conservas y Frutas SA; Mula, Murcia, Espanja
Halcon Foods SA; Campos del Río, Murcia, Espanja
Alcurnia Alimentación SL; Molina de Segura, Murcia, Espanja
Marin Giménez Hnos. SA; Caravaca, Murcia, Espanja
Conservas Fernández SA; La Copa-Bullas, Murcia, Espanja.
(27) Nämä yritykset ovat kaikki jäseniä järjestöissä, jotka kuuluvat Espanjan hedelmä- ja vihannesjalostejärjestöjen kansalliseen liittoon (FNACV). Kaudella 2002/2003 tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön kokonaistuotanto oli 43331 tonnia, josta edellä mainittujen tuottajien osuus oli 35331 tonnia eli 80 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta. Niiden tuotanto muodostaa pääosan yhteisön kokonaistuotannosta asetuksen (EY) N:o 3285/94 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja asetuksen (EY) 519/94 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen niiden katsotaan tässä menettelyssä olevan yhteisön tuottajia.
(28) Kaksi muuta yritystä, jotka aiemmin tuottivat mandariinisäilykkeitä yhteisössä, teki konkurssin huhtikuussa 2002 tuonnin saavuttaessa huippunsa. Ne antoivat tutkimuksen aikana tiettyjä tietoja, mutta niillä ei ollut resursseja toimia täysin yhteistyössä asetettujen määräaikojen rajoissa.
7. ENNAKOIMATTOMAT KEHITYSSUUNTAUKSET
(29) Uruguayn kierroksen jälkeiset tapahtumat johtivat tarkasteltavana olevan tuotteen erityisesti Kiinasta peräisin olevan tuonnin jyrkkään kasvuun. Tapahtumia (jotka on kuvattu jäljempänä) ei voitu ennakoida Uruguayn kierroksen päättyessä. Olisi huomattava, että analyysissä keskitytään yksinomaan Kiinaan, sillä yli 98 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista EU:hun on peräisin Kiinasta.
(30) 1990-luvun puoliväliin saakka Kiinan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteetin katsottiin olevan tarpeeksi suuri kattamaan kotimainen kysyntä ja vienti Kiinan tärkeimmille ja kannattavimmille vientimarkkinoille eli Japaniin ja Yhdysvaltoihin (länsirannikolle). Kiinan vienti yhteisöön oli alhaisella tasolla ja kohtuullisen vakaata.
(31) Jäljempänä olevassa taulukossa on esitetty arviot maailmanlaajuisesta kulutuksesta ja Kiinan tuotantokapasiteetista, tuotannosta, viennistä ja kulutuksesta kotimarkkinoilla säilöntäkaudesta 1996/1997 kauteen 2002/2003 indeksinä, jossa arvioitu maailmanlaajuinen kulutus vuosina 1998/1999 on 100.
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Eurostat ja muut julkisesti saatavilla olevat tiedot sekä tutkimuksen aikana annetut tiedot. Tiedot esitetään indeksinä, koska Kiinan tuotantokapasiteettia, tuotantoa, kulutusta kotimarkkinoilla ja vientiä koskevat tiedot toimittanut osapuoli pyysi tietoja käsiteltävän luottamuksellisina. Komissio on indeksoinut tiedot pyyntöä koskevaa ratkaisua odotettaessa ja alustavaa määritystä varten. Tämä ei kuitenkaan estä komissiota tekemästä asetuksen (EY) N:o 3285/94 9 artiklan mukaista päätöstä.
(32) Kulutus Kiinan kotimarkkinoilla oli vuosina 1998/1999 indeksinä ilmaistuna 5, tuotantokapasiteetti 70 ja todellinen tuotanto 57 (eli se ylitti huomattavasti kotimaisen tarpeen). Vuosina 2002/2003 kotimainen kulutus oli kasvanut 20:een, tuotantokapasiteetti 148:aan ja todellinen tuotanto 124:ään (88 % arvioidusta maailmanlaajuisesta kulutuksesta). Vaikka Kiinan kulutus on kasvanut nopeasti, se on edelleen määrällisesti vähäistä. Maailmanlaajuinen kulutus on ollut kasvussa, mutta kasvua on tapahtunut asteittain (noin 7 % vuodessa). Näissä olosuhteissa ei ollut ennustettavissa, että Kiinan tuotantokapasiteetti kasvaisi 16 prosentilla vuodessa ja ylittäisi maailmanlaajuisen kulutuksen vuoteen 2002/2003 mennessä, jolloin muille tuottajille ei jää tilaa. Koska kulutus Kiinan kotimarkkinoilla kasvoi ainoastaan 20:een, tuotantokapasiteetin ja tuotannon kasvu nosti selvästi paineita erittäin laajamittaiseen vientiin (vienti kasvoikin tarkastelujaksolla yli kaksinkertaiseksi, 48:sta 104:ään). Kyseisiä lukuja voidaan tarkastella ottaen huomioon sen, että Kiinan vienti vuosina 2002/2003 oli enemmän kuin kaksi kolmasosaa verrattuna arvioituun maailmanlaajuiseen kokonaiskulutukseen samaan aikaan.
(33) Näyttää siltä, että EU:n ja Yhdysvaltain kauppakiista hormonilihasta oli myös Kiinan vientiä EU:hun lisäävä tekijä. Tarkasteltavana oleva tuote sisältyi Yhdysvaltain laatimaan luetteloon tuotteista, joihin sovellettaisiin kyseisen kiistan johdosta vastatoimenpiteitä. Kiinalaiset tuottajat näkivät tässä mahdollisuuden lisätä huomattavasti vientiään Yhdysvaltoihin ja korvata EU:n tuotteen. Se kannusti Kiinaa säilöntäkapasiteettinsa huomattavaan laajentamiseen. Mahdollisuudesta ei kuitenkaan tullut totta, minkä vuoksi Kiinalla oli huomattavaa ylikapasiteettia, jolle sen oli löydettävä markkinat. EU:n markkinat osoittautuivat houkuttelevimmiksi ja Kiina lisäsi huomattavasti vientiään EU:n markkinoille.
(34) Kuluttajien mieltymyksissä voidaan myös todeta tapahtuneen muutos. Perinteisesti kuluttajat pitivät mandariinisäilykkeitä kalliina tuotteina ja ostivat mieluummin pieniä kokoja (321 grammaa). Suurimpia kokoja osti ainoastaan ateriapalveluala (esim. leipomot, jotka käyttivät mandariineja kakkujen koristeluun). Kaudesta 2001/2002 kuluttajien mieltymykset ovat muuttuneet ja suuria kokoja (850 grammaa) ostetaan lisääntyvässä määrin. Vuodesta 2001 suurien kokojen vähittäismyynti on lisääntynyt noin 10 prosentilla vuodessa. Tämä kehityssuuntaus on saattanut auttaa tiettyjä suuria tuojia/vähittäiskauppiaita saamaan tuotetta kiinalaisilta viejiltä erittäin alhaiseen hintaan ja jälleenmyymään suuria määriä kiinalaisia satsumia 850 gramman purkeissa erittäin alhaiseen hintaan. Kyseinen kuluttajien mieltymysten muutos ei ollut ennakoitavissa ja se oli yksi odottamaton lisätekijä, joka johti Kiinasta peräisin olevan tuonnin jyrkkään nousuun erityisesti kausien 2000/2001 ja 2001/2002 välisenä aikana.
(35) Kiinan rahapolitiikka on myös rohkaissut vientiä, sillä yuan on sidottu Yhdysvaltain dollariin 8,28 yuanilla dollaria kohti. Tämä tapahtui huolimatta siitä, että kyseisten valuuttojen suhteellisissa arvoissa on eroja. Tarkasteltavana olevaa tuotetta viedään siten paljon todennäköisemmin kuin myydään Kiinan markkinoilla. Sen jälkeen, kun Yhdysvaltain dollari laski odottamattomasti euroon nähden lokakuusta 2000 lähtien, yuan menetti noin 26 prosenttia arvostaan euroon verrattuna, mikä teki Euroopan markkinat houkuttelevammiksi kiinalaisille viejille.
(36) Komission alustava analyysi on, että odottamattomat kehityssuuntaukset, jotka aiheuttivat yhteisöön suuntautuvan tuonnin kasvun, koostuvat useista tekijöistä: Kiinan tuotantokapasiteetin ennen kuulumaton kasvu (se ylitti arvioidun maailmanlaajuisen kulutuksen vuosina 2002/2003), joka johti koviin vientipaineisiin; mahdollisuus, että Yhdysvallat käyttöön ottamat vastatoimenpiteet hormonikiistassa poistaisivat EU:n tuotteet Yhdysvaltain markkinoilta, mikä kannustaisi Kiinan kapasiteetin ja tuotannon kasvua; muutos kuluttajakäyttäytymisessä vuodesta 2001 lähtien; Kiinan hallituksen valuuttakurssipolitiikka yhdistettynä Yhdysvaltain dollarin odottamattomaan laskuun lokakuusta 2000 lähtien. Nämä tekijät, joita ei voitu ennakoida Uruguayn kierroksen lopulla, synnyttivät yhdessä olosuhteet yhteisöön suuntautuvan tuonnin ennen näkemättömälle kasvulle.
(37) Komissio tutkii edellä kuvattuja kehityssuuntauksia, joista kukin on edesauttanut Kiinasta yhteisöön suuntautuvan viennin erittäin suurta kasvua, tämän menettelyn lopullisessa vaiheessa.
8. LISÄÄNTYNYT TUONTI
8.1 Johdanto
(38) Komissio on tutkinut alustavasti, onko tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti lisääntynyt niin suuressa määrin absoluuttisesti mitattuna tai suhteessa yhteisön tuotantoon ja/tai sellaisilla ehdoilla, että se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa yhteisön tuottajille. Tältä osin komissio on keskittynyt tarkasteltavana olevan tuotteen lähiajan tuontiin, koska siitä oli käytettävissä tietoja sekä absoluuttisesti että suhteessa tuotantoon. Alla olevasta taulukosta käy ilmi tuonnin kehitys absoluuttisesti ja suhteessa yhteisön kokonaistuotantoon kausien 1998/1999-2002/2003 kunkin vuoden osalta.
Taulukko
TAULUKON PAIKKA
(39) Seuraavassa taulukossa esitetään tuonnin kasvavat kehityssuuntaukset vertaamalla kunkin kauden yhdeksän ensimmäisen kuukauden (lokakuu-kesäkuu) lukuja. Luvut vahvistavat, että viimeisen kauden tuonti on paljon suurempaa (noin 100 prosenttia) kuin kauden 2000/2001 ja sitä edeltävien kausien tuonti.
TAULUKON PAIKKA
8.2 Tuonnin määrä
(40) Kausien 1998/1999 ja 1999/2000 välisenä ajanjaksona tuonti kasvoi noin 7 prosenttia 16347 tonnista 17573 tonniin. Seuraavana vuonna kasvuprosentti nousi noin 16:een ja tuonti kasvoi 20335 tonniin kaudella 2000/2001. Tuonti kasvoi rajusti vuosien 2000/2001 ja 2001/2002 välisenä aikana. Tuonti kasvoi yhtenä vuotena 120 prosenttia 44804 tonniin, joka oli enemmän kuin 2,5 kertaa kauden 1998/1999 tuonnin taso.
(41) Tuonti pysyi erittäin suurena kauden 2002/2003 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana, mutta edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että ekstrapolointia käyttämällä tuonti voi laskea 38066:een. Äskettäin saadut tiedot osoittavat, että tuonti tulee ylittämään edellä esitetyt ekstrapoloidut luvut, mutta tämän vahvistamiseksi ei vielä ole olemassa luotettavia tietoja.
(42) Suhteessa yhteisön kokonaistuotantoon tuonti kasvoi noin 20 prosentista kaudella 1998/1999 noin 34 prosenttiin kaudella 2000/2001 ja noin 74 prosenttiin kaudella 2001/2002. Tuonnin määrän odotetaan kasvavan vielä noin 88 prosenttiin yhteisön kokonaistuotannosta viimeisellä säilöntäkaudella (2002/2003).
(43) Komissio päättelee alustavasti, että viime aikoina tapahtunutta kasvua voidaan pitää äkkinäisenä, rajuna ja merkittävänä.
9. VAKAVA VAHINKO
9.1 Johdanto
(44) Määrittääkseen alustavasti, aiheutuuko samankaltaisen tuotteen yhteisön tuottajille vakavaa vahinkoa eli onko yhteisön tuottajien asema yleisesti ottaen heikentynyt merkittävästi, komissio on arvioinut alustavasti kaikkia asiaan liittyviä objektiivisia ja määrällisesti mitattavia tekijöitä, jotka vaikuttavat yhteisön tuottajien tilanteeseen. Komissio on arvioinut tarkasteltavana olevan tuotteen osalta erityisesti tuotantokapasiteetin kehitystä, tuotantoa, kapasiteetin käyttöastetta, työllisyyttä, tuottavuutta, kassavirtaa, sijoitetun pääoman tuottoa, käyttöä kytkösmarkkinoilla, varastoja, kulutusta, myyntiä, markkinaosuutta, hintaa, hinnan alittavuutta ja kannattavuutta kaudesta 1998/1999 kauteen 2002/2003.
(45) Kuten osassa 3. "EU:n mandariinimarkkinat" selitettiin, tässä osassa olevat tiedot koskevat säilöntäkausia ja kaudelle 2002/2003 on tehty tarvittaessa ekstrapolointi.
9.2 Yhteisön tuottajien analyysi
9.2.1 Kulutus
TAULUKON PAIKKA
(46) Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä määritettiin alustavasti yhteisön tuottajien kokonaismyynnin ja Eurostatin ilmoittaman, tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan kokonaistuonnin perusteella.
(47) Kausien 1998/1999 ja 2000/2001 välisenä aikana yhteisön kulutus väheni 18 prosenttia 80065 tonnista 65676 tonniin. Kausien 2000/2001 ja 2001/2002 välisenä aikana se kasvoi 23 prosenttia ja oli korkeimmillaan tarkastelujaksolla (80960 tonnia). Nykyisen kauden (2002/2003) osalta ekstrapoloidut tiedot osoittavat, että kulutus laski 12 prosenttia kyseisellä jaksolla verrattuna kauteen 2001/2002, ja se oli lähempänä kauden 1999/2000 tasoa.
9.2.2 Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
TAULUKON PAIKKA
(48) Komissio on aloittanut yhteisön tuottajien tuotantokapasiteettia koskevan alustavan analyysin. Annetut kapasiteettia koskevat luvut koskevat selkeyden vuoksi koko kauden (1 päivästä lokakuuta 30 päivään syyskuuta seuraavana vuonna) tuotantokapasiteettia. Olisi huomattava, että samankaltaista tuotetta tuotetaan marraskuusta tammikuuhun tuotantolaitoksissa, joita voidaan käyttää muiden hedelmien ja kasvisten jalostamiseen vuoden muina aikoina. Marraskuusta tammikuuhun ei kuitenkaan ole muita hedelmiä ja kasviksia saatavilla asianomaisilla alueilla (Valencia ja Murcia, Espanja).
(49) Alustava tutkimus osoitti, että arvioitu teoreettinen kokonaistuotantokapasiteetti pysyi enemmän tai vähemmän vakaana koko tutkimusajanjakson aikana ja tuotantokapasiteetti nousi ainoastaan yhden kerran. Kyseinen nousu (2 prosenttia) tapahtui kausien 1998/1999 ja 1999/2000 välisenä aikana.
(50) Kapasiteetin käyttöaste laski kausien 1998/1999 ja 1999/2000 välisenä aikana (65 prosentista 59 prosenttiin). Kyseinen lasku selittyy osittain 2 prosentin kapasiteetin kasvulla kyseisenä vuonna, mutta suurin osa siitä selittyy 7,5 prosentin tuotannon laskulla 81869 tonnista 75767 tonniin. Kapasiteetin käyttöaste laski vielä 12 prosenttiyksikköä kaudella 2000/2001 (47 prosenttiin). Se pysyi vakaana seuraavana vuonna, mutta laski sitten 34 prosenttiin (13 prosenttiyksikön lasku) nykyisellä kaudella. Kapasiteetin käyttöasteen raju lasku näyttää heijastavan tuotannon laskua saman ajanjakson aikana.
9.2.3 Yhteisön kokonaistuotanto
TAULUKON PAIKKA
(51) Yhteisön kokonaistuotanto laski kausien 1998/1999 ja 2001/2002 välisenä aikana 81869 tonnista 60329 tonniin. Sen jälkeen tuotanto laski vielä 28 prosenttia viime kaudella (2002/2003) alhaisimmalle tasolleen tarkastelujaksolla.
9.2.4 Työllisyys
TAULUKON PAIKKA
(52) Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä työllisyys laski kaudella 1999/2000. Sen jälkeen se parani hieman vuosina 2000/2001 ennen kuin se laski jälleen kausilla 2001/2002 ja 2002/2003. Yhteisön tuottajien ilmoittaman työllisyyden laskun lisäksi yhteisön mandariinisäilykkeiden tuotantoon liittyvä työllisyys laski viisivuotiskauden aikana, koska jotkut tarkasteltavana olevan tuotteen säilöntää harjoittavat yhteisön tuottajat lopettivat kyseisen toimintansa ennen suojatoimenpidetutkimuksen vireillepanoa. On huomattava, että työvoimasta suurin osa on kausityöntekijöitä. Tästä syystä edellä olevaa taulukkoa olisi tarkasteltava yhdessä seuraavan työtunteja koskevan taulukon kanssa.
9.2.5 Työtunnit ja tuottavuus
TAULUKON PAIKKA
(53) Edellä 9.2.4 kohdassa esitetyt työllisyysluvut koskevat kokopäivätyöntekijöitä. Todellinen vaikutus yhteisön työllisyyteen on kuitenkin selvemmin nähtävissä työtunneista, johon sisältyy myös kausityöntekijöiden työllisyys. Työtunnit ovat myös tarkempi perusta tuottavuuden mittaamiseksi kuin työntekijöiden määrä.
(54) Yleisesti ottaen voidaan todeta työtuntien määrän laskeneen tasaisesti ja viimeisimmällä kaudella se laski rajusti. Tuottavuus laski hieman kausien 1998/1999 ja 2001/2002 välisenä aikana 15,9 tunnista tuotettua tonnia kohti 16,8 tuntiin ja se laski vielä 17,7 tuntiin viimeisen kauden (2002/2003) aikana.
9.2.6 Kassavirta
TAULUKON PAIKKA
(55) Kassavirtaa voitiin tarkastella vain yhteistyössä toimineiden tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavien yritysten tasolla eikä pelkästään suhteessa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Kyseistä muuttujaa pidettiin sen vuoksi vähemmän merkittävänä kuin muita edellä esitettyjä muuttujia ja se esitetään viimeisimpien tilivuosien (kalenterivuosi) osalta. Voidaan kuitenkin nähdä, että kassavirta pieneni huomattavasti viimeisimmän kauden aikana.
9.2.7 Sijoitetun pääoman tuotto
TAULUKON PAIKKA
(56) Sijoitetun pääoman tuottoa voitiin tarkastella myös vain yhteistyössä toimineiden tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavien yritysten tasolla eikä yksinomaan suhteessa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Siksi tätä indikaattoria pidettiin vähemmän merkityksellisenä kuin muita indikaattoreita. Voidaan kuitenkin nähdä, että sijoitetun pääoman tuotto pieneni huomattavasti viimeisimmän kauden aikana.
9.2.8 Myyntimäärä
TAULUKON PAIKKA
(57) Yhteisön tuottajien samankaltaisen tuotteen myynti yhteisössä laski 63718 tonnista 45341 tonniin kausien 1998/1999 ja 2001/2002 välisenä aikana, mikä heijasti kulutuksen laskua ja tuonnin kasvua kyseisenä ajanjaksona. Huolimatta lisääntyneestä kulutuksesta seuraavana vuonna, myynti laski kuitenkin edelleen kausien 2000/2001 ja 2001/2002 välisenä aikana (20 prosenttia) 36156 tonniin, kun taas tuonti yli kaksinkertaistui 44804 tonniin. Tästä on nähtävissä tuonnin yhä vahvempi asema markkinoilla. Viimeisimmällä ajanjaksolla myynti on jatkanut laskua.
9.2.9 Markkinaosuus
TAULUKON PAIKKA
(58) Yhteisön tuottajien markkinaosuus laski 79 prosentista 69 prosenttiin kausien 1998/1999 ja 2000/2001 välisenä aikana, ja laski sitten 44 prosenttiin kaudella 2001/2002. Lasku kaudella 2001/2002 osoittaa tuonnin markkinoilletulon lisääntyneen tuona aikana huolimatta siitä, että yhteisön tuottajat laskivat hintojaan 17 prosenttia kausien 2000/2001 ja 2001/2002 välisenä aikana. Vaikka hinnat laskivat suhteellisen korkealta, se tapahtui aikana, jolloin kiinalaisten tuotteiden hinnat laskivat vastaavan tasoisesti ja myöskin korkealta.
(59) Hintojen lasku ja markkinaosuuden menetys tuonnille tapahtuivat samaan aikaan kun yhteisön tuottajien kannattavuus laski merkittävästi (kuten jäljempänä esitetään). Myöhemmin yhteisön tuottajien markkinaosuus nousi hieman 47 prosenttiin nykyisellä kaudella (2002/2003), mutta sen uskotaan johtuneen tämän tutkimuksen vireillepanon vaikutuksesta, joka vähensi tuontimääriä hieman.
9.2.10 Samankaltaisen tuotteen hinta ja hinnan alittavuus
TAULUKON PAIKKA
(60) Samankaltaisen tuotteen keskimääräinen hinta laski kausien 1998/1999 ja 1999/2000 välisenä aikana, mutta se nousi kaudella 2000/2001 17 prosenttia ja laski taas 827 euroon tonnilta kaudella 2001/2002 ja 790 euroon tonnilta kaudella 2002/2003.
(61) Hintaero voidaan selittää useilla tekijöillä. Siihen vaikuttavat kustannukset, jotka liittyvät raaka-aineisiin, työvoimaan, kiinteiden kustannusten jakamiskapasiteettiin tuotannon ollessa laskusuunnassa, ja hintakilpailu, joka näkyy viejien tarjoamissa hinnoissa. On merkittävää, että kaudella 2000/2001, kun huhut Kiinan sadon alhaisesta kokonaismäärästä ja vientihinnoista lisääntyivät tasaisesti, yhteisön tuottajat pystyivät mukauttamaan hintansa samansuuntaisesti. Seuraavassa taulukossa esitetään tärkeimpien kustannusosien kehityssuuntaukset:
TAULUKON PAIKKA
(62) Jalostettavaksi tarkoitetun tuoreen tuotteen hinta määritetään säilykevalmistajien ja viljelijöiden vuosittaisilla sopimuksilla kauden alussa. Seuraavassa esitetään vertailun vuoksi tuottajien tuoreena tuotteena myydyistä ja säilykkeiksi myydyistä mandariineista saamat hinnat (viimeksi mainitussa ei oteta huomioon johdanto-osan 9 kappaleessa tarkoitettua yhteisen maatalouspolitiikan vaikutusta):
TAULUKON PAIKKA
(63) Hinnan alittavuuden tason määrittelemiseksi alustavasti hintatietoja tarkasteltiin verrattavissa olevien ajanjaksojen osalta samassa kaupan portaassa ja samanlaisille asiakkaille tapahtuneen myynnin osalta. Yhteisön tuottajien veloittamien keskimääräisten noudettuna lähettäjältä -hintojen ja vientiä harjoittavien tuottajien yhteisön tuojilta laskuttamien hintojen (cif-hinnat yhteisön rajalla tulli mukaan luettuna) vertailu osoittaa, että tuontihinnat olivat 2-11 prosenttia alhaisemmat kuin kotimarkkinahinnat kaikkina viitenä tutkittuna kautena.
(64) Komissio toteaa, että tuonnin hinta oli koko tutkimusajanjakson selvästi yhteisön tuotteen hintaa alhaisempi. Taulukosta käy ilmi se, että alhaisilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin jyrkkä kasvu kaudella 2001/2002 pakotti yhteisön tuottajat alentamaan hintojaan, mikä yhdessä yhteisön myyntimäärän laskun kanssa (huolimatta kulutuksen kasvusta) johti myyntitulojen ja kannattavuuden rajuun vähenemiseen ja yhteisön tuottajille kyseisenä vuonna aiheutuneisiin tappioihin.
9.2.11 Kannattavuus
TAULUKON PAIKKA
(65) Yhteisön tuottajien myynnin kannattavuus yhteisössä on vaihdellut huomattavasti viiden vuoden tarkastelujakson aikana. Kannattavuus oli alhaisimmillaan kaudella 2001/2002 ja ajanjaksolla, joka päättyi 31. maaliskuuta 2003, ja korkeimmillaan kaudella 2000/2001. Kaudella 2001/2002, jolloin tuonti oli neljä ja puolivuotiskauden aikana suurimmillaan, tuonnin keskimääräinen hinta laski 691 euroon tonnilta ja yhteisön tuotteen keskimääräinen hinta laski 827 euroon tonnilta. Tämä heijastuu ajanjaksolla 1. lokakuuta 2001-31. maaliskuuta 2003 todetussa 15,9 prosentin hinnan alittavuudessa. Kyseinen hintojen lasku yhdessä myyntimäärän laskun kanssa näyttää aiheuttaneen yhteisön tuottajien kannattavuuden vähenemisen 6,8 prosentista - 1,7 prosenttiin ja tämä suuntaus jatkunut pahempana johtaen tappioihin (- 4 prosenttia) nykyisellä kaudella.
(66) Viitehinnan alittavuudesta ilmenee, kuinka paljon tuontituotteen hinta on alempi siihen hintatasoon nähden, jonka yhteisön tuottajien voidaan odottaa saavuttavan tilanteessa, jossa vahinkoa ei aiheudu. Viitehinnan alittavuus laskettiin alustavasti yhteisön tuotteen painotetun keskimääräisen vahinkoa aiheuttamattoman tonnihinnan perusteella. Tämä hinta laskettiin alustavasti kunkin yhteisön tuotteen tuotantokustannuksista, joihin lisättiin 6,83 prosentin voittomarginaali. Tätä voittomarginaalia pidettiin kohtuullisena, koska se viittaa yhteisön tuottajien voittoon tavanomaisessa kaupankäynnissä, johon tuonnin äkillinen, voimakas lisääntyminen ei ole vaikuttanut. Vahinkoa aiheuttamatonta hintaa verrattiin tarkasteltavana olevan tuontituotteen keskimääräiseen tonnihintaan lokakuun 2001 ja maaliskuun 2003 välisenä ajanjaksona. Näiden kahden hinnan erotus ilmaistiin prosentteina tuontituotteen cif-hinnasta yhteisön rajalla, ja tuloksena oli viitehinnan alittavuus noin 22 prosentilla.
9.2.12 Varastot
TAULUKON PAIKKA
(67) Varastojen taso laski kausien 1998/1999 ja 2000/2001 välisenä aikana, mutta nousi sitten huomattavasti kaudella 2001/2002 ja pysyi korkeana kaudella 2002/2003. Varastojen kasvu kausien 2000/2001 ja 2001/2002 välisenä aikana tapahtui samanaikaisesti kun yhteisön tuottajien myynnin määrä yhteisössä laski 20 prosenttia, ja se näyttää johtuneen pääasiassa kyseisestä myyntimäärän laskusta. Johdonmukaisuuden vuoksi 30. syyskuuta 2003 päättyneen ajanjakson luku on laskettu kyseisen kauden toisen puoliskon odotetun myynnin perusteella. On todennäköistä, että varastot ovat suuret ajanjakson lopulla (30. syyskuuta 2003), ja ne edustavat 38 prosenttia tuotannosta (27 prosenttia aiemmalla kaudella).
9.2.13 Päätelmät
(68) Tiedoista ilmenee, että vaikka tuotantokapasiteetti nousi hieman, kehitys on ollut kielteistä kapasiteetin käyttöasteen, tuotannon, työllisyyden, tuottavuuden, kassavirran ja sijoitetun pääoman tuoton osalta. Ottaen huomioon sen, että kulutus laski kahden vuoden ajan, nousi sen jälkeen lähelle aikaisempaa tasoaan ja laski jälleen, tiedot osoittavat yleensä ottaen kielteistä kehitystä myynnin, markkinaosuuden, hintojen ja kannattavuuden osalta sekä varastojen kasvua viimeisimpinä ajanjaksoina.
(69) Komissio toteaa erityisesti, että kaudella 2001/2002, jolloin tuonti oli suurimmillaan (44804 tonnia) viisivuotiskaudella, yhteisön tuottajien myynti yhteisössä oli alhainen (36156 tonnia) ja niiden kannattavuuden taso laski 1,7 prosenttiin. Samaan aikaan kulutus kasvoi. Tätä taustaa vasten tuonnin olisi voinut odottaa lisääntyvän kulutuksen mukaisesti ja hintojen vakautuvan, mutta tuonti yli kaksinkertaistui ja sekä tuodun tuotteen että yhteisön tuottajien tuottaman tuotteen hinnat laskivat.
(70) Nämä kaikki tekijät yhdessä näyttävät heijastuvan yhteisön tuottajien taloudellisissa indikaattoreissa. Yhteisön tuottajat ovat menettäneet markkinaosuuksia, jotka supistuivat viisivuotiskaudella pienimmilleen kaudella 2001/2002. Niiden kapasiteetin käyttöaste laski jyrkästi 31. maaliskuuta 2003 päättyneellä ajanjaksolla, sillä yhteisön tuottajat vähensivät tuotantoa ilmeisesti pienentääkseen varastoja, jotka olivat korkeita kauden 2001/2002 lopulla ja kaudella 2002/2003. Kannattavuus ja työllisyys laskivat myös sekä kaudella 2001/2002 ja kaudella 2002/2003. Yhteisön myyntimäärän ja hintojen laskun kokonaisvaikutus näyttää olevan yhteisön tuottajien myyntitulojen vähentyminen 29 prosentilla 41,9 miljoonasta eurosta kaudella 2000/2001 29,9 miljoonaan euroon kaudella 2001/2002. Samaan aikaan yhteisön tuottajien kannattavuus laski 6,8 prosentista - 1,7 prosenttiin. Yhteisön tuottajille on sen jälkeen aiheutunut tappioita (- 4,0 prosenttia) ajanjaksolla, joka päättyi 31. maaliskuuta 2003.
(71) Kaikki nämä tekijät huomioon ottaen komissio on tehnyt alustavan päätelmän, jonka mukaan yhteisön tuottajille on koitunut vakavaa vahinkoa.
10. SYY-YHTEYS
(72) Jotta voidaan tutkia, onko tuonnin lisääntymisen ja vakavan vahingon välillä syy-yhteyttä, ja varmistaa, että muiden tekijöiden aiheuttamaa vahinkoa ei panna tuonnin lisääntymisen tiliin, komissio on menetellyt seuraavasti:
- vahingollisina pidettyjen tekijöiden vahingolliset vaikutukset on eroteltu toisistaan,
- nämä vahingolliset vaikutukset on jaettu niiden taustalla oleville vahinkoa aiheuttaville tekijöille, ja
- sen jälkeen kun vahinko oli jaettu kaikille todetuille vahinkoa aiheuttaville tekijöille, komissio määritti, onko tuonnin lisääntyminen vakavan vahingon aito ja merkittävä syy.
10.1 Vahinkoa aiheuttavien tekijöiden tarkastelu
10.1.1 Tuonnin lisääntymisen vaikutus
(73) Mandariinisäilykkeiden markkinat ovat avoimet hankintalähteiden ja asiakkaiden suhteen. Koska mandariinisäilykkeet ovat pohjimmiltaan hyödyketuotteita, tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote kilpailevat pääasiassa hinnalla.
(74) Kaudesta 2000/2001 kauteen 2001/2002 tuonnin markkinaosuus kasvoi 31 prosentista 56 prosenttiin yhteisön tuottajien markkinaosuuden pienentyessä 69 prosentista 44 prosenttiin. Saman ajanjakson aikana tuonti lisääntyi 34 prosentista 74 prosenttiin yhteisön tuotannosta. Näin ollen näyttää siltä, että tuonti on lisääntynyt myös suhteessa tuotantoon yhteisön tuottajien kustannuksella.
TAULUKON PAIKKA
(75) Kausien 2000/2001 ja 2001/2002 välisenä aikana tuontituotteen keskimääräinen yksikköhinta yhteisön markkinoilla laski 792 eurosta 691 euroon tonnilta. Yhteisön tuotteen keskimääräinen yksikköhinta laski 925 eurosta 827 euroon tonnilta. Samankaltaisen tuotteen keskimääräisen yksikköhinnan laskun vaikutus yhteisön tuottajien myyntituloihin yhteisössä olisi jo pelkästään merkinnyt 11 prosentin (4,4 miljoonan euron) vähennystä kaudella 2001/2002. Kun otetaan huomioon, että myynnin määrä väheni samaan aikaan, myyntitulot pienenivät yhteisössä tosiasiallisesti 12 miljoonaa euroa. Myyntitulojen väheneminen (yhdessä lisääntyneiden kustannusten kanssa) laski kannattavuutta merkittävästi ja yhteisön tuottajille aiheutui 1,7 prosentin tappiot kaudella 2001/2002.
(76) Edellä mainituista syistä komissio päättelee alustavasti, että hinnaltaan alhaisen tuonnin lisääntyminen korreloi yhteisön tuottajille aiheutuneen vakavan vahingon kanssa ja että tuonnin lisääntymisellä on ollut vahingollisia vaikutuksia, jotka ovat näkyneet erityisesti hintapaineina ja yhteisön tuottajien yhteisössä myymien määrien pienenemisenä.
10.1.2 Kulutuskehityksen vaikutukset
(77) Komissio on suorittanut alustavan tutkimuksen kausien 1998/1999 ja 2000/2001 välisenä aikana tapahtuneen kulutuksen vähenemisen vahingollisista vaikutuksista. Kulutuksen vähenemistä on tarkasteltava osana viiden vuoden tutkimusajanjakson yleistä suuntausta. Kulutus väheni 80065 tonnista kaudella 1998/1999 74056 tonniin kaudella 1999/2000 ja 65676 tonniin kaudella 2000/2001, mutta sen jälkeen se lisääntyi 15284 tonnilla 80960 tonniin kaudella 2001/2002 ennen kuin se laski jälleen 71564 tonniin nykyisellä kaudella (2002/2003). Kulutuksen lasku kaudesta 1998/1999 kauteen 2000/2001 johtui yhteisön tuottajien myynnin laskusta EU:n markkinoilla, koska jotkut tuottajat olivat vähentäneet tuotantoaan tai lopettaneet sen. Tällä oli välitön vaikutus kulutuksen tasoon, sillä toimitukset markkinoille tulivat ainoastaan kahdesta päälähteestä eli Espanjasta ja Kiinasta.
(78) Komissio huomauttaa, että vaikka kulutus väheni mahdollisesti alhaisimmalle tasolleen neljän ja puolen vuoden aikana kaudella 2000/2001, yhteisön tuottajien kannattavuus oli tuolloin korkeimmillaan (6,8 prosenttia). Toisaalta kulutus lisääntyi kaudella 2001/2002 80960 tonniin (suurin määrä ajanjakson aikana), mutta yhteisön tuottajien kannattavuus laski samanaikaisesti 1,7 prosenttiin. Sen vuoksi kulutuksen, yhteisön tuottajien kannattavuuden ja yleisen taloudellisen tilanteen välillä ei ole selvää korrelaatiota.
(79) Tarkasteltaessa kulutuksen vaikutusta yhteisön tuottajien kannattavuuteen on otettava huomioon kaikkien markkinaosapuolten reaktiot kulutuskehitykseen. Tämän osalta todettiin, että yhteisön tuottajat joutuivat vähentämään myyntiään noin 9185 tonnilla kaudella 2001/2002 verrattuna kauteen 2000/2001 mutta tuonti kehittyi voimakkaasti päinvastaiseen suuntaan (+ 24469 tonnia).
(80) Mitä tulee hintavaikutuksiin, säilykkeiden, joiden varastointi-ikä on pitkä, kulutuksessa esiintyvät vaihtelut eivät yleensä johda merkittäviin hintavaikutuksiin, jos tuotanto on mukautettu markkinoiden tarpeisiin. Tässä suhteessa yhteisön tuottajat näyttävät toimineen vähentämällä sekä tuotantoa että myyntiä kulutuksen vähenemiseen vastaamiseksi.
(81) Ottaen huomioon sen, että voittoja on mahdollista saada tilanteessa, jossa kulutus laskee, kuten johdanto-osan 78 kappaleessa on selitetty, on perusteltua päätellä, että ilman hinnaltaan alhaisen tuonnin voimakasta lisääntymistä kulutuksen väheneminen ei olisi johtanut voittojen tuntuvaan pienenemiseen.
(82) Kulutus oli kaudella 2001/2002 korkeimmalla tasollaan kauden 1998/1999 jälkeen ja suunnilleen samalla tasolla kuin tuolloin. Yhteisön tuottajien myynti väheni kuitenkin kaudella 2001/2002 kauteen 1998/1999 verrattuna 29438 tonnilla eli 43 prosenttia. Samaan aikaan kaudella 2001/2002 tuonti lisääntyi 28457 tonnilla kauteen 1998/1999 verrattuna. Tuonti sen vuoksi lisääntyi huomattavasti siitä huolimatta, että kulutus oli ainoastaan hieman suurempaa.
TAULUKON PAIKKA
(83) Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että jos yhteisön tuottajien markkinaosuus olisi pysynyt kauden 1998/1999 tasolla, tuottajien myyntimäärä olisi ollut suurempi. Tämä osoittaa sen, että yhteisön tuottajiin ei vaikuttanut kulutuksen kehitys vaan markkinaosuuden menetys tuonnille.
(84) Edellä esitettyjen syiden vuoksi päätellään, että kulutuksen kehitys ei aiheuttanut mitään havaituista vahingoista.
10.1.3 Vientikyvyn muutosten vaikutukset
(85) Komissio tutki myös viennin vähentymisen vaikutukset.
TAULUKON PAIKKA
(86) Kausien 1998/1999 ja 2000/2001 välisenä aikana yhteisön tuottajien harjoittaman mandariinisäilykkeiden viennin määrä laski 21316 tonnista 14544 tonniin, koska yhteisön tuottajat menettivät markkinaosuuttaan alhaiseen hintaan Kiinasta tulevalle kilpailulle (mikä johtui erityisesti siitä, että Yhdysvaltain tuojat ennakoivat Yhdysvaltain vastatoimenpiteiden käyttöönottoa hormonikiistassa, kuten johdanto-osan 33 kappaleessa esitettiin). Kausien 2000/2001 ja 2001/2002 välisenä aikana vienti kasvoi 18099 tonniin ja kaudella 2002/2003 19078 tonniin. Viiden vuoden ajanjakson aikana vienti väheni noin 2300 tonnilla, mutta pääasiallisin vähennys tapahtui kausien 1999/2000 ja 2000/2001 välisenä aikana (tuolloin yhteisön tuottajien kannattavuus oli korkeimmillaan). Kaudesta 2000/2001 lähtien vienti on tosiasiassa kasvanut. Erityisesti viimeisimpänä ajanjaksona kausien 2000/2001 ja 2002/2003 välisenä aikana vienti kasvoi, johtuen suurelta osin siitä, että hormonikiista sovittiin ilman, että Yhdysvallat otti käyttöön vastatoimenpiteitä yhteisöstä peräisin olevien tarkasteltavina olevien tuotteiden viennissä. Kyseinen viennin kasvu ei ole vaikuttanut yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon.
Olisi myös huomattava, että kannattavuuden määrittämisessä 9.2.11 kohdassa otettiin huomioon ainoastaan yhteisön myynti.
(87) Edellä esitettyjen syiden vuoksi päätellään, että vaikka viennin vähenemisen ja todettujen vahingollisten vaikutusten välillä voi olla tietty yhteys neljä ja puolivuotiskauden alkupuolella, kauden loppupuolella ei kyseistä yhteyttä ole.
10.1.4 Liikakapasiteetin vaikutus
(88) Komissio on lisäksi tutkinut, onko vakava vahinko aiheutunut yhteisön tuottajien liikakapasiteetista. Arvioidussa teoreettisessa tuotantokapasiteetissa tapahtui tutkimusajanjakson aikana ainoastaan yksi pieni muutos, kun tuotantokapasiteetti kasvoi kaudella 1999/2000 2 prosentilla 129260 tonniin.
TAULUKON PAIKKA
(89) Edellä esitetystä taulukosta käy ilmi, että jos yhteisön tuotannonalan tuotannon määrä olisi pysynyt kauden 1998/1999 tasolla, sen käyttöaste olisi myös ollut korkea. Koska todellinen tuotanto ja käyttöaste olivat kuitenkin paljon alhaisempia kuin simuloinnit, on selvää, että vakavan vahingon on aiheuttanut tuotannon lasku eikä kapasiteetin vähäinen kasvu.
(90) Kyseinen kapasiteetin kasvu edisti kapasiteetin käyttöasteen laskua kaudella 1999/2000 ja sitä seuraavina vuosina, koska ennakoitua tarvetta lisäkapasiteettiin ei ilmaantunut. Ottaen huomioon kapasiteetin erittäin vähäisen kasvun ja sen, että ilman sitä kapasiteetin käyttöaste ei kuitenkaan olisi ollut huomattavasti erilainen, komissio päättelee, että kapasiteetin erittäin vähäinen kasvu ei aiheuttanut tuotannonalalle vakavaa vahinkoa.
10.1.5 Tarjonnan puutteen vaikutus
(91) Jotkut viejät väittivät, että yhteisön tuottajien tuotannon lasku johtui raaka-aineiden (eli tuoreiden pienten sitrushedelmien) tarjonnan puutteesta EU:n markkinoilla. Tuoreiden pienten sitrushedelmien EU-markkinoita koskevan alustavan tutkimuksensa perusteella komissio päättelee kuitenkin alustavasti, että tarjonta oli riittävää jalostusteollisuuden kysyntään vastaamiseksi.
(92) Taulukossa A esitetään todellinen tuoreiden pienten sitrushedelmien (klementiinien, mandariinien ja satsumien) tuotanto vuosina 1998/2002, ja taulukossa B esitetään ennustettu tuotanto sekä markkinoilta vetämiset kaudesta 1998/1999 kauteen 2002/2003.
Taulukko A
TAULUKON PAIKKA
Taulukko B
TAULUKON PAIKKA
10.1.6 Tuoreiden pienten sitrushedelmien kysyntä jalostusteollisuudessa
(93) Taulukossa C esitetään jalostusteollisuuden mandariinisäilykkeiden tuotannossa käyttämät klementiinien ja satsumien määrät kaudesta 1998/1999 kauteen 2002/2003.
Taulukko C
TAULUKON PAIKKA
(94) Kuten taulukoista A ja C käy ilmi, tuoreiden pienten sitrushedelmien tarjonta EU:n markkinoilla näyttää olevan paljon suurempaa kuin kysyntä jalostusteollisuudessa. Kunkin tutkittavana olevan vuoden osalta, josta on käytettävissä tilastotietoja, tarjonta näyttää todellakin olevan kysyntää suurempaa sekä tuoreen tuotteen että jalostukseen käytettäväksi tarkoitetun raaka-aineen osalta, ja ainakin 1,8 prosenttia tuoreiden pienten sitrushedelmien tuotannosta on vedetty markkinoilta.
(95) Jalostusteollisuus kilpailee kuitenkin muiden tuoreiden satsumien ja klementiinien ostajien kanssa ja sen on maksettava markkinahinta. Sen maksukykyä näyttää vaikeuttavan samankaltaisen tuotteen hintojen lasku, joka johtuu tarkasteltavana olevan tuotteen alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin kasvusta viime vuosina. Tällä on kaksi suoraa seurausta. Ensinnäkin yhteisön tuottajat eivät enää pysty samalla tavoin ostamaan raaka-aineita (tuoreita satsumia ja klementiinejä) hinnalla, joka mahdollistaa niiden kohtuullisen kannattavuustason. Toiseksi, koska pääasiassa säilykkeiden raaka-aineena käytettävien satsumien hinta, jonka niiden viljelijät saavat yhteisön tuottajilta, on alhainen, viljelijät pyrkivät siirtämään tuotantoaan satsumista klementiineihin lisätäkseen tuotantonsa kannattavuutta. Kyseinen prosessi ei kuitenkaan vielä näytä olevan tarpeeksi pitkällä, jotta sillä olisi tuntuvaa vaikutusta yhteisön tuottajien saatavilla olevaan tarjontaan.
(96) Olisi huomattava, että kauden 2001/2002 lopulla eli aikana, jolloin tuonti kasvoi 44804 tonniin ja yhteisön tuottajien myynti EU:n markkinoilla laski 36156 tonniin, yhteisön tuottajien varastot kasvoivat 9636 tonnilla 16387 tonniin. Tämä näyttää osoittavan, että yhteisön tuottajien myynnin lasku ei johtunut niiden kykenemättömyydestä toimittaa tavaroita.
(97) Sen vuoksi komissio määrittelee alustavasti, että tarjonnan puute ei vaikuttanut yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon.
10.1.7 Muut tekijät
(98) Komission yksiköt eivät todenneet eivätkä asianomaiset osapuolet esittäneet alustavassa tutkimuksessa muita syy-yhteyteen liittyviä tekijöitä.
10.2 Vahingollisten vaikutusten jakaminen
(99) Yhteisön tuottajille aiheutunut vakava vahinko muodostui lähinnä vähentyneistä myyntimääristä, alentuneista yksikköhinnoista, huonontuneesta kannattavuudesta ja taloudellisista tappioista. Komissio ei tunnistanut muita tekijöitä, jotka olisivat vaikuttaneet tuonnin kasvun lisäksi vahingon syntymiseen.
(100) Varmistuttuaan siitä, että muiden tekijöiden vaikutuksia ei liitetä tuonnin lisääntymiseen, komissio totesi, että yhteisön tuottajien myyntimäärien, myyntihintojen ja kannattavuuden vähenemisen sekä tuonnin lisääntymisen välillä oli aito ja huomattava syy-yhteys. Tuonti kasvoi huomattavasti nopeammin kuin kulutus kausien 2000/2001 ja 2001/2002 välisenä aikana, ja se kasvoi myös kulutuksen vähentyessä kaudesta 1998/1999 kauteen 2000/2001.
10.3 Päätelmät
(101) Pääteltyään, että muut tiedossa olevat tekijät eivät aiheuttaneet vahingollisia vaikutuksia, komissio esittää alustavana päätelmänään, että tuonnin lisääntymisen ja yhteisön tuottajille aiheutuneen vakavan vahingon välillä on aito ja huomattava yhteys.
11. KRIITTINEN TILANNE
(102) Komissio on päätellyt alustavasti, että kyseessä ovat kriittiset olosuhteet, joissa viivytykset aiheuttavat yhteisön tuottajille vaikeasti korjattavaa vahinkoa. Kuten edellä on mainittu komissio päätteli alustavasti, että yhteisön tuottajille aiheutuu vakavaa vahinkoa. Erityisesti niiden tuotanto, myyntimäärät, yksikköhinnat ja kannattavuus ovat laskeneet tarkasteltavana olevan tuotteen lisääntyneen tuonnin johdosta.
(103) Kun kyse on samankaltaisista tai suoraan kilpailevista tuotteista, tuotanto supistui 28 prosenttia kaudella 2000/2001 ja kaudella 2002/2003. Yhteisön myynti on vähentynyt 26 prosenttia samana ajanjaksona(5), ja yhteisön tuottajien markkinaosuus on myös supistunut. Kannattavuus heikentyi voimakkaasti kyseisenä ajanjaksona, ja useissa tapauksissa myynti on ollut tappiollista.
(104) Käytössä olevista yhteisön tuottajien toimintaan kauden 2002/2003 kolmannen neljänneksen aikana liittyvistä tiedoista ilmenee, että tuotanto, myynti ja kannattavuus jatkavat heikkenemistään. Yhteisön tuottajat ovat jo selvästi heikossa asemassa. Tuonnin kasvu on johtanut ylitarjontaan yhteisön markkinoilla, myyntimäärien ja hintojen laskuun, tappioihin ja vakavaan vahinkoon. Tämän tilanteen tekee pahemmaksi se, että kulutus näyttää viimeisimmällä kaudella laskeneen verrattuna kauteen 2001/2002.
(105) Sen vuoksi voidaan ennakoida, että ilman tuontirajoitusten soveltamista EU:n markkinoilla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisön markkinoille jatkuu suuressa määrin ja yhteisön tuottajille koituu sen seurauksena tappioita ja ne joutuvat tekemään konkurssin. Tämä prosessi on jo alkanut. Kaksi aiemmin mandariinisäilykkeitä tuottanutta espanjalaista yritystä teki konkurssin huhtikuussa 2002 ja on erittäin todennäköistä, että toiset yritykset joutuvat samaan tilanteeseen.
(106) Tämän seurauksena on vaikea välttää tuotantolaitosten väliaikaista tai lopullista sulkemista. Tuotantolaitosten sulkeminen vaikuttaa todennäköisesti paitsi samankaltaisten tuotteiden tuotantoon myös samoissa laitoksissa valmistettujen muiden tuotteiden tuotantoon. Yhteiskunnallinen vaikutus asianomaisilla alueilla (pääasiassa Valencia ja Murcia) olisi huomattava. Kielteinen vaikutus ulottuisi myös sellaisiin toimintoihin, jotka ovat riippuvaisia toimenpiteen vaikutuksen kohteena olevista yhteisön tuottajista.
(107) EU:n markkinoille suuntautuvan suuren tuontimäärän ja kyseisen tuonnin jatkumisen erittäin kielteisten vaikutusten vuoksi yhteisön tuottajien on toteutettava välittömiä toimenpiteitä myyntitulojen lisäämiseksi ja ennakoitujen tappioiden ehkäisemiseksi, mukaan lukien tuotantolaitosten sulkeminen ja työntekijöiden lomauttaminen. Yhteisön tuottajille kyseisten toimien toteuttamisesta aiheutuvaa vahinkoa olisi vaikea korjata. Jotta kyseisiltä toimilta voitaisiin välttyä, väliaikaisia suojatoimenpiteitä olisi toteutettava.
(108) Kiinan maatalousministeriön raporteista käy selväksi, että tällä hetkellä on meneillään laajamittainen ohjelma tuoreiden hedelmien tuotantoon käytettävän maan tuottavuuden parantamiseksi. Tämä odotetaan saavutettavan käyttäen parannettua teknologiaa ja korvaamalla vähän hedelmiä tuottavat huonolaatuiset puut paremmilla lajeilla. Lisäksi tuottavuudessa odotetaan saavutettavan lisäparannuksia, sillä aiemmin istutetut puut eivät vielä ole täysi-ikäisiä.
11.1 Päätelmät
(109) Ottaen huomioon yhteisön tuottajien huonon taloudellisen tilanteen ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien jatkuvan ja lisääntyvän uhan komissio katsoo, että kyseessä on kriittinen tilanne, jossa viivytykset väliaikaisten tuojatoimenpiteiden toteuttamisessa aiheuttaisivat vahinkoa, jota olisi vaikea korjata. Kahden tuottajan konkurssi osoittaa, että kyseessä on kriittinen tilanne. Sen vuoksi komissio esittääkin päätelmänään, että väliaikaiset suojatoimenpiteet olisi toteutettava viipymättä.
12. YHTEISÖN ETU
12.1 Alustavat huomautukset
(110) Suojatoimenpiteiden tarkoituksena on korjata ennakoimattomista kehityssuuntauksista aiheutunut vakava vahinko ja estää, ettei tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille yhteisössä aiheudu lisää vakavaa vahinkoa. Ennakoimattomien tapahtumien, tuonnin lisääntymisen, vakavan vahingon, syy-yhteyden ja kriittisten olosuhteiden lisäksi komissio on tutkinut sitä, onko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi yhteisön edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten mahdollisten väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus kaikkiin menettelyissä mukana oleviin osapuoliin sekä väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöön ottamatta jättämisen todennäköiset seuraukset otettiin huomioon käytettävissä olevan näytön perusteella.
12.2 Yhteisön tuottajien etu
(111) Yhteisön tuottajat ovat tehneet erittäin paljon investointeja ja niillä on maailman teknisesti kehittyneimmät ja automatisoiduimmat tuotantojärjestelmät. Ne ovat elinkelpoisia ja kilpailukykyisiä tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Tutkitun ajanjakson aikana yhteisön tuottajien tuotanto ja myynti laskivat merkittävästi ja sen seurauksena ne eivät nykyään pysty toimimaan kannattavasti. Yhteisön tuottajien tilanne olisi selvästi vaarassa, jos alhaiseen hintaan tapahtuvaa tuonnin jatkumista nykyisessä suuressa määrässä ei estettäisi ottamalla käyttöön väliaikaiset suojatoimenpiteet. Tuonnin jatkuminen nykytasolla voi johtaa siihen, että monet niistä lopettavat mandariinisäilykkeiden tuotannon tai toimintansa kokonaisuudessaan.
12.3 Yhteisön tuoreiden pienten sitrushedelmien tuottajien etu
(112) Yhteisön tuottajille raaka-ainetta toimittavien tuoreiden hedelmien tuottajien etuna on niiden tuotteen voimakas ja ennakoitavissa oleva kysyntä hinnalla, jolla ne pystyvät saamaan kohtuullisen voiton. Näiden edellytysten puuttuessa monet tuoreiden hedelmien tuottajat eivät voi jatkaa alalla keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Näyttää siltä, että tarkasteltavana olevan tuotteen alhaiseen hintaan tapahtuvan määrältään suuren tuonnin yhtenä vaikutuksena on raaka-aineen (tuoreiden sitrushedelmien, erityisesti satsumien) hinnan ajaminen alaspäin EU:n markkinoilla. Sen vuoksi tuoreiden hedelmien tuottajien etuna on, että otetaan käyttöön toimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen alhaiseen hintaan tapahtuvan EU:hun suuntautuvan tuonnin määrän vähentämiseksi.
12.4 Yhteisön tuojien ja käyttäjien etu
(113) Sen arvioimiseksi, miten toimenpiteiden toteuttaminen tai toteuttamatta jättäminen vaikuttaisi tuojiin ja käyttäjiin, komissio lähetti kyselylomakkeen tarkasteltavana olevan tuotteen tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille yhteisön markkinoilla. Tuojilta saatiin yhdeksän vastausta, mutta yhtään vastausta ei saatu muilta kuin tuojiin liittyviltä käyttäjiltä. Paikalla tehdyt tutkimukset tapahtuivat neljän tarkasteltavana olevan tuotteen tuojan tiloissa.
(114) Tuojat väittivät, että oli parempi säilyttää useita eri hankintalähteitä, ja että jos toimenpiteet otetaan käyttöön, ne eivät saisi olla vähimmäishintajärjestelmän tai kiintiöjärjestelmän muodossa "ensimmäiseksi tullutta palvellaan ensiksi" -periaatteella, sillä se hajottaisi markkinoita lisää. "Ensimmäiseksi tullutta palvellaan ensiksi" -periaate edistäisi tuontia erityisesti vuoden alussa, kunnes kiintiö olisi käytetty loppuun, jolloin kysyntä suuntautuisi tarjontaan kotimarkkinoilla. Lisäksi ne korostivat, että Euroopan tärkeimpien markkinoiden kauppiaiden ja kuluttajien saatavilla on oltava jatkuvasti hyvälaatuisia tuotteita alhaiseen hintaan.
(115) Tässä suhteessa olisi huomattava, että ehdotetut väliaikaiset toimenpiteet koostuvat tariffikiintiöstä, joka heijastaa perinteistä suurempaa tuonnin määrää. Näin ollen katsotaan, että käyttäjille ja tuojille mahdollisesti aiheutuvat kielteiset vaikutukset eivät ole suurempia kuin yhteisön tuottajille ehdotetuista väliaikaisista toimenpiteistä odotettavissa olevat hyödyt ja että käyttöön otettavat toimenpiteet ovat niin vähäisiä kuin mitä tarvitaan sen estämiseksi, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi entisestään.
12.5 Yhteisön kuluttajien etu
(116) Koska tarkasteltavana oleva tuote on kulutustavara, komissio ilmoitti eri kuluttajajärjestöille tutkimuksen vireillepanosta. Kuluttajajärjestöiltä ei saatu vastauksia, joten kuluttajiin kohdistuvan vaikutuksen katsotaan olevan vähäinen.
13. YLEISET HUOMIOT
(117) Tarkasteltavana oleva tuote kuuluu hedelmä- ja vihannesjalostealan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96(6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2699/2000(7), 22 artiklan mukaisesti mainitun asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa lueteltujen tuotteiden luetteloon. Lisääntyneen tuonnin vuoksi (kuten johdanto-osan 38-110 kappaleessa on esitetty) tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat yhteisössä ovat häiriintyneet vakavasti siten, että perustamissopimuksen 33 artiklan tavoitteiden saavuttaminen vaarantuu (kuten johdanto-osan 45 ja seuraavissa kappaleissa on esitetty). Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 2201/96 22 artiklan mukaiset edellytykset, jos niitä sovelletaan, täyttyvät.
14. LOPULLISET HUOMIOT
(118) Tutkimuksen päätelmien alustava analyysi vahvistaa kriittisen tilanteen olemassaolo ja väliaikaisten suojatoimenpiteiden tarpeen yhteisön tuottajille aiheutuvan vaikeasti korjattavan lisävahingon ehkäisemiseksi.
14.1 Väliaikaisten suojatoimenpiteiden muoto ja taso
(119) Yhteisön markkinoiden pitämiseksi avoimina ja sen varmistamiseksi, että tarjonta tyydyttää kysynnän, on syytä vahvistaa tariffikiintiöjärjestelmä, jossa kiintiöt ylittävältä osalta kannetaan lisätulli siten, että yhteisöön voidaan edelleen tuoda kyseiset kiintiöt ylittäviä määriä maksamalla lisätulli. Kyseinen lisätulli olisi vahvistettava tasolle, jolla yhteisön tuottajat saisivat riittävän hyödyn, ja se on määritetty sen tavoitehinnan perusteella, joka mahdollistaisi yhteisön tuottajien saavuttaa 6,8 prosentin voiton liikevaihdosta vähennettynä cif yhteisön rajalla tullattuna -tuontihintaan mukautetulla kauden 2001/2002 ja 2002/2003 välisen ajanjakson keskimääräisellä tuontihinnalla samassa kaupan portaassa. Tämä voiton taso perustuu kaudesta 1998/1999 kauteen 2001/2002 saavutettuja tosiasiallisia voittoja koskevaan arvioon. Hinnan alittavuuden tasoksi laskettiin 22 prosenttia. Kiinteän tullin olisi sen vuoksi oltava 155 euroa tonnilta.
(120) Yhteisön markkinoille pääsyn säilyttämiseksi tariffikiintiöiden olisi perustuttava viimeisimmän kauden tuonnin määrään. Kolme viimeisintä kautta, joista tuontitilastoja on käytettävissä, ovat vuodet kaudesta 1999/2000 kauteen 2001/2002. Tariffikiintiön olisi sen vuoksi perustuttava kyseisinä vuosina tapahtuneen tuonnin määrän keskiarvoon (27570 tonnia). Katsotaan, että tämän määrän turvin yhteisön tuottajat voisivat mukautua ja välttää tilanteensa heikentymisen entisestään. Ottaen kuitenkin huomioon jäljempänä esitetyn väliaikaisten toimenpiteiden keston (154 päivää) ja sen, että lukuun ei oteta kehitysmaita, joiden vienti yhteisön markkinoille ei ylitä 3:a prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista EU:hun, tariffikiintiöiden kokonaismäärä olisi vahvistettava 11632 tonniin.
(121) Perinteisten kauppavirtojen säilyttämiseksi ja sen varmistamiseksi, että yhteisön markkinat säilyvät avoimina uusille toimittajille, tariffikiintiöiden määrä olisi jaettava niiden maiden kesken, joille on huomattavaa etua tarkasteltavana olevan tuotteen toimittamisesta yhteisön markkinoille. Osa kiintiöistä olisi varattava niille maille, joille ei siitä tällä hetkellä ole huomattavaa etua. Kuultuaan Kiinaa, joka on ainoa maa, jolle on huomattavaa etua kyseisten tuotteiden toimittamisesta, komissio katsoo, että olisi asianmukaista myöntää Kiinalle erityinen tariffikiintiö, joka vastaa kyseisen maan kolmen vuoden ajanjakson (kaudesta 1999/2000 kauteen 2001/2002) aikana toimittamien tuotteiden kokonaismäärää. Suurin osa mainitun ajanjakson tuonnista oli peräisin Kiinasta ja sen vuoksi Kiinaan olisi sovellettava maakohtaista tariffikiintiötä ja kaikkiin muihin maihin yhtä kiintiötä.
(122) Esitetyn perusteella Kiinalle myönnettävän kiintiön määrä olisi 11389 tonnia 154 päivän ajan ja kaikille muille maille kyseiseksi ajaksi myönnettävän kiintiön määrä olisi 243 tonnia. Jos tämä toteutuu, kaikille muille maille myönnettävän kiintiön katsotaan olevan liian pieni kilpailun ja uusien yrittäjien markkinoille pääsyn mahdollistamiseksi. On suotavaa, että myös muilla mailla kuin Kiinalla olisi mahdollisuus viedä tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön. Kaikille muille maille myönnettävää kiintiötä olisi sen vuoksi lisättävä 3 prosenttiin yhteisön kulutuksesta eli 906 tonniin 154 päivän ajan, jolloin tariffikiintiöiden kokonaismäärä 154 päivän ajan olisi 12295 tonnia.
(123) Yhteisön lainsäädännön ja yhteisön kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti väliaikaisia suojatoimenpiteitä ei saisi soveltaa kehitysmaasta peräisin olevaan tuotteeseen, mikäli sen osuus asianomaisen tuotteen yhteisöön suuntautuvasta tuonnista on enintään 3 prosenttia.
(124) Komission väliaikaisen määrittelyn perusteella Kiina on ainoa kehitysmaa, joka ei täytä edellä mainitun poikkeuksen myöntämistä koskevia edellytyksiä. Sen vuoksi olisi eriteltävä ne kehitysmaat, joihin väliaikaisia toimenpiteitä ei sovelleta, ja kyseisten maiden luettelo on liitteessä.
14.2 Tariffikiintiöiden hallinnointi
(125) Tietyt tuojat ja niiden järjestöt pyysivät, että otettaisiin käyttöön järjestelmä, jolla perinteisille tuojille, jotka tuovat asianomaista tuotetta perinteisesti Kiinasta, taattaisiin niiden perinteiseen Kiinasta tapahtuvan tuonnin tasoon perustuvat määrät. Muut tuojat väittivät, että kiintiöjärjestelmän olisi toimittava ensiksi tullutta palvellaan ensin -periaatteella tarpeettomien hallinnollisten rasitteiden välttämiseksi ja kilpailun säilyttämiseksi.
(126) Saadakseen kiintiöiden hallinnoimiseen soveltuvan menetelmän määrittämistä varten tarvittavat tiedot komissio julkaisi 2 päivänä lokakuuta 2003 ilmoituksen, jossa asianomaista tuotetta tuoneita tai asianomaisen tuotteen tuontiin halukkaita tuojia pyydettiin toimittamaan tietyt yksityiskohtaiset tiedot aikaisemmin toteuttamastaan ja ennakoitavasta tulevasta tuonnistaan(8). Ilmoituksen johdosta toimitettujen tietojen perusteella valtaosan asianomaisen tuotteen tuonnista (yli 90 %) säilöntäkausina 1999/2000, 2000/2001 ja 2001/2002 toteutti pieni joukko tuojia, jotka toivat keskimäärin 500 tonnia tai enemmän kullakin säilöntäkaudella, jäljempänä "perinteiset tuojat". Lopun tuonnin toteuttivat muut kuin perinteiset tuojat, jäljempänä "muut tuojat".
(127) Komissio on tarkastellut kyseistä pyyntöä ja ottanut huomioon seuraavat seikat:
- Nykyisissä kriittisissä olosuhteissa ja ottaen huomioon, että säilöntäkausi on jo alkanut, katsotaan, että väliaikaiset toimenpiteet olisi otettava käyttöön mahdollisimman pian.
- Ilman taattujen lupien järjestelmää Kiinasta peräisin olevan tuodun tuotteen hinta nousee todennäköisesti jyrkästi tariffikiintiökauden alkupuolella, koska tuojat pyrkivät takaamaan, että niiden tuontiin ei sovelleta suojatullia. Hinta voisi myöhemmin romahtaa, kun tuojat saavuttavat tai ylittävät tuonnin tason, joka tarvitaan niiden tilausten täyttämiseen (nk. satunnaisvaikutukset). Tariffikiintiöiden jakamisella ensiksi tullutta palvellaan ensin -periaatteella saattaa olla satunnaisvaikutuksia, jotka voivat vahingoittaa yhteisön tuottajia, koska säilöntäkauden alkupuolella kysyntä keskittyy tuontiin Kiinasta ja siirtyy yhteisön tuottajien tuotteeseen ainoastaan sitten, kun tariffikiintiö on käytetty loppuun. Tämä voi vähentää yhteisön tuottajien myyntiä säilöntäkauden alussa, ja tuottajat joutuisivat myös kärsimään vakavien hintavaihtelujen aiheuttamasta epävarmuudesta. Jos näin tapahtuisi, se vaarantaisi tavoitteen saavuttamista, johon pyritään väliaikaisten toimenpiteiden avulla.
- On nykyisten, asianomaista tuotetta Kiinasta tavallisesti suuria määriä tuovien tuojien edun mukaista, että varmistetaan perinteisten kauppavirtojen pysyvyys ja ne voivat jatkossakin tuoda asianomaista tuotetta Kiinasta tietyn määrän ilman lisätulleja. On myös uusien tuojien edun mukaista, että niillä on jonkinlainen mahdollisuus tuoda asianomaista tuotetta Kiinasta ilman lisätullia.
- On vähittäismyyjien ja kuluttajien edun mukaista, että asianomaista tuotetta toimitetaan riittävästi yhteisön markkinoille ja markkinahinta pysyy vakaana.
- Väliaikaisten toimenpiteiden olisi oltava muodoltaan sellaisia, että niillä saavutetaan asetetut tavoitteet samalla kun minimoidaan tarpeettomat markkinahäiriöt eli vakavat hintojen vaihtelut ja yhteisön tuottajiin kohdistuvat kielteiset vaikutukset, sekä varmistetaan se, että tuojien hallinnollinen taakka on mahdollisimman pieni.
(128) Nämä seikat huomioon otettuaan komissio katsoo, että tariffikiintiön hallinnointi "ensimmäiseksi tullutta palvellaan ensiksi" -periaatteella ei ole asianmukainen, vaan niillä talouselämän toimijoilla, jotka ovat perinteisesti tuoneet yhteisöön huomattavia määriä asianomaista tuotetta (perinteiset tuojat), olisi oltava mahdollisuus anoa lupaa tuoda asianomaista tuotetta ilman lisätullia tietty määrä, joka perustuu niiden perinteiseen Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrään. Samalla muut tuojat, jotka haluavat tuoda asianomaista tuotetta Kiinasta yhteisöön, mutta jotka eivät täytä näitä edellytyksiä (muut tuojat), voisivat anoa lupaa tuoda asianomaista tuotetta ilman lisätullia tietty määrä.
(129) Jotta mahdollisuuksia tuoda asianomaista tuotetta ilman lisätullia voitaisiin jakaa oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti, olisi otettava käyttöön lupajärjestelmä, jossa asianomaisen tuotteen tuonti tullitta edellyttää tuontiluvan esittämistä. Järjestelmän yksityiskohtaisten sääntöjen olisi täydennettävä maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä kesäkuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1291/2000(9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 325/2003(10), vahvistetuista säännöistä tai poikettava niistä.
(130) Jotta järjestelmä toimisi tehokkaasti, lupien anomisoikeus olisi rajattava sellaisiin toimijoihin, luonnollisiin tai oikeushenkilöihin, yksilöihin tai ryhmiin, joilla on tuoretta kokemusta tuonnista yhteisöön. Toimenpiteitä tarvitaan myös tuontilupa-anomuksilla keinottelun, joka voi johtaa tariffikiintiöiden käyttämättä jäämiseen, minimoimiseksi. Jotta tuoja voisi anoa tuontilupaa, sen olisi tämän vuoksi täytynyt hiljattain tuoda yhteisöön kohtuullinen vähimmäismäärä samankaltaisia tuotteita. Asianomaisen tuotteen luonne ja arvo huomioon ottaen pidetään kohtuullisena, että voidakseen anoa lupaa tuojien on täytynyt tuoda vähintään 50 tonnia asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja hedelmä- ja vihannesjalosteita yhdellä tai useammalla säilöntäkausista 1999/2000, 2000/2001 ja 2001/2002. Lisäksi olisi säädettävä vakuusmaksun edellyttämisestä jokaiselta asianomaisen tuotteen tonnilta, jolle tuontilupaa anotaan. Vakuuden olisi oltava riittävän korkea anomuskeinottelun hillitsemiseksi, mutta ei niin korkea, että se estäisi hedelmä- ja vihannesjalosteilla todellista kauppaa käyvien anomukset. Tässä yhteydessä kohtuullisena pidetään vakuutta, jonka määrä olisi noin 20 prosenttia asianomaisen tuontituotteen arvosta.
(131) Markkinoiden pitämiseksi avoimina ja kilpailun ylläpitämiseksi katsotaan, että vaikka perinteiset tuojat ovat tuoneet suuren osan asianomaista tuotetta viimeisimpinä säilöntäkausina, vähintään 15 prosenttia Kiinasta peräisin olevan tuotteen tariffikiintiöstä olisi tarjottava muille tuojille. Tämän vuoksi perinteinen tuonnin kauppavirta Kiinasta voidaan parhaiten pitää yllä varaamalla ainoastaan 85 prosenttia Kiinasta peräisin olevien tuotteiden tariffikiintiöstä yksilöllisiin tariffikiintiöihin perinteisiä tuojia varten ja loput 15 prosenttia muille tuojille.
(132) Tästä johtuen perinteisille tuojille olisi varattava mahdollisuus lupiin 85 prosentille Kiinasta peräisin olevan asianomaisen tuotteen tuonnin tariffikiintiöstä. Muille tuojille olisi varattava mahdollisuus lupiin lopuille 15 prosentille tariffikiintiöstä anomuksesta ja tiettyjen puolueettomien edellytysten täyttyessä. Tällaiset edellytykset ovat välttämättömiä sen varmistamiseksi, että kullakin perinteisellä tuojalla on mahdollisuus säilyttää asemansa muihin perinteisiin tuojiin nähden, mikään yksittäinen tuoja ei kykene hallitsemaan markkinoita ja tuojien välinen kilpailu säilyy. Perinteisille tuojille soveltuvin puolueeton edellytys on kullakin säilöntäkaudella 1999/2000, 2000/2001 ja 2001/2002 tuodun asianomaisen tuotteen enimmäismäärä (nettopainona). Muille tuojille soveltuvin puolueeton edellytys on 20 prosentin raja Kiinasta peräisin olevien tuotteiden muille tuojille varatusta tariffikiintiöstä (eli kolme prosenttia Kiinasta peräisin olevien tuotteiden tariffikiintiöstä).
(133) Koska perinteiset tuojat eivät tuo merkittäviä määriä asianomaista tuotetta muualta kuin Kiinasta ja koska määritettävä tariffikiintiö on huomattavasti korkeampi kuin aiempien säilöntäkausien tuonti, muualta kuin Kiinasta peräisin olevan asianomaisen tuotteen tuonnin osalta katsotaan, että koko tariffikiintiön olisi oltava yhtäläisesti kaikkien tuojien käytettävissä ja (edellä mainituista syistä) soveltuvin puolueeton kriteeri tuontilupa-anomusten rajoittamiselle on 20 prosentin raja kyseisistä maista peräisin olevien tuotteiden tariffikiintiöstä.
(134) Mahdollisuus olla soveltamatta tariffikiintiötä kehitysmaista tuotuihin tavaroihin riippuu tavaroiden alkuperästä. Mahdollisuus soveltaa tuontitavaroihin Kiinasta peräisin olevalle tuonnille myönnettyä tariffikiintiötä ja kaikista muista maista peräisin olevalle tuonnille myönnettyä tariffikiintiötä riippuu niin ikään tavaroiden alkuperästä. Tästä syystä olisi sovellettava yhteisössä tällä hetkellä voimassa olevia alkuperän määrittämisen perusteita. Jotta varmistettaisiin, että tariffikiintiöitä hallinnoidaan tehokkaasti, olisi vaadittava, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista esitetään alkuperätodistus yhteisön rajalla, paitsi siinä tapauksessa, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin liittyy tullietuuksien soveltamiseksi vahvistettujen sääntöjen mukaisesti annettu tai laadittu alkuperäselvitys.
14.3 Kesto
(135) Väliaikaiset toimenpiteet saisivat kestää enintään 154 päivän ajan. Toimenpiteiden olisi tultava voimaan 9 päivänä marraskuuta 2003 ja niiden olisi oltava voimassa 154 päivän ajan, ellei lopullisia toimenpiteitä oteta käyttöön tai tutkimusta päätetä ilman toimenpiteiden käyttöönottoa ennen kyseistä määräaikaa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Tariffikiintiöjärjestelmä
1. Avataan tariffikiintiöjärjestelmä tiettyjen tällä hetkellä CN-koodeihin 2008 30 55 ja 2008 30 75 luokiteltavien mandariinivalmisteiden tai -säilykkeiden (mukaan luettuina tangeriinit ja satsumat), klementiinien, wilkingien ja niiden kaltaisten sitrushedelmähybridien, lisättyä alkoholia sisältämättömien, lisättyä sokeria sisältävien, jäljempänä "säilötyt mandariinit", tuonnille yhteisöön tämän asetuksen voimaantulosta 10 päivään huhtikuuta 2004. Tariffikiintiöiden määrä on 11389 tonnia Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä "Kiina", peräisin olevien säilöttyjen mandariinien osalta ja 906 tonnia kaikista muista maista peräisin olevien säilöttyjen mandariinien osalta.
2. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2658/87(11) säädettyä sopimustullia tai mahdollisesti käyttöön otettua etuustullia sovelletaan edelleen 1 kohdassa tarkoitetuissa kiintiöissä tuotuihin säilöttyihin mandariineihin.
3. Niiden säilöttyjen mandariinien tuontiin, jotka tuodaan esittämättä kyseisten mandariinien alkuperämaahan liittyvää todistusta, sovelletaan lisätullia, joka on 155 euroa tonnilta.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) "säilöntäkaudella" 12 kuukauden ajanjaksoa yhden vuoden lokakuun 1 päivästä seuraavan vuoden syyskuun 30 päivään;
b) "tuojalla" toimijaa, luonnollista tai oikeushenkilöä, yksilöä tai ryhmää, joka on tuonut yhteisöön vähintään 50 tonnia asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja hedelmä- ja vihannesjalosteita yhdellä tai useammalla säilöntäkaudesta kaudesta 1999/2000 kauteen 2001/2002;
c) "perinteisellä tuojalla" tuojaa, joka on tuonut yhteisöön keskimäärin 500 tonnia tai enemmän säilöttyjä mandariineja kullakin säilöntäkaudella 1999/2000, 2000/2001 ja 2001/2002 riippumatta kyseisten tuotteiden alkuperästä;
d) "viitemäärällä" säilöttyjen mandariinien enimmäismäärää, jonka perinteinen tuoja on tuonut jollakin säilöntäkausista 1999/2000, 2000/2001 ja 2001/2002;
e) "muilla tuojilla" tuojia, jotka eivät ole perinteisiä tuojia;
f) "alkuperällä" viitataan maahan, josta tuonti on peräisin; alkuperä on joko Kiina tai muu kuin Kiina.
3 artikla
Tuontilupajärjestelmä
1. Kaikki 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin kiintiöihin luettava tuonti edellyttää asetuksen (EY) N:o 1291/2000 mukaisesti myönnetyn tuontiluvan, jäljempänä "lupa", esittämistä tämän asetuksen säännösten mukaisesti.
2. Lupiin ei sovelleta asetuksen (EY) N:o 1291/2000 8 artiklan 4 kohtaa. Lupien 19 kohtaan merkitään "0".
3. Asetuksen (EY) N:o 1291/2000 9 artiklasta poiketen luvista johtuvia oikeuksia ei voida siirtää.
4. Asetuksen (EY) N:o 1291/2000 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vakuuden määrä on 150 euroa nettotonnilta.
4 artikla
Lupien voimassaolo
1. Lupa-anomusten ja lupien 8 kohtaan merkitään tuotteen alkuperämaa. Lomakkeen 8 kohdassa rastitetaan vaihtoehto "kyllä". Luvat ovat voimassa ainoastaan kyseiseen kohtaan merkitystä maasta peräisin olevien tuotteiden osalta.
2. Luvat ovat voimassa ainoastaan ajan, jolle ne on myönnetty. Luvan 24 kohtaan merkitään "lupa voimassa ainoastaan 10 päivään huhtikuuta 2004".
5 artikla
Lupa-anomukset
1. Ainoastaan tuojat voivat jättää lupa-anomuksia.
Anomukset on toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille. Tuojien on toimitettava anomustensa tueksi tiedot, joilla toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voivat varmistua 2 artiklan b ja c kohdan edellytysten täyttymisestä.
2. Lupa-anomuksia voidaan jättää seitsemän työpäivän ajan tämän asetuksen voimaantulosta.
3. Perinteisen tuojan anomus voi kattaa määrän, joka ei ole suurempi kuin kyseisen perinteisen tuojan Kiinasta peräisin olevien säilöttyjen mandariinien tuonnin viitemäärä eikä enemmän kuin 20 prosenttia kaikista muista maista peräisin olevien säilöttyjen mandariinien tuontia varten vahvistetusta tariffikiintiöstä.
4. Muun tuojan anomus voi kattaa määrän, joka ei ole enemmän kuin kolme prosenttia 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta Kiinasta peräisin olevien säilöttyjen mandariinien tariffikiintiöstä eikä enemmän kuin 20 prosenttia kaikista muista maista peräisin olevien säilöttyjen mandariinien tuontia varten vahvistetusta tariffikiintiöstä.
5. Lupa-anomuksen 20 kohtaan merkitään anomuksen tekijästä riippuen "perinteinen tuoja" tai "muu tuoja" sekä "asetuksen (EY) N:o 1964/2003 mukainen anomus".
6 artikla
Tariffikiintiöiden jakaminen
1. Edellä 1 artiklan 1 kohdassa määritelty tariffikiintiö jaetaan Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa seuraavasti:
a) 85 % perinteisille tuojille;
b) 15 % muille tuojille.
Jos toinen tuojaryhmä ei käytä kiintiöosuuttaan kokonaan, jäännös voidaan siirtää toiselle tuojaryhmälle.
2. Muualta kuin Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa 1 artiklan 1 kohdassa määritelty kiintiö on sekä perinteisten tuojien että muiden tuojien käytettävissä.
7 artikla
Jäsenvaltioiden ilmoitukset komissiolle
1. Jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle siitä, onko tuontilupa-anomuksia jätetty ja anomusten kattamista määristä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ilmoitetaan viimeistään tämän asetuksen voimaantulopäivää seuraavana yhdeksäntenä työpäivänä kello 12 (Brysselin aikaa).
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus tehdään sähköisesti lomakkeella, jonka komissio toimittaa jäsenvaltioille tähän tarkoitukseen. Lomakkeessa esitettävät tiedot jaotellaan 2 artiklassa tarkoitetun tuojalajin ja alkuperän mukaan.
8 artikla
Lupien myöntäminen
1. Komissio päättää jäsenvaltioiden 7 artiklan mukaisesti ilmoittamien tietojen perusteella ja 2 kohdan huomioon ottaen asetuksella lupien jakosuhteista 2 artiklassa tarkoitetuille alkuperälajeille ja tuojalajeille viimeistään kahdentenakymmenentenäneljäntenä työpäivänä tämän asetuksen voimaantulosta. Jos komissio toteaa jäsenvaltioiden 7 artiklan mukaisesti ilmoittamien tietojen perusteella, että lupa-anomukset ylittävät 1 ja 6 artiklan mukaisesti vahvistetut määrät, se vahvistaa yhden prosenttialennuksen, jota sovelletaan kyseisiin lupa-anomuksiin.
2. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset myöntävät luvat kolmantena työpäivänä 1 kohdassa säädetyn tarkoitetun asetuksen voimaantulosta.
3. Jos 1 kohdan mukaisesti laskettu määrä, jolle lupa myönnetään, on pienempi kuin anottu määrä, lupa-anomus voidaan peruuttaa kolmen työpäivän kuluessa 1 kohdan mukaisesti vahvistettujen toimenpiteiden voimaantulosta. Jos anomus peruutetaan, vakuus vapautetaan välittömästi.
9 artikla
Kehitysmaat
Jostakin liitteessä luetelluista kehitysmaista peräisin olevien säilöttyjen mandariinien tuontiin ei sovelleta tai niille ei myönnetä tariffikiintiöitä.
10 artikla
Yleiset säännökset
1. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan tuotteen alkuperä määritetään yhteisössä voimassa olevien säännösten ja määräysten mukaisesti.
2. Jäljempänä 3 kohtaa lukuun ottamatta yhteisön ulkopuolisesta maasta peräisin olevien säilöttyjen mandariinien luovuttaminen vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää
a) kyseisen maan toimivaltaisten viranomaisten myöntämän sellaisen alkuperätodistuksen esittämistä, joka täyttää asetuksen (ETY) N:o 2454/93 47 artiklassa säädetyt edellytykset; ja
b) sitä, että tuote on kuljetettu 11 artiklassa tarkoitetulla tavalla suoraan kyseisestä maasta yhteisöön.
3. Edellä 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua alkuperätodistusta ei edellytetä sellaisten säilöttyjen mandariinien tuonnilta, joihin liittyy tullietuuksien soveltamiseksi vahvistettujen sääntöjen mukaisesti annettu tai laadittu alkuperäselvitys.
4. Alkuperäselvitys hyväksytään ainoastaan, jos tuote täyttää yhteisön voimassa olevissa säännöksissä ja määräyksissä alkuperän määrittämiseksi vahvistetut perusteet.
11 artikla
Suora kuljetus
1. Yhteisön ulkopuolisesta maasta yhteisöön suoraan kuljetettuna pidetään
a) tuotteita, joita ei kuljeteta minkään muun maan alueen kautta;
b) tuotteita, jotka kuljetetaan yhden tai useamman yhteisön ulkopuolisen maan, joka ei ole alkuperämaa ja jossa tuotteet voidaan uudelleenlastata tai varastoida väliaikaisesti, kautta siinä tapauksessa, että kauttakulku voidaan perustella maantieteellisillä syillä tai yksinomaan kuljetustarpeisiin liittyvillä syillä ja
i) tuotteet ovat pysyneet tulliviranomaisten valvonnassa kauttakulku- tai varastointimaassa;
ii) tuotteita ei ole pidetty kaupan eikä luovutettu kulutukseen siellä; ja
iii) tuotteille ei ole tehty muita toimenpiteitä kuin purkaminen ja uudelleenlastaus.
2. Todiste 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttymisestä toimitetaan yhteisön viranomaisille. Todisteeksi käy etenkin jokin seuraavista asiakirjoista:
a) alkuperämaassa myönnetty kuljetusasiakirja, jonka perusteella kauttakuljetus on tapahtunut;
b) tai kauttakuljetusmaan tulliviranomaisten antama todiste, jossa on:
i) tarkka kuvaus tavaroista;
ii) tavaroiden purkamis- ja uudelleenlastauspäivät tai päivät, jona tavarat lastattiin laivaan tai purettiin sieltä, sekä tiedot käytetyistä laivoista.
12 artikla
Yhteisöön matkalla oleva tuonti
1. Tätä asetusta ei sovelleta tuotteisiin, jotka ovat 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla matkalla yhteisöön.
2. Yhteisöön matkalla olevina tuotteina pidetään tuotteita,
- jotka ovat lähteneet alkuperämaasta ennen tämän asetuksen täytäntöönpanopäivää, ja
- jotka on lähetetty alkuperämaassa sijaitsevasta lastauspaikasta yhteisössä sijaitsevaan purkamispaikkaan voimassa olevan, ennen tämän asetuksen täytäntöönpanoa laaditun kuljetusasiakirjan nojalla.
3. Asianomaiset osapuolet esittävät tulliviranomaisia tyydyttävän todisteen siitä, että 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät.
Viranomaiset voivat kuitenkin katsoa, että tuotteet ovat lähteneet alkuperämaasta ennen tämän asetuksen täytäntöönpanoa, jos niille on toimitettu jokin seuraavista asiakirjoista:
- merikuljetuksen osalta konossementti, josta käy ilmi, että lastaus on tapahtunut ennen kyseistä päivämäärää,
- rautatiekuljetuksen osalta rahtikirja, jonka alkuperämaan rautatieviranomaiset ovat hyväksyneet ennen kyseistä päivämäärää,
- maantiekuljetuksen osalta alkuperämaassa ennen kyseistä päivämäärää laadittu tavaroiden maantiekuljetusta koskeva sopimus tai jokin muu kuljetusasiakirja,
- ilmakuljetuksen osalta lentorahtikirja, josta käy ilmi, että lentoyhtiö on vastaanottanut tuotteet ennen kyseistä päivää.
13 artikla
Jäsenvaltiot ja komissio toimivat tiiviissä yhteistyössä tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi.
14 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan 10 päivään huhtikuuta 2004.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2003.