KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 6. november 2008
om Polens statsstøtte C 17/05 (ex N 194/05 og PL 34/04) til Gdynia skibsværft
(meddelt under nummer K(2008) 6771)
(Kun den polske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2010/47/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, afsnit 1,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger (1) i henhold til ovennævnte bestemmelser, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
I henhold til bestemmelserne om proceduren for interimsmekanismen i punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten anmeldte Polen den 29. april 2004 over for Kommissionen en omstruktureringsstøtte til fordel for Stocznia Gdynia S.A. (aktieselskabet Stocznia Gdynia, i det følgende benævnt »Gdynia skibsværft«). Sagen blev registreret med nummeret PL 34/2004.
(2)
Ved brev af 19. maj 2004 anmodede Kommissionen Polen om at fremsende visse manglende dokumenter. Disse dokumenter blev fremsendt den 16. juni 2004. Ved brev af 30. juli 2004, 8. oktober 2004, 23. november 2004 og 4. marts 2005, som Polen besvarede ved brev af henholdsvis den 3. september 2004 (registreret den 7. september 2004), 10. november 2004 (registreret den 15. november 2004), 17. februar 2005 (registreret den 21. februar 2005), 30. marts 2005 (registreret den 1. april 2005) og 18. april 2005 (registreret den 20. april 2005) udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger. Ved brev af 22. april 2005, registreret samme dag, accepterede Polen, at Kommissionen ville behandle anmeldelsen af sag PL 34/2004, dateret den 29. april 2004, som en anmeldelse i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til foranstaltninger, om hvilke det konstateredes, at de udgjorde ny støtte. Sagen blev tildelt et nyt nummer: N 194/2005.
(3)
Den 1. juni 2005 vedtog Kommissionen en beslutning om indledning af den officielle undersøgelse, som blev offentliggjort i EU-Tidende (2), og opfordrede Polen og interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(4)
Efter at have fået udsættelse af fristen for fremsendelse af bemærkninger (brev af 9. august 2005), fremlagde Polen sine bemærkninger ved brev af 2. september 2005, registreret den 5. september 2005. I sit svar hertil fremsendte Polen den reviderede omstruktureringsplan for Gdynia skibsværft af 4. marts 2004 (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen fra 2004«).
(5)
Ved brev af 3. november 2005, registreret den 7. november 2005, fremsatte Polen yderligere bemærkninger.
(6)
Ved brev af 10. oktober 2005, registreret den 14. oktober 2005, fremsatte Gdynia skibsværft sine bemærkninger. Der indkom også bemærkninger fra Ray Car Carriers (brev af 7. oktober 2005, registreret den 10. oktober 2005), fra Danmarks Faste Repræsentation ved den Europæiske Union (brev af 7. oktober 2005, registreret den 11. oktober 2005), fra den danske brancheforening for skibsbyggere Danske Maritime (brev af 7. oktober 2005, registreret samme dag), fra fagforeningen Solidaritet (brev af 7. oktober 2005, registreret den 10. oktober 2005) og den polske brancheforening for skibsbyggere (brev af 10. oktober 2005, registreret den 11. oktober 2005).
(7)
Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Polen ved brev af 26. oktober 2005 og 12. december 2005 (3). Polen besvarede de bemærkninger, Gdynia skibsværft havde fremsat ved brev af 16. januar 2006, registreret den 18. januar 2006. Polen kommenterede ikke bemærkningerne fra de øvrige tredjeparter.
(8)
Kommissionen bad en ekstern konsulent vurdere omstruktureringsplanen fra 2004. Konsulenten fremsendte sin rapport til Kommissionen i december 2005.
(9)
Ved brev af 13. januar 2006 anmodede Kommissionen Polen om at fremsende ajourførte oplysninger om de seneste ændringer i Polens strategi for omstrukturering af Gdynia skibsværft. Polen svarede ved brev af 20. februar 2006, registreret den 21. februar 2006, og den 22. februar 2006 afholdtes et møde mellem repræsentanter for Kommissionen, de polske myndigheder og Gdynia skibsværft. Polen meddelte, at omstruktureringsplanen fra 2004 var forældet, og at Polen havde vedtaget en ny strategi for omstruktureringen af Stocznia Gdynia-koncernen, som indebar udskilning fra Stocznia Gdańsk-koncernen og (delvis) privatisering af Gdynia skibsværft. Polen meddelte også, at Kommissionen den 30. juni 2006 ville modtage en revideret omstruktureringsplan, og at privatiseringen af Gdynia skibsværft ville blive påbegyndt om kort tid.
(10)
Som opfølgning på dette møde sendte Kommissionen den 8. marts 2006 et brev til Polen, som Polen besvarede ved brev af 13. marts 2006, registreret den 13. marts 2006, hvori Polen bekendtgjorde en tidsplan for privatiseringen. Ved brev af 29. marts 2006, registreret den 30. marts 2006, fremsendte Polen yderligere oplysninger om privatiseringsprocessen. Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger ved brev af 30. marts 2006, som Polen besvarede ved brev af 19. april 2006, registreret den 20. april 2006.
(11)
Ved brev af 6. april 2006, registreret den 10. april 2006, fremsendte Polen et første udkast til dokumentet »En strategi for skibsbygningssektoren (skibsværfter) i Polen 2006-2010«. Kommissionen fremsatte sine kommentarer ved brev af 12. april 2006. Den 31. august 2006 blev dokumentet endeligt godkendt af den polske regering og fremsendt til Kommissionen ved brev af 1. september 2006, registreret samme dag.
(12)
Den 15. maj 2006 fremsendte Gdynia skibsværft elektronisk et dokument til Kommissionen, »Informationsmemorandum vedrørende Gdynia skibsværft« af maj 2006, som blev gjort tilgængeligt for potentielle investorer den 10. maj 2006.
(13)
Ved brev af 26. maj 2006, registreret den 30. maj 2006, fremlagde Polen yderligere oplysninger om den igangværende privatisering, herunder en oversigt over virksomheder, som Polen via sin privatiseringsrådgiver havde sendt tilbud om at deltage i den kapitalforøgelse, Gdynia skibsværfts generalforsamling godkendte den 19. april 2006. Ved brev af 13. juli 2006, registreret den 17. juli 2006, fremlagde Polen yderligere oplysninger om den igangværende privatiseringsproces og meddelte Kommissionen, at to virksomheder havde indgivet foreløbige tilbud vedrørende deltagelse i kapitalforøgelsen, vedlagt en sammenlignende analyse af disse tilbud foretaget af privatiseringsrådgiveren.
(14)
Den 9. juni 2006 forelagde Gdynia skibsværft Kommissionen sit første udkast til en revideret omstruktureringsplan. Kommissionens repræsentanter besøgte den 13. juni 2006 skibsværftet og fremsatte sine første kommentarer til den reviderede omstruktureringsplan. Den eksterne konsulent forelagde sine kommentarer for Kommissionen i sin rapport af juli 2006. Endelig kommenterede Kommissionen ved brev af 17. juli 2006 manglerne i udkastet til revideret omstruktureringsplan.
(15)
Kommissionen og de polske myndigheder afholdt adskillige møder om privatiseringsprocessen og udarbejdelsen af den reviderede omstruktureringsplan: i Bruxelles den 31. januar, 22. februar og 10. maj 2006 og på skibsværftet i Gdynia den 13. juni 2006.
(16)
Polen besvarede Kommissionens brev af 17. juli 2006 ved brev af 31. august 2006, registreret den 1. september 2006.
(17)
Polen anmeldte den reviderede omstruktureringsplan for Stocznia Gdynia S.A. (»Plan restrukturyzacji Stoczni Gdynia S.A.« af 3. september 2006 - i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen fra 2006«) og ny statsstøtte til Gdynia skibsværft, da Kommissionen havde truffet beslutning om indledning af den officielle undersøgelse.
(18)
Polen leverede yderligere oplysninger om omstruktureringen af Stocznia Gdynia-koncernen ved brev af 12. september 2006, registreret den 13. september 2006, herunder navnlig vedrørende gennemførelsen af adskillelsen af kapitalen i Gdansk skibsværft og Stocznia Gdynia-koncernen.
(19)
Yderligere oplysninger om privatiseringen af Gdynia skibsværft blev forelagt ved brev af 26. september 2006, registreret den 27. september 2006.
(20)
Polen anmeldte yderligere støtte til Gdynia skibsværft ved brev af 21. november 2006, registreret den 27. november 2006.
(21)
Den 7. december 2006 afholdtes et møde mellem medlem af Kommissionen Neelie Kroes og Piotr Woźniak, den polske økonomiminister. Ministeren erklærede, at Polen var fast besluttet på at genoptage privatiseringen af Gdynia skibsværft ved en åben og gennemsigtig procedure, der forventedes afsluttet i juni 2007. Polen bekræftede dette standpunkt ved brev af 27. december 2006, registreret den 4. januar 2007, med henvisning til regeringens beslutning af 19. december 2006 om at godkende dokumentet »Værftsindustriens nuværende situation«. Polen anmodede Kommissionen om drøftelser vedrørende kompenserende modydelser.
(22)
Kommissionens repræsentanter besøgte skibsværftet den 19. december 2006 sammen med den eksterne konsulent med henblik på at indsamle de fakta og de data, der var nødvendige for at kunne vurdere de kompenserende modydelser. Den 16. januar 2007 forelagde Kommissionens eksterne konsulent en rapport om skibsværftets aktuelle kapacitet.
(23)
Kommissionen besvarede brevet af 27. december 2006 ved brev af 29. januar 2007, hvori den anmodede Polen om inden udgangen af februar 2007 at fremlægge forslag til kompenserende modydelser for Gdynia skibsværft.
(24)
Ved brev af 28. februar 2007, registreret samme dag, redegjorde Polen detaljeret for privatiseringen af Gdynia skibsværft og fremlagde et forslag til kompenserende modydelser.
(25)
På dette grundlag afholdtes den 15. marts 2007 et teknisk møde mellem repræsentanter for Kommissionen, de polske myndigheder og Gdynia skibsværft, der hovedsagelig handlede om kompenserende modydelser, men også om den igangværende privatiseringsproces. Kommissionen og de polske myndigheder blev enige om, at Kommissionen skulle indgå i direkte tekniske drøftelser med Gdynia skibsværft med henblik på at samle de oplysninger, der var nødvendige for vurderingen af de kompenserende modydelser foreslået af Polen. Den 12. marts 2007 fremsendte Gdynia skibsværft pr. e-mail, registreret den 27. april 2007, de første oplysninger om værftets produktionskapacitet.
(26)
Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger om de kompenserende modydelser ved brev af 29. marts 2007, 27. april 2007 og 25. maj 2007, som besvaredes af Gdynia skibsværft ved brev af 20. april 2007, registreret den 23. april 2007, af 9. maj 2007, registreret den 10. maj 2007, og af 30. maj 2007, registreret den 31. maj 2007. Gdynia skibsværft fremlagde yderligere oplysninger på et møde med repræsentanter fra Kommissionen den 6. juni 2007 og efterfølgende ved brev af 18. juni 2007, registreret den 21. juni 2007. Kommissionen stillede yderligere en række spørgsmål fremsendt pr. e-mail den 20. juni 2007, som Gdynia skibsværft besvarede ved brev af 25. juni 2007, registreret samme dag.
(27)
Ved brev af 31. juli 2007 underrettede Kommissionen Polen om, at dens indledende analyse af de kompenserende modydelser, Polen havde foreslået for Gdynia skibsværft, tydede på, at foranstaltningerne under visse betingelser kunne godkendes. I sit svar ved brev af 24. august 2007, registreret den 27. august 2007, fremsatte Polen en række bemærkninger om vilkårene for gennemførelsen af Gdynia skibsværfts kompenserende modydelser. Kommissionen afsluttede behandlingen af spørgsmålet vedrørende kompenserende modydelser ved brev af 3. oktober 2007.
(28)
I en telefonsamtale den 24. maj 2007 meddelte de polske myndigheder Kommissionen, at Polen agtede at genoptage privatiseringen af Gdynia skibsværft ved hjælp af et offentligt udbud. I brev af 29. maj 2007 anmodede Kommissionen om fyldestgørende oplysninger vedrørende den seneste udvikling i privatiseringsprocessen, og den gentog sin anmodning ved brev af 6. juni 2007. Polen svarede ved brev af 22. juni 2007, registreret den 25. juni 2007, og efter en anmodning om yderligere oplysninger den 28. juni 2007, supplerede den sine oplysninger ved brev af 11. juli 2007, registreret samme dag. I dette brev fremlagde Polen også dokumentet »Informationsmemorandum vedrørende Gdynia skibsværft« af 4. juli 2007 (i det følgende benævnt »informationsmemorandummet«). Ved brev af 31. juli 2007 understregede Kommissionen, at privatiseringsprocessen ikke måtte forsinkes yderligere.
(29)
Kommissionen fremsatte sine bemærkninger til informationsmemorandummet ved brev af 30. juli 2007. Polen svarede ved brev af 21. august 2007, registreret den 27. august 2007. Ved brev af 29. august 2007, registreret samme dag, fremlagde Polen et udkast til et dokument med titlen »Supplerende oplysninger til Informationsmemorandum vedrørende Gdynia skibsværft«, dateret den 29. august 2007, som skulle vedlægges informationsmemorandummet af 4. juli 2007 som bilag (i det følgende benævnt »bilaget til informationsmemorandummet«). Kommissionen fremsatte sine bemærkninger til bilaget til informationsmemorandummet ved brev af 4. september 2007, som Polen besvarede ved brev af 7. september 2007, som indeholdt en ændret udgave af bilaget til informationsmemorandummet. Kommissionen fremsatte sine endelige bemærkninger ved brev af 14. september 2007.
(30)
Polen fremsendte nye oplysninger om den seneste udvikling i privatiseringsprocessen ved brev af 7. september 2007, registreret samme dag, brev af 23. oktober 2007, registreret den 24. oktober 2007, og brev af 25. oktober 2007, registreret samme dag.
(31)
Som svar på Kommissionens brev af 30. november 2007 fremlagde Polen yderligere oplysninger om privatiseringen i brev af 13, 19. og 21. december 2007, registreret henholdsvis den 14., 20. og 21. december 2007. I sit sidste brev meddelte Polen Kommissionen, at den havde modtaget tre bindende tilbud om køb af Gdynia skibsværft. Disse tilbud blev fremsendt til Kommissionen ved brev af 8. februar 2008, registreret den 11. februar 2008.
(32)
Den 10. januar 2008 afholdtes et møde i Bruxelles mellem repræsentanter for Kommissionen og de polske myndigheder, og konklusionerne heraf blev gengivet af Kommissionen i brev af 17. og 30. januar 2008.
(33)
Ved brev af 30. januar 2008 meddelte Polen Kommissionen, at to tilbudsgivere var inviteret til forhandlinger med finansministeriet. Ved brev af 14. februar 2008, registreret den 19. februar 2008, meddelte Polen, at privatiseringen af Gdynia skibsværft ville være gennemført i sommeren 2008. Kommissionen svarede ved brev af 28. februar 2008.
(34)
Ved brev af 29. februar 2008, registreret den 3. marts 2008, fremlagde Polen første udkast til en ny omstruktureringsplan udarbejdet af den ene af tilbudsgiverne, Amber Sp. z o.o. Den 20. marts 2008 blev virksomheden midlertidigt indrømmet eneforhandlinger, og den 9. april 2008 fremsendte den elektronisk et revideret udkast til omstruktureringsplan, som blev registreret den 24. april 2008. Denne tilbudsgiver fremlagde yderligere oplysninger i dokumentet »Hovedlinjer for omstruktureringen«, der blev fremlagt ved et møde den 10. april 2008 og registreret den 18. april 2008. De oplysninger, der blev fremlagt af den anden tilbudsgiver, blev fremsendt senere ved brev af 7. april 2008, registreret den18. april 2008, efter påmindelse fremsendt den 18. marts 2008.
(35)
Polen fremsendte oplysninger om udviklingen i eneforhandlingerne med Amber Sp. z o.o. ved brev af 28. marts 2008, registreret samme dag, af 7. april 2008, registreret den 18. april 2008, af 23. april 2008, registreret samme dag, og 25. april 2008, registreret samme dag. Den 10. april 2008 afholdtes et møde mellem repræsentanter for Kommissionen, Gdynia skibsværft, Amber Sp. z o.o. og de polske myndigheder i Warszawa. Ved brev af 7. maj 2008, registreret den 13. maj 2008, fremsendte Polen sin rapport om dette møde til Kommissionen.
(36)
Kommissionen fremsatte sine bemærkninger til status for privatiseringen ved brev af 21. april og 30. april 2008.
(37)
Ved brev af 12. maj 2008, registreret samme dag, meddelte Polen Kommissionen, at Amber Sp. z o.o. havde trukket sig ud af privatiseringsprocessen. Ved brev af 26. maj 2008, registreret den 27. maj 2008, meddelte de polske myndigheder endelig Kommissionen, at finansministeren den 15. maj 2008 havde besluttet at indstille privatiseringsprocessen inden for rammerne af den offentlige indkaldelse med henblik på forhandlinger med tilbudsgivere, hvis tilbud var antaget ved den i 2007 iværksatte procedure.
(38)
De polske myndigheder meddelte også Kommissionen, at de traf foranstaltninger til genoptagelse af privatiseringsprocessen med henblik på undertegnelse af privatiseringsaftaler i november 2008. Fra og med den 3. juni 2008 har Polen sendt daglige rapporter til Kommissionen om de forskellige parters dispositioner inden for rammerne af den genoptagne privatiseringsproces. Ved brev af 6. juni 2008, registreret samme dag, fremlagde Polen »Informationsmemorandum vedrørende Gdynia skibsværft« af 2. juni 2008 (i det følgende benævnt »informationsmemorandummet af 2008«) for Kommissionen.
(39)
På anmodning fra de polske myndigheder afholdtes der den 10. juni 2008 et møde mellem repræsentanter for Kommissionen, de polske myndigheder og ISD Polska, som blev præsenteret som potentiel køber af Gdynia skibsværft. Den 13. juni 2008 afholdtes endnu et møde mellem Kommissionen og de polske myndigheder.
(40)
Ved brev af 26. juni 2008, registreret samme dag, fremlagde Polen et udkast til en plan for omstrukturering af Gdynia skibsværft og Gdansk skibsværft udarbejdet af ISD Polska (ejeren af Gdansk skibsværft) og en omstruktureringsplan for Gdynia skibsværft udarbejdet af virksomheden Polish Shipbuilding Company (i det følgende benævnt »PSC«).
(41)
Ved brev af 4. juli 2008 anmodede Kommissionen om en præcisering af visse spørgsmål vedrørende det udkast til omstruktureringsplan, der var udarbejdet af ISD Polska. Polen svarede ved brev af 7. og 8. juli 2008, registeret henholdsvis de samme datoer. Den 8. juli 2008 afholdtes et møde mellem repræsentanter for de polske myndigheder, ISD Polska og Kommissionen.
(42)
Ved brev af 14. juli 2008 forpligtede Polen sig til at fremlægge en fuldstændig omstruktureringsplan for Kommissionen den 12. september 2008.
(43)
Den 16. juli 2008 godkendte Kommissionen foreløbigt vurderingerne og konklusionerne i et udkast til beslutning om afslutning af den officielle undersøgelse, hvori det konkluderedes, at statsstøtten til Gdynia skibsværft var uforenelig med fællesmarkedet og burde tilbagesøges. I lyset af de polske myndigheders brev af 14. juli 2008 besluttede Kommissionen imidlertid at udsætte vedtagelsen af beslutningen for at vurdere, om den nye omstruktureringsplan, som de polske myndigheder ville fremlægge den 12. september 2008, kunne forbedre situationen betragteligt og muliggøre, at støtten kunne betragtes som forenelig med fællesmarkedet.
(44)
Sidenhen har Polen ugentligt informeret Kommissionen om privatiseringsprocessens forløb (breve af 28. juli, 4. august, 12. august, 21. august, 25. august, 1. september, 8. september, 16. september og 23. september, henholdsvis registreret på de samme datoer).
(45)
Ved brev af 18. juli, registreret den 21. juli, anmodede Polen om tre konsultationsrunder med Kommissionen om udkastet til omstruktureringsplan med henblik på udarbejdelse af en endelig version, der omfattede Kommissionens bemærkninger. Ved brev af 31. juli godkendte Kommissionen tidsplanen for møderne.
(46)
Det første uofficielle møde mellem de polske myndigheder og Kommissionen fandt dog først sted den 21. august 2008. Det følgende møde med de polske myndigheder, med deltagelse af ISD Polska, fandt sted den 2. september 2008. Polen forelagde uformelt ISD Polskas udkast til omstruktureringsplan den 28. august 2008 og en ændret udgave heraf den 8. september 2008.
(47)
Ved brev af 12. september 2008, registreret samme dag, fremsendte Polen ISD Polskas endelige omstruktureringsplan for Gdynia skibsværft og Gdansk skibsværft.
(48)
Ved brev af 16. september 2008 registreret den 17. september 2008 fremsendte Polen et udkast til privatiseringsaftale mellem ISD Polska og det polske finansministerium.
(49)
Den 30. september 2008 blev der organiseret et møde mellem de polske myndigheder og Kommissionen. Ved mødet deltog repræsentanter for ISD Polska.
(50)
Ved brev af 27. oktober 2008 orienterede Kommissionen de polske myndigheder om rammebetingelserne for gennemførelsen af denne beslutning. Ved brev af 3. november 2008, registreret den 4. november 2008, forpligtede Polen sig til fuldt ud at overholde disse betingelser. Kommissionen accepterede de polske myndigheders tilsagn ved brev af 6. november 2008.
(51)
Ved brev af 14. juni 2007 anmodede Kommissionen de polske myndigheder om at fremlægge en oversigt over al statsstøtte tildelt til værftet siden Polens tiltrædelse af EU den 1. maj 2004. Polen svarede ved brev af 11. juli 2007, registreret samme dag. Ved brev af 13. november 2007 krævede Kommissionen yderligere oplysninger, og Polen svarede ved brev af 9. januar 2008, registreret samme dag. Polen informerede Kommissionen om yderligere støtte til Gdynia skibsværft ved brev af 6. december 2007, registreret samme dag, ved brev af 12. februar 2008, registreret den 13. februar 2008, og ved brev af 6. juni 2008, registreret samme dag.
II. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN
1. VIRKSOMHEDEN
(52)
Modtageren af den finansielle støtte er Gdynia skibsværft. Virksomheden er beliggende i Gdansk-Gdynia-Sopot-regionen i den nordlige del af Polen.
(53)
Kommissionen er opmærksom på, at virksomheder i denne region i henhold til reglerne om statsstøtte er berettiget til støtte fra strukturfondene i henhold til konvergensmålene (4) under Samhørighedsfonden (5). Virksomheder beliggende i denne region kan komme i betragtning til støtte fra det regionale operationelle program under de prioriterede linjer til støtte for små og mellemstore virksomheder, innovation og teknologioverførsel (rettet mod langsigtet jobskabelse) eller udvikling af social og uddannelsesmæssig infrastruktur med henblik på faglig og livslang uddannelse. Virksomhederne i regionen kan også komme i betragtning til støtte fra de operationelle programmer »Innovativ Økonomi« og »Menneskelige ressourcer«, som for sidstnævntes vedkommende er specifikt udformet med henblik på at hjælpe virksomhederne og arbejdsmarkedet med at tilpasse sig ændringerne i økonomien, herunder omstruktureringsprocesserne.
(54)
Gdynia skibsværft er aktivt inden for skibsbygning, bygning af skibsskrog, opføring af stålbroer og tjenester relateret til såvel skibsbygning som andre aktiviteter.
(55)
Gdynia skibsværfts største aktionærer (6) er den polske stat, der ejer 32 % af aktierne, svarende til 35 % af stemmeretten, Ray Car Carriers Ltd (henholdsvis 16 % og 22 %), Korporacja Polskie Stocznie S.A. (henholdsvis 10 % og 6 %), det industrielle udviklingsagentur (Agencja Rozwoju Przemysli S.A., i det følgende benævnt »ARP« - henholdsvis 9 % og 13 %) og Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (henholdsvis 7 % og 5 %). Ingen af de resterende aktionærer har aktieposter på over 4 %.
(56)
Gdynia skibsværft er moderselskab i Stocznia Gdynia-koncernen, der omfatter 12 datterselskaber. Indtil for nylig var Stocznia Gdańsk S.A. et af datterselskaberne, men ved aftalen af oktober 2007 solgte Gdynia skibsværft sine resterende aktier i Gdansk skibsværft til den nye indehaver af aktiemajoriteten i Stocznia Gdańsk S.A. Fra 1998 til efteråret 2006 havde Gdynia skibsværft aktiemajoriteten i Stocznia Gdańsk S.A. (tidligere benævnt Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia), og derfor blev omstruktureringen af de to skibsværfter foretaget parallelt.
(57)
De vigtigste skibe, der bygges af Gdynia skibsværft, er containerskibe på 1 100 til 5 000 TEU og ro-ro-skibe med en lastekapacitet på 2 100 til 6 000 biler. De resterende produkter omfatter multimodale fartøjer, produkt- og kemikaliefragtskibe, massegodsskibe og gastankskibe (LPG).
(58)
I segmentet containerskibe på indtil 3 000 TEU er de vigtigste konkurrenter de europæiske værfter Aker Ostsee og Volkswerft Stralsund i Tyskland samt de koreanske og kinesiske værfter. Inden for segmentet biltransportskibe fremstiller værftet de største skibe i verden (i DWT - tons dødvægt), og dets andel af ordrerne på verdensplan er på 11 % (7). Intet andet værft i EU producerer biltransportskibe af denne størrelse, og den eneste europæiske konkurrent er Uljanik-skibsværftet i Kroatien. Den øvrige konkurrence udgøres af de koreanske og de japanske skibsværfter.
(59)
Mellem 2002 og 2006 byggede Gdynia skibsværft 48 skibe. I 2004 blev Gdynia skibsværft klassificeret som verdens 13. største skibsværft på basis af ordrer (målt i CGT). I 2005 rangerede værftet som det 21. største i verden, men det var stadig det største skibsværft i Europa.
(60)
Værftets nuværende ordrebog (pr. april 2008 (8) omfatter 16 kontrakter (12 biltransportskibe og 4 containerskibe) med en samlet tonsnage på 581 000 kbt til levering i 2008 og 2009.
(61)
Gdynia skibsværfts vigtigste produktionsfaciliteter omfatter to tørdokker, SD I og SD II.
(62)
I august 2007 havde Gdynia skibsværft en arbejdsstyrke på 4 611, hvoraf 68 % var direkte beskæftiget med produktionen (9). Dette er en reduktion på 26 % i forhold til december 2004, hvor værftet havde 6 249 ansatte (10).
(63)
Stocznia Gdynia-koncernen oplevede sine første vanskeligheder i 2002. Af omstruktureringsplanen fra 2004 fremgår det, at de forhold, der bevirkede den vanskelige situation, var eksterne, såsom konkurrencen fra Asien, zlotyens stigende værdi over for dollaren, stigende stålpriser og problemer med adgangen til finansiering i kølvandet på fallitten for Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. og sammenstyrtningen af en portalkran på Gdynia-værftet under en voldsom storm i 1999. Andre årsager havde en mere intern karakter. Som led i Gdynia skibsværfts bestræbelser på at fylde sin ordrebog, især efter at værftets produktionskapacitet i forbindelse med overtagelsen af Gdansk skibsværft i 1998 var blevet forøget, traf værftet en række ledelsesbeslutninger, som viste sig at være problematiske. Gdynia skibsværft påtog sig risikoen ved projektering, teknologi, finansiering og salg (nye produkter, prototyper og tabsgivende bygning af skibstyper, der var nye for værftet, såsom små massegodsskibe, tankskibe, ro-ro-skibe, gastankskibe, bulk-containerskibe og klassiske fragtskibe). Det tempo, hvormed Gdynia skibsværft nedsatte sine produktionsomkostninger, var heller ikke tilfredsstillende.
(64)
Disse vanskeligheder gjorde sig gældende under hele omstruktureringsprocessen. Ifølge omstruktureringsplanen fra 2006 skyldtes de vedholdende vanskeligheder zlotyens stigende værdi over for dollaren og en hidtil uset stigning i stålpriserne, som ikke var kommet til udtryk i de kontrakter, værftet havde indgået. En anden årsag var mangelen på finansielle ressourcer til de omfattende omstruktureringsaktiviteter.
(65)
Koncernens finansielle vanskeligheder førte til restancer på offentligretlige og civilretlige forpligtelser og lønninger, mangel på materialer, forsinkelser i produktionsprocessen, stigende omkostninger (forbruget af arbejdstimer, bøder) og betragtelige forsinkelser på opfyldelsen af kontrakter.
(66)
Gdynia skibsværfts finansielle situation er gradvist blevet forværret.
Tabel 1
Gdynia skibsværfts driftsaktiviteter
(mio. PLN)
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Omsætning
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Resultat
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Aktiekapital
- 288
- 285
- 576
- 928
Kilde: Omstruktureringsplanen fra 2006 i informationsmemorandummet.
(67)
Desuden forventer værftet yderligere store tab i 2008 og 2009 på gennemførelsen af dets nuværende ordrer (11).
2. BESLUTNINGEN OM INDLEDNING AF PROCEDUREN EFTER EF-TRAKTATENS ARTIKEL 88, STK. 2
(68)
I sin beslutning om indledning af den officielle undersøgelse angav Kommissionen, at nogen af de foranstaltninger, der var anmeldt til Kommissionen i henhold til bilag IV, punkt 3, i tiltrædelsestraktaten udgjorde ny støtte, da de var indrømmet efter Polens tiltrædelse af EU den 1. maj 2004 eller endnu ikke var indrømmet på tidspunktet for tiltrædelsen. Kommissionen opførte disse foranstaltninger i bilag I, del B, af beslutningen.
(69)
Kommissionen besluttede også, at antallet af foranstaltninger, der er opført i bilag I, del A, i beslutningen, var indrømmet Gdynia skibsværft før den 1. maj 2004 og ikke var gældende efter tiltrædelsen i henhold til bilag IV, punkt 3, i tiltrædelsestraktaten og derfor ikke ville blive undersøgt efter proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2. Disse foranstaltninger er derfor ikke omfattet af nærværende beslutning. Ikke desto mindre måtte foranstaltningerne dog inddrages i vurderingen af de efter tiltrædelsen indrømmede foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet.
(70)
Med hensyn til de i bilag B opførte foranstaltninger fremførte Kommissionen i alt væsentligt, at en retligt bindende beslutning ikke var taget vedrørende de i bilag I, del B, i beslutningen opførte foranstaltninger, selv om den anerkendte, at der var taget visse foreløbige skridt med henblik på en sådan retligt bindende beslutning.
(71)
Med hensyn til omstruktureringen af offentligretlig gæld i henhold til den såkaldte »procedure i henhold til kapitel 5a« efter loven om statsstøtte af 30. oktober 2002 (statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet) som ændret (12) konkluderede Kommissionen, at »beslutningen om omstrukturering« truffet af formanden ARP - det statslige agentur, der var ansvarligt for forvaltning af proceduren i henhold til kapitel 5a - var retligt bindende. I den foreliggende sag er der imidlertid ikke truffet en sådan beslutning om omstrukturering forud for tiltrædelsen (13). Det skyldes, at den beslutning, formanden for ARP bekendtgjorde den 19. april 2004 om godkendelse af omstruktureringsplanen fra 2004, ikke opfyldte de proceduremæssige og principielle krav, der stilles til en omstruktureringsbeslutning.
(72)
Kommissionen accepterede Polens forklaring om, at renterne på disse offentligretlige gældsposter på grund af sin accessoriske karakter automatisk ville blive afskrevet sammen med hovedstolen, uden at det var nødvendigt at træffe særlig beslutning herom.
(73)
Kommissionen fandt ikke tegn på, at der skulle foreligge retligt bindende beslutninger vedrørende en række foranstaltninger opført som foranstaltning 28-34 i bilag I, del B, i denne beslutning, såsom produktionsgarantier, kapitaltilførsler, udstedelse af obligationer og gæld-for-aktie-bytte. Kommissionen forholdt sig især til Polens hovedargument, nemlig at disse foranstaltninger var indeholdt i omstruktureringsplanen fra 2004 for Gdynia skibsværft, som var godkendt af tilsynsrådet for Gdynia skibsværft, idet repræsentanter for finansministeriet havde stemt for vedtagelsen af omstruktureringsplanen fra 2004 og dermed forpligtet de kompetente myndigheder til gennemførelse af foranstaltningerne.
(74)
Især fandt Kommissionen ikke, at tilsynsrådet var bemyndiget til at tage beslutninger med finansielle følger for aktionærerne, uden at disse havde taget de nødvendige øvrige skridt hertil. Kommissionen fandt også, at selv om tilsynsrådet - selv ved grundlæggelsen - var berettiget til at tage sådanne beslutninger på aktionærernes vegne og i deres navn, forblev det uklart, om en sådan beslutning ville skabe en positiv forpligtelse for finansministeriet til at bevilge statsstøtte, da det normalt ikke er muligt at forene dispositioner foretaget af staten som markedsaktør med dispositioner foretaget af staten med henblik på gennemførelsen af forskellige offentlige målsætninger.
(75)
Med hensyn til foranstaltning 32 i bilag I, del B, til beslutningen (kapitaltilførsel på 40 mio. PLN) nærede Kommissionen tvivl om, hvorvidt finansministeriets engagement med hensyn til kapitalforøgelsen forud for Polens tiltrædelse var retsgyldigt, eftersom kravet om registrering af alle kapitalforøgelser hos den kompetente domstol inden for en frist på 6 måneder ikke var overholdt.
(76)
Efter at have konstateret, at en række foranstaltninger til fordel for Gdynia skibsværft udgjorde ny støtte, ytrede Kommissionen tvivl om, hvorvidt nogen af betingelserne for, at støtten kunne godkendes som omstruktureringsstøtte, var opfyldt.
3. BEMÆRKNINGER FRA DE BERØRTE PARTER
a) Bemærkninger fra Gdynia skibsværft
(77)
Støttemodtageren fremsatte to typer argumenter: vedrørende Kommissionens kompetence med hensyn til de foranstaltninger, der er opført i bilag I, del B, i beslutningen og vedrørende Kommissionens tvivl med hensyn til denne støttes forenelighed - vurderet som ny støtte - med fællesmarkedet.
(78)
Med hensyn til omstruktureringen af offentligretlig gæld i overensstemmelse med proceduren i henhold til kapitel 5a fremførte støttemodtageren, at beslutningen om tildeling af støtten udgjorde en beslutning om omstrukturering truffet af formanden for ARP. Støttemodtageren fastholder dog, ligesom Polen gjorde det i den første fase af Kommissionens undersøgelse, at den pågældende beslutning blev truffet af formanden for ARP den 19. april 2004, dvs. før Polens tiltrædelse af EU.
(79)
Støttemodtageren hævdede, at det var alle de enkelte offentligretlige kreditorers accept af omstruktureringen i overensstemmelse med proceduren i henhold til kapitel 5a, der udgjorde støttetildelingen forud for Polens tiltrædelse af EU (14).
(80)
Med hensyn til den del af de offentligretlige forpligtelser, der var omfattet af omstruktureringen i henhold til kapitel 5a, hævdede støttemodtageren i strid med, hvad Polen havde fremført under den første fase af Kommissionens undersøgelse, at der efter den 30. juni 2003 ikke var påløbet morarenter.
(81)
Støttemodtageren fremførte, at statens præcise engagement i forbindelse med foranstaltning 32 (kapitaltilførsel) var kendt forud for tiltrædelsen, og at støtten derfor burde betragtes som tildelt før tiltrædelsen.
(82)
Støttemodtageren fremsatte også bemærkninger om andre aspekter af beslutningen. Støttemodtageren hævdede, at den produktionsgaranti, eksportkreditrådet (Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych - i det følgende benævnt »KUKE«) ydede værftet, ikke udgjorde statsstøtte. Støttemodtageren hævder, at KUKE's garantiordning er et selvfinansierende system, hvor indtægterne fra præmier på længere sigt overstiger de risici, der er dækket, og de udbetalinger, der rent faktisk foretages. Støttemodtageren beskrev de betingelser, hvorunder KUKE udsteder disse garantier (præmier og sikkerhedsstillelse).
(83)
Med hensyn til kravet om, at støtten begrænses til et minimum, hævdede støttemodtageren, at støttebeløbet var begrænset til et absolut minimum, og at det ville være berettiget at tildele yderligere støtte, hvis der var mulighed for dette. Desuden foreslog støttemodtageren, at selv hvis Kommissionen definerede omstruktureringsomkostningerne snævert (dvs. uden at de omfatter værftets driftsomkostninger), ville finansieringskomponenten af disse omkostninger uden statsstøtte stadig være af størrelsesordenen 30 %, hvilket er i overensstemmelse med rammebestemmelserne for støtte til omstrukturering af 1999 (15).
(84)
Støttemodtageren fastholdt også, at statsstøtten til Gdynia skibsværft ikke fører til konkurrenceforvridning i Europa, idet virksomheden hævder, at den egentlige konkurrencemæssige trussel mod europæiske skibsværfter kommer fra Fjernøsten. Støttemodtageren erkendte, at der også bygges containerskiber på andre europæiske værfter, især i Tyskland, men hævdede, at containerskibe bygget i Tyskland var anderledes med hensyn til konstruktion og tekniske specifikationer. Støttemodtageren hævdede, at intet andet skibsværft i EU byggede biltransportskibe, og at Gdynia skibsværft inden for dette segment ikke konkurrerede med noget andet skibsværft i EU.
(85)
Endelig erklærede støttemodtageren, at virksomhedens omstrukturering med sikkerhed ville være tilendebragt ved udgangen af 2007.
b) Bemærkninger fra de berørte parter
(86)
Danmark og foreningen Danske Maritime støttede Kommissionens bestræbelser på at sikre, at der tildeles statsstøtte i overensstemmelse med de gældende regler. De påpegede, at en række danske skibsværfter som følge af den hårde konkurrence på verdensmarkedet havde måttet lukke eller befandt sig på fallittens rand uden at have modtaget statsstøtte. De bekræftede også, at danske skibsværfters produktsortiment ligner polske værfters, og at enhver form for unfair konkurrence ville kunne få negative følger for de danske skibsværfter. Danmark bad også Kommissionen om at kræve af Gdynia skibsværft, at værftet nedsatte sin produktionskapacitet, således at statsstøtten ikke blev anvendt til yderligere forøgelse af dets produktionskapacitet på verdensplan.
(87)
Virksomheden Ray Car Carriers, der er Gdynia skibsværfts største kunde såvel som minoritetsaktionær i virksomheden, understregede Gdynia skibsværfts betydning for virksomhedens egne aktiviteter i betragtning af de kontrakter, den har indgået med værftet. Ray Car Carriers var overbevist om, at værftet med sin højt kvalificerede arbejdsstyrke og ledelse ville blive en af de bedste skibsværfter i Europa, hvis det blev omstruktureret og modtog statsstøtte med henblik herpå.
(88)
Fagforeningen Solidaritet påpegede den støt forværrede situation for værftet og understregede behovet for hurtig omstrukturering. Fagforeningen beskrev en række af de omstruktureringsforanstaltninger, der allerede er gennemført af værftet og gav udtryk for sin overbevisning om, at værftet takket være sin teknologi og sin arbejdsstyrke i fremtiden ville kunne regnes blandt Europas rentable skibsværfter. Det var derfor nødvendigt at yde statsstøtte til gennemførelse af omstruktureringsplanen.
(89)
Den polske brancheforening for skibsbyggere, Forum Okrętowe, forklarede årsagerne til værftets vanskeligheder og tilkendegav sin støtte til omstruktureringsprocessen og anvendelsen af statsmidler i dette øjemed.
c) Kommentarer fra Polen
(90)
Ligesom støttemodtageren kommenterede Polen såvel beslutningen som aspekterne vedrørende både kompetence og kompatibilitet.
(91)
Med hensyn til omstruktureringen af offentligretlig gæld i overensstemmelse med proceduren i henhold til kapitel 5a fremlagde Polen ikke yderligere argumenter. I sit svar på støttemodtagerens bemærkninger kunne Polen imidlertid ikke erklære sig enig med dennes fortolkning af polsk ret.
(92)
Med hensyn til foranstaltningerne 28-34, der er opført i bilag I, del B, i beslutningen, tilbageviste Polen ikke Kommissionens konklusioner i beslutningen om indledning af den officielle undersøgelse. Polen fremlagde imidlertid et nyt argument, der gik ud på, at udtalelser fra repræsentanter for forskellige offentlige myndigheder, der indgik i arbejdsgruppen vedrørende skibsbygningsindustrien, om planer om at udvide disse foranstaltninger bør fortolkes som offentlige tilsagn. Disse udtalelser blev afgivet før Polens tiltrædelse af EU.
(93)
Med hensyn til foranstaltning 32 (kapitaltilførsel) konstaterede Polen, at hvis staten på aktionærmødet havde ageret som ejer af Gdynia skibsværft, kunne denne rolle ikke adskilles fra dens rolle som offentlig myndighed, der tildeler statsstøtte.
(94)
Samtidig erkender Polen, at mens foranstaltninger forbundet med kapitaltilførsler henhører under ejerskab (dominum) og er underlagt civilretten i forbindelse med, at finansministerens (staten) forøger virksomhedens kapital, er denne også forpligtet til at overholde andre, offentligretlige regler, som ikke vedrører andre normale markedsaktører (imperium).
(95)
Dernæst forklarede Polen, at kravet om seks måneder (fristen for registrering af aktierne hos retten) kun var et formelt krav, som ikke havde indflydelse på tidspunktet for aktionærens forpligtelse til at tegne aktien. Polen fastholdt, at denne forpligtelse indtrådte i 2004, forud for tiltrædelsen, og at »opfyldelsen heraf kun krævede vedtagelse af en ny resolution om forøgelse af værftets aktiekapital, hvilket skete den 4. marts 2005«. Finansministeriets tegning af aktierne fandt efterfølgende sted den 23. juni 2005.
(96)
Med hensyn til den nye støttes forenelighed med fællesmarkedet forsikrede Polen, at omstruktureringsplanen fra 2004 udgjorde et sundt økonomisk grundlag for værftets omstruktureringsproces. Polen erkendte, at omstruktureringsprocessen blev gennemført med begrænsede finansielle ressourcer. Dernæst beskrev Polen kort omstruktureringsforanstaltningerne i omstruktureringsplanen fra 2004 for at vise, at omstruktureringen ikke udelukkende var begrænset til finansiel omstrukturering. Polen forsvarede de kompenserende modydelser, der var foreslået i omstruktureringsplanen fra 2004 og gennemført af Stocznia Gdynia-koncernen. Med hensyn til kravet om, at støtten begrænses til et minimum, forsikrede Polen, at støtten ikke anvendes til andre formål end omstrukturering og hævdede, at støtteintensiteten, opgjort som støttens procentvise andel af de samlede omstruktureringsomkostninger, herunder driftsomkostningerne, udgjorde 31 %. Med hensyn til egetbidraget hævdede Polen, at omforhandlingen af kontraktpriser og den akkumulerede fortjeneste og det positive cash-flow, værftet for fremtiden opnår, bør betragtes som dets »egetbidrag«.
(97)
Polen beskrev detaljeret, hvordan KUKE's garantisystem fungerede, og fastholdt, at disse garantier ikke udgjorde statsstøtte.
4. KRONOLOGISK BESKRIVELSE AF AFGØRENDE BEGIVENHEDER EFTER KOMMISSIONENS BESLUTNING OM INDLEDNING AF DEN OFFICIELLE UNDERSØGELSE
(98)
Kommissionens undersøgelse og de begivenheder, der fandt sted i løbet af denne undersøgelse, er sammenfattet nedenfor.
(99)
I sit svar i forbindelse med Kommissionens beslutning om indledning af den officielle undersøgelse fremlagde de polske myndigheder i efteråret 2005 to typer forklaringer: for det første betvivlede de Kommissionens kompetence med hensyn til de foranstaltninger, der var identificeret som ny støtte i Kommissionens beslutning, og for det andet hævdede de, at selv om disse foranstaltninger udgjorde ny støtte, var de som omstruktureringsstøtte forenelige med fællesmarkedet. Gdynia skibsværft reagerede på lignende vis på Kommissionens beslutning. Begge reaktioner er beskrevet ovenfor.
(100)
Til støtte for sit argument om støttens forenelighed fremlagde Polen for Kommissionen Gdynia skibsværfts omstruktureringsplan af 2004, som var identisk med den omstruktureringsplan, i forbindelse med hvilken Kommissionen indledte den officielle undersøgelse på grund af tvivl vedrørende dens troværdighed og dens pålidelighed. Ikke desto mindre undersøgte Kommissionen nøje omstruktureringsplanen fra 2004 og søgte assistance fra en ekstern konsulent. Kommissionen konkluderede, at omstruktureringsplanen fra 2004 ikke opfyldte nogen af betingelserne for godkendelse af omstruktureringsstøtte i de relevante rammebestemmelser. På mødet den 22. februar 2006 præciserede Kommissionen sine vigtigste tvivlsgrunde for de polske myndigheder. Kommissionen påpegede de vigtigste svagheder i omstruktureringsplanen fra 2004: et lavt investeringsniveau, et lavt forventet produktivitetsniveau, høje produktionsomkostninger - især generalomkostninger - og en utilstrækkelig styrkelse af værftets eget kapitalgrundlag. Den støtte, der var tildelt værftet, måtte betragtes som driftsstøtte til støtte for omstrukturering af gæld og værftets fortsatte drift.
(101)
I december 2005 erfarede Kommissionen fra offentlige kilder (16), at Korporacja Polskie Stocznie (i det følgende benævnt »KPS«), et offentligt ejet holdingselskab, var blevet oprettet med henblik på at samle de tre største polske skibsværfter i henholdsvis Gdynia, Gdansk og Szczecin under et (i det følgende benævnt »konsolideringsplanen«). KPS' vigtigste opgave var at sikre finansieringen af værftets produktion. Polen informerede ikke Kommissionen om konsolideringsplanen på noget tidspunkt i løbet af proceduren, hverken før eller efter beslutningen om indledning af den officielle undersøgelse.
(102)
På samme tid hørte Kommissionen via pressereportager om de igangværende samtaler om salget af Gdynia skibsværft og Gdansk skibsværft til strategiske investorer, og om adskillelsen af de to virksomheder, som indtil da hver havde været drevet som en del af samme koncern. Ved brev af 13. januar 2006 krævede Kommissionen en redegørelse for den polske regerings egentlige strategi for Gdynia skibsværft.
(103)
Polen svarede ved brev af 20. februar 2006, at en konsolideringsplan tidligere var blevet overvejet, men var blevet kasseret, og at en ny omstruktureringsstrategi for den polske skibsbygningssektor om kort tid ville blive vedtaget.
(104)
På mødet den 22. februar 2006 og ved brev af 13. marts 2006 informerede de polske myndigheder Kommissionen om, at omstruktureringsplanen fra 2004 var forældet måtte ændres. De polske myndigheder forpligtede sig til at fremlægge den reviderede omstruktureringsplan i juni 2006. De polske myndigheder fremlagde også hovedtrækkene i den nye omstruktureringsstrategi for den polske skibsbygningssektor. For det første skulle Gdansk skibsværft snarest muligt udskilles fra Stocznia Gdynia-koncernen. For det andet skulle regeringen tillade en tilførsel af privat kapital til Gdansk skibsværft og Gdynia skibsværft med det langsigtede mål for øje at privatisere begge værfter fuldstændigt.
(105)
Den 19. april 2006 vedtog Gdynia skibsværfts generalforsamling en kapitalforøgelse på indtil 300 mio. PLN. Det blev pålagt bestyrelsen at lede efter investorer med interesse for aktier i kapitalforøgelsen. Derfor blev informationsmemorandummet af maj 2006 den 10. maj 2006 gjort tilgængeligt for potentielle investorer, og ca. 80 sådanne investorer modtog direkte henvendelse fra Gdynia skibsværfts privatiseringskonsulent. Gdynia skibsværft modtog indledningsvis to tilbud om deltagelse i kapitaludvidelsen, et fra den ukrainske stålproducent Donbas og et fra værftets hovedaktionær Ray Car Carriers. Til sidst afgav disse to virksomheder den 28. august 2006 bindende tilbud, der imidlertid var betinget af sælgerens, dvs. statens dækning og eftergivelse af gælden. Ifølge den tidsplan, Polen havde fremlagt (ved brev af 26. september 2006), skulle forhandlingerne med de to tilbudsgivere være afsluttet ved udgangen af oktober 2006, og tegningen af nye aktier gennemføres den 15. december 2006.
(106)
Kommissionen modtog det første udkast til omstruktureringsplanen fra 2006 den 9. juni 2006. Efter at have besøgt værftet og indhentet den eksterne konsulents udtalelse gav Kommissionen i løbet af sit besøg den 13. juni 2006 og skriftligt den 17. juli udtryk for alvorlig bekymring vedrørende projektet, idet den påpegede, at omstruktureringsplanen tilsyneladende ikke var tilstrækkeligt vidtrækkende, når det gælder genoprettelse af værftets langsigtede rentabilitet, at der ikke var truffet foranstaltninger til finansiering af omstruktureringen, at der ikke er reelle udsigter til, at omstruktureringen kan finansieres med midler, der ikke omfatter statsstøtte, og endelig at der ikke var foreslået nogen kompenserende modydelser. Idet Kommissionen pegede på den fortsatte afhængighed af skibsfinansieringsgarantier fra KUKE, som er et statsligt foretagende, advarede Kommissionen værftet og de polske myndigheder om, at disse garantier udgjorde statsstøtte.
(107)
Til trods for disse advarsler adskilte den af Polen i september 2006 med to måneders forsinkelse fremlagte omstruktureringsplan sig ikke væsentligt fra det første udkast. Nedenfor præsenteres de punkter i omstruktureringsplanen fra 2006, der har været genstand for størst kritik fra Kommissionens side.
(108)
På et møde den 7. december 2006 og efterfølgende ved brev af 29. januar 2007 forklarede Kommissionen de polske myndigheder, at den indledende undersøgelse viste, at omstruktureringsplanen fra 2006 ikke opfyldte nogen af betingelserne for godkendelse af omstruktureringsstøtte i de gældende rammebestemmelser.
(109)
På dette møde meddelte de polske myndigheder, at de på ny agtede at genoptage bestræbelserne på at privatisere Gdynia skibsværft ved hjælp af en åben og gennemsigtig procedure med henblik på at tiltrække en privat investor, der kunne udøve fuld kontrol over værftet. Polen hævdede, at privatiseringsprocessen skulle være tilendebragt i juni 2007. Mens privatiseringsdokumenterne udarbejdedes, bad Polen Kommissionen udstede en erklæring om de kompenserende modydelser, der burde kræves af Gdynia skibsværft, således at potentielle investorer kunne få de rigtige oplysninger.
(110)
I de følgende måneder fortsatte Gdynia skibsværft sine drøftelser med de to investorer Donbas og Ray Car Carriers, som fremlagde deres bud i august 2006. Samtidig forberedte regeringen forskellige privatiseringsdokumenter med henblik på genoptagelse af privatiseringsprocessen, i tilfælde af at de igangværende forhandlinger ikke faldt heldigt ud. I maj 2007 meddelte den polske regering, at forhandlingerne var slået fejl, og at privatiseringsprocessen ville blive iværksat på ny. Ved brev af 22. juni 2007 fremlagde Polen en ny tidsplan for privatiseringen, hvori december 2007 var angivet som foreløbig dato for gennemførelse af privatiseringen, dvs. et halvt år efter den oprindelige frist for gennemførelsen af processen, som Polen havde forpligtet sig til i januar 2007. Ved brev af 31. juli 2007 understregede Kommissionen, at privatiseringen ikke måtte forsinkes yderligere. Kommissionen advarede også Polen om, at det på daværende tidspunkt ikke så ud til, at betingelserne om, at værftets langsigtede rentabilitet skulle genoprettes, og at omstruktureringen skulle finansieres med midler, der i det mindste delvis ikke udgjorde statsstøtte, ikke så ud til at være opfyldt.
(111)
Samtidig førte Kommissionen som opfølgning på en aftale mellem kommissær Neelie Kroes og handelsminister Piotr Woźniak i december 2006 intensive drøftelser med de polske myndigheder og Gdynia skibsværft med henblik på at fastlægge de nødvendige kompenserende modydelser. Ved brev af 28. februar 2007 forpligtede Polen sig til at lukke SD I-dokken på Gdynia-værftet, når de resterende ordrer var afviklet, og de nødvendige investeringer i SD II-tørdokken var gennemført, dvs. i januar 2010.
(112)
Med henblik på at kontrollere, om dette forslag udgjorde en reel kompenserende modydelse, bad Kommissionen Gdynia skibsværft om at fremsende en række oplysninger. Endelig meddelte Kommissionen ved brev af 31. juli 2007 Polen, at den var parat til foreløbig at betragte lukningen af tørdok SD I som tilstrækkelig kompenserende modydelse på den betingelse, at lukningen indebar, at faciliteten blev skrottet på en måde, der uigenkaldeligt umuliggjorde skibsbygnings- og søsætningsaktiviteter, og på den betingelse at lukningen af dokken var gennemført den 1. september 2009 eller tidligere, hvis skib 8185/04, det sidste skib i værftets ordrebog pr. 8 marts 2007, blev søsat før denne dato. Ydermere måtte dok SD I i 2009 kun anvendes til samling af to skibe, som efter de daværende planer skulle samles i denne dok i 2009, og hvis samling ikke kunne overføres til dok SD II (LPG-tankskibene 8185/03 og 8185/04). Grundlaget for Kommissionens konklusion fremgår af nedenstående.
(113)
Den nye privatiseringsprocedure efter privatiseringsloven af 30. august 1996 påbegyndtes i juli 2007. Den 5. juli 2007 vedtog Gdynia skibsværfts generalforsamling en resolution om en kapitalforøgelse på 515 mio. PLN, hvis aktier skulle tegnes af det polske finansministerium, hvis privatiseringen blev gennemført med succes. Der blev udarbejdet et informationsmemorandum dateret den 4. juli 2007. Det blev stillet til rådighed for investorerne den 10. juli 2007, dvs. på datoen for offentliggørelsen i den internationale og den polske presse af tilbudsindkaldelsen. Som beskrevet i ovennævnte procedure fremsendte Kommissionen sine kommentarer til informationsmemorandummet, og Polen tog disse behørigt i betragtning.
(114)
Kommissionen, der noterede sig yderligere forsinkelser af privatiseringsprocessen, henstillede ved brev af 3. oktober 2007 til Polen at gennemføre privatiseringen omgående. Ved brev af 23. oktober 2007 meddelte Polen Kommissionen, at privatiseringen ikke som planlagt kunne gennemføres pr. udgangen af 2007. I stedet forpligtede Polen sig til at indlede forhandlinger med udvalgte investorer fra januar 2008. Kommissionen gjorde igen opmærksom på sin bekymring over forsinkelserne ved brev af 30. november 2008 og tilkendegav, at den forventede, at den nye ejer af Gdynia skibsværft inden udgangen af februar 2008 fremlagde første udkast til en ny omstruktureringsplan. Kommissionen gentog efterfølgende ved adskillige lejligheder dette forlangende. Kommissionen insisterede desuden ofte på vigtigheden af, at tidsplanen for privatiseringen nøje blev overholdt, idet den gjorde opmærksom på, at der ikke så ud til at være grundlag for at starte privatiseringsprocessen forfra.
(115)
Polen meddelte Kommissionen, at elleve virksomheder havde rekvireret Gdynia skibsværfts informationsmemorandum, og at fire virksomheder pr. 1. oktober 2007 havde indgivet foreløbige tilbud. Disse fire virksomheder blev inviteret til en due diligence-undersøgelse. Endelig blev der inden fristens udløb, den 20. december 2007, indgivet tre retligt bindende tilbud. I slutningen af januar 2008 besluttede Polen sig til at indlede forhandlinger med to af disse investorer. I midten af februar 2008 meddelte Polen, at privatiseringen af Gdynia skibsværft ville være fuldendt pr. sommer 2008, dvs. et år senere end Polen havde lovet i januar 2007.
(116)
Den 20. marts 2008 blev den ene af disse investorer, Amber Sp. z o.o. (i det følgende benævnt »Amber«), et datterselskab af Złomrex, et polsk stålhandelsselskab, bevilget eneforhandlinger med henblik på privatiseringen, og disse forhandlinger blev efterfølgende forlænget adskillige gange, indtil de afsluttedes den 12. maj 2008.
(117)
Den 29. februar 2008 fremsendte Kommissionen et udkast til omstruktureringsplan for Gdynia skibsværft udarbejdet af Amber (17). Desuden fremsendte Amber pr. e-mail den 9. april 2008 de opdaterede finansielle perspektivberegninger. Kommissionen kommenterede dette udkast mundtligt ved et møde med repræsentanter for de polske myndigheder, Amber og Gdynia skibsværft i Warszawa den 10. april 2008 og skriftligt ved brev af 21. april 2008.
(118)
På et møde med de polske myndigheder den 12. maj 2008 meddelte Amber, at virksomheden havde trukket sig ud af privatiseringen af Gdynia skibsværft. Allerede samme dag underrettede Polen Kommissionen herom. I den begrundelse af beslutningen, Amber sendte til finansministeriet, angav virksomheden som væsentligste årsag til, at den havde trukket sig ud, den omstændighed, at den efter en indgående due diligence-undersøgelse af skibsværftets situation havde konkluderet, at værftet ikke ville blive rentabelt, selv efter at omstruktureringsforanstaltningerne, herunder betydelige investeringer, var gennemført.
(119)
Den 15. maj 2008 besluttede de polske myndigheder at afslutte privatiseringsprocessen inden for rammerne af den offentlige indkaldelse med henblik på forhandlinger med tilbudsgivere, hvis tilbud var antaget ved den i 2007 iværksatte procedure.
(120)
Den 26. maj 2008 meddelte Polen Kommissionen, at privatiseringsprocessen atter var blevet iværksat. I sine efterfølgende daglige rapporter informerede de polske myndigheder Kommissionen om de foranstaltninger, de havde truffet for at finde en køber til Gdynia skibsværft. Polen videresendte en række breve til Kommissionen, hvori potentielle investorer udtrykte interesse om at blive holdt løbende informeret om privatiseringsprocessen og modtage informationsmemorandummet, når det forelå.
(121)
På et møde den 10. juni 2008 kom det frem, at de polske myndigheder førte intensive drøftelser med ISD Polska, den nuværende ejer af Gdansk skibsværft, om et eventuelt køb af Gdynia skibsværft og sammenlægning af de to værfter. Polen foreslog nye kompenserende modydelser og tilkendegav, at den nye investor havde krævet yderligere statsstøtte som betingelse for sin deltagelse i privatiseringen. Polen meddelte også Kommissionen, at ISD Polska var ved at udarbejde en fælles omstruktureringsplan for begge værfter, som skulle forelægges for Kommissionen den 26. juni 2008 i overensstemmelse med Kommissionens opfordring til at fremsætte bemærkninger i statsstøttesag C 18/05 (18).
(122)
På anmodning fra de polske myndigheder informerede Kommissionen Polen og ISD Polska på et møde den 10. juni 2008 og igen på et møde den 13. juni 2008 om, at visse rammebetingelser skulle være opfyldt, hvis ISD Polska skulle kunne købe Gdynia skibsværft med henblik på at drive dette værft sammen med værftet i Gdansk. Disse rammebetingelser gik ud på, at ISD Polska skulle præsentere en fælles omstruktureringsplan for begge værfter pr. 26. juni 2008, bidrage betragteligt til omstruktureringsomkostningerne og acceptere reelle kompenserende modydelser i overensstemmelse med de gældende rammebestemmelser. Kommissionen påpegede, at ISD Polskas foreslåede bidrag til omstruktureringsomkostningerne var utilstrækkeligt i betragtning af, hvor meget statsstøtte værftet tidligere havde modtaget, og af den yderligere støtte ISD Polska havde ansøgt om i forbindelse med privatiseringen.
(123)
Ved skrivelse af 6. juni 2008 meddelte Polen Kommissionen, at den polske regering den 3. juni 2008 havde besluttet at tilføre Gdynia skibsværft 515 mio. PLN, bl.a. til delvis dækning af forventede tab på eksisterende skibsbygningskontrakter.
(124)
Den 26. juni 2008 modtog Kommissionen et udkast til en omstruktureringsplan dateret juni 2008 og udarbejdet af ISD Polska med titlen »Omstruktureringsplan for Nowa Stocznia Gdańsk-Gdynia« indeholdende en beskrivelse af en fælles omstruktureringsstrategi for skibsværfterne i Gdansk og Gdynia (i det følgende benævnt »den fælles omstruktureringsplan (udarbejdet af ISD)«). Kommissionen modtog også et udkast til en omstruktureringsplan dateret juni 2008 og udarbejdet af Polish Shipbuilding Company med titlen »Omstruktureringsplan for Gdynia skibsværft 2008-2012« (i det følgende benævnt »PSC's omstruktureringsplan«). Begge planer er kort beskrevet nedenfor.
(125)
Ved brev af 14. juli 2008 meddelte Polen Kommissionen, at privatiseringen af Gdynia skibsværft fortsattes og anmodede om yderligere tid med henblik på, at potentielle investorer kunne gøre omstruktureringsplanen færdig. Polen forpligtede sig til at fremlægge en endelig omstruktureringsplan for Gdynia skibsværft senest den 12. september 2008.
(126)
Kommissionen indvilligede i at udskyde sin beslutning indtil fremsendelsen af en endelig omstruktureringsplan.
(127)
Den 12. september 2008 fremlagde Polen den endelige omstruktureringsplan udarbejdet af ISD Polska med titlen »Omstruktureringsplan for Nowa Stocznia Gdańsk-Gdynia« (i det følgende benævnt »den fælles omstruktureringsplan af 12. september«), som hovedsagelig er en opdateret udgave af den fælles omstruktureringsplan af 26. juni 2008.
5. OMSTRUKTURERINGSPLANEN FRA 2006
(128)
Ifølge omstruktureringsplanen fra 2006 var ændringerne af omstruktureringsplanen fra 2004 nødvendige på grund af ændringer i det makroøkonomiske klima, herunder især zlotyens stigende værdi over for US-dollar fra 4,1 PLN til 3,0 PLN pr. USD og stigningen i stålprisen fra 300 USD/t til 700 USD/t, der havde påvirket værftets økonomiske situation negativt, samt utilstrækkelig statsstøtte, hvilket bevirkede, at omstruktureringsplanen fra 2004 ikke kunne gennemføres fuldt ud.
(129)
Omstruktureringsplanen fra 2006, der blev udarbejdet af værftet med assistance fra Ernst & Young, dækker perioden fra 2006 til 2012. De fleste af foranstaltningerne skal dog være gennemført ved udgangen af 2009. Omstruktureringsplanen fra 2004 dækker perioden fra 2003 til 2008.
(130)
Omstruktureringsplanen fra 2006 havde følgende mål: begrænse driftsudgifterne effektivt, forbedre værftets produktivitet og sikre, at produktionen af skibe er rentabel. I dette øjemed agtede værftet først at genforhandle netop indgåede kontrakter for dermed at undgå forventede tab på produktionen af skibe til levering i 2006 og 2007. Desuden skulle et program til reducering af omkostningerne bevirke, at produktionsomkostningerne blev reduceret.
a) Salgsstrategi
(131)
Den planlagte salgsstrategi gik ud på at koncentrere sig om porteføljen af standardskibe, hvortil hører containerskibe og biltransportskibe. Samtidig planlagde værftet at opretholde sin produktionskapacitet til nichesegmenter med henblik på eventuelle attraktive muligheder.
b) Industriel og operationel omstrukturering
(132)
De vigtigste foranstaltninger:
-
Forøgelse af effektiviteten gennem investeringer for 61 mio. EUR i perioden 2007-2009. Investeringerne var rettet mod eliminering af flaskehalse i produktionsprocessen (især ved præfabrikationen af stål) og forøgelse af produktiviteten. Desuden var der planlagt it-investeringer for 6,6 mio. EUR.
-
Omstrukturering af arbejdsstyrken, dvs. afskaffelse af de stadig mere almindelige tidsbestemte ansættelsesaftaler og foranstaltninger til opnåelse af bestemte ansættelsesmål. Indførelse af en incitamentsordning. Værftet havde også planer om at hæve lønningerne for arbejdere, der er direkte involveret i produktionen, med 10 % i 2006 og 4 % årligt fra 2008 til 2010. En høj fraværsprocent og mangel på kvalificeret arbejdskraft var blandt værftets vigtigste problemer.
-
I planen understregedes vigtigheden af at beskytte værftet mod risikoen ved kurssvingninger. I dette øjemed skulle 70 % af værftets indtjening i 2007-2012 sikres mod risikoen ved kurssvingninger ved hjælp af udenlandske valutatransaktioner.
-
Yderligere udskilning af datterselskaber (såsom Zakładowa Służba Ratownicza, Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych osv.) og salg af aktiver.
-
Forbedringer i projekteringsprocessen (standardisering af projekteringsløsninger). Der var også mulighed for at udskille projekteringskontoret - beslutning herom skulle træffes i 2007.
-
Andre foranstaltninger såsom genforhandling af kontrakter, anvendelse af indekseringsklausuler i kontrakter mod risikoen ved kurssvingninger, incitamentsordninger for ansatte, procesoptimering og salg af finansielle aktiver.
c) Finansiel omstrukturering
(133)
Værftet måtte gennemføre en finansiel omstrukturering. Ved udgangen af 2005 beløb egenkapitalen sig til -285,4 mio. PLN. I 2006-2007 var det planlagt at forbedre værftets kapitalsituation ved en kapitalforøgelse på i alt 1 015 mio. PLN: en forøgelse af kapitalen på 500 mio. PLN i 2006 finansieret af private investorer og en kapitaltilførsel på 515 mio. PLN i 2007 finansieret af en privat eller offentlig investor.
d) Mål ved gennemført omstrukturering - genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(134)
Ved udgangen af omstruktureringsperioden i 2009 forventes skibsværftets produktion at være på 298 610 kbt, mod 279 258 kbt i 2006. Antallet af byggede skibe vil ændres fra 13 i 2006 (8 containerskibe og 5 biltransportskibe) til 11 (5 containerskibe og 6 biltransportskibe). Produktionen forventes at stige yderligere til 324 110 kbt i 2012, hvor værftet sætter 12 skibe i drift.
(135)
Den gennemsnitlige arbejdsstyrke skulle reduceres fra 5 208 ansatte i maj 2006 til 4 530 ved udgangen af 2007.
(136)
Produktiviteten (arbejdskraftintensiviteten) forventes forbedret fra 44,8 persontimer/kbt i 2007 til 37,0 persontimer/kbt i 2012. Ifølge Kommissionens konsulent er produktiviteten for de mest effektive værfter i Europa, der kan sammenlignes med, under 20 persontimer/kbt.
(137)
Omsætningen forventes forbedret fra 1 599 mio. PLN i 2005 til 1 869 mio. PLN i 2012. Driftsoverskuddet forventes forbedret fra 7,35 mio. PLN i 2005 og -233,5 mio. PLN i 2006 til 67,68 mio. PLN i 2012, idet det første år med fortjeneste skulle blive 2009.
e) Følsomhedsanalyse
(138)
Planen indeholder en følsomhedsanalyse vedrørende følgende spørgsmål:
-
Zlotyens stigende værdi mod US-dollar med 0,05 PLN og 0,1 PLN årligt mod referencescenariets faste kurs på 3,00 PLN/USD.
-
Opretholdelse af skibsproduktionen på 10 skibe i 2009-2010, mens der ifølge referencescenariet skal produceres 11 skibe i 2009-2010 og 12 skibe i 2011-2012.
-
Hurtigere vækst i forskellige afregningssegmenter (løn og afregningsrater for variable og faste samarbejdsydelser) i 2008-2012 end i referencescenariet.
-
Prisfald på skibe på 5 % og 10 % i 2009-2012.
-
Prisstigninger på materialer i kombination med prisstigninger på skibe fra 2007 og frem.
f) Kompenserende modydelser
(139)
I omstruktureringsplanen fra 2006 foreslås det som kompenserende modydelse, at produktionen begrænses til 340 000 kbt pr. år, idet det forudsattes, at værftets tekniske kapacitet var 540 000 kbt. Som beskrevet detaljeret nedenfor foreslog Polen i februar 2007, at tørdok SD I lukkedes uigenkaldeligt. Værftet fremlagde oplysninger, der viste, at dets nuværende tekniske kapacitet er betragteligt under 540 000 kbt. Endelig gav Kommissionen foreløbig tilladelse til den foreslåede reduktion af produktionskapaciteten som erstatning for de kompenserende modydelser i omstruktureringsplanen fra 2006.
6. ISD'S FÆLLES OMSTRUKTURERINGSPLAN
(140)
ISD Polska, der er flertalsaktionær i Gdansk skibsværft, indtrådte i privatiseringsprocessen, efter at Amber havde trukket sig ud af den privatiseringsrunde, der påbegyndtes i 2007. Som angivet ovenfor reviderede ISD Polska den omstruktureringsplan, den havde forelagt for Kommissionen den 26. juni 2008, og fremsendte den 12. september 2008 en opdateret plan til Kommissionen. I det følgende beskrives - hvor det er relevant - ændringerne i den fælles omstruktureringsplan fra september.
(141)
Strategien i den fælles forretningsstrategi udarbejdet af ISD Polska er at udnytte etablerede synergier mellem de to skibsværfter og sammenlægge de bedste produktionsaktiver i begge virksomheder (19). De vigtigste lagerfaciliteter skal være på Gdynia skibsværft, hvor også præfabrikeringen af plader og profiler vil finde sted. Plader og profiler skal derefter transporteres ad søvejen til Gdansk skibsværft, hvor sektionerne og blokkene skal produceres. Monteringen skal udføres i dokkerne på Gdynia skibsværft, og den endelige indretning af skibene vil blive udført til kajs på begge værfter.
(142)
I den fælles omstruktureringsplan påpeges manglerne i omstruktureringsplanen fra 2006, når det gjaldt om at genskabe værftets rentabilitet, og årsagerne til begge værfters finansielle problemer identificeres. Blandt disse bør især nævnes den manglende privatisering af værftet og den ledsagende omstændighed, at det ikke lykkedes at forøge værftets kapital i tilstrækkelig grad til, at det kunne omstruktureres, samt den omstændighed, at værftet ikke fik tilstrækkelig statsstøtte. Den fælles omstruktureringsplan peger også på makroøkonomiske faktorer såsom den polske zlotys stigning i forhold til den US-dollar, stigende stålpriser og indre faktorer såsom flugten af kvalificeret arbejdskraft fra værftet, lav produktivitet og indgåelse af kontrakter uden nødvendig gardering mod udsving i vekselkursen og materialeomkostningerne, hvilket resulterede i tab for skibsværftet.
(143)
Den fælles omstruktureringsplan har til formål at genskabe rentabiliteten for begge de omstrukturerede skibsværfter: Gdynia skibsværft og Gdansk skibsværft. Selv om nærværende beslutning kun vedrører Gdynia skibsværft, må nedenstående fremstilling og vurderingen af den fælles omstruktureringsplan naturligt tage hensyn til eksistensen af Gdansk skibsværft, dets tidligere omstruktureringsbestræbelser og den statsstøtte, det har modtaget og efter planerne vil modtage fremover.
a) Salgsstrategi
(144)
Ifølge den fælles omstruktureringsplan bør de sammenlagte skibsværfter have to slags aktiviteter: skibsbygning og bygning af andre konstruktioner end skibe.
(145)
Når det gælder skibsbygning, vil ISD Polska på kort sigt koncentrere sig om bestemte markedssegmenter: containerskibe (små og mellemstore, 500-3 000 TEU), massegodsskibe (»klassiske« fragtskibe til transport af tørlast, multimodale skibe og heavy lift-skibe) og biltransportskiber (store skibe udelukkende beregnet til fragt af biler, størrelse C6600); desuden vil værftet udvikle sine aktiviteter i off shore-fartøjssegmentet, såsom Anchor Handling Tug Supply ships (AHTS), forsyningsskibe til boreplatforme og mandskabsskibe, der på mellemlang sigt burde blive dominerende.
(146)
Markedsanalysen er baseret på en sammenligning med andre europæiske skibsværfters produktion og erfaringerne med sammenlægning af skibsværfter. I planen erkendes det, at den knowhow, der kræves til produktionen af off shore-skibe, skal udvikles, og at der i produktionen i løbet af de første år må anvendes underkontrahenter. I den fælles omstruktureringsplan fra september beskrives Gdansk skibsværfts tidligere erfaringer med konstruktion af skrog til off shore-skibe, og det forklares, at fartøjer af denne type indgår i værftets ordrebog. Det fremgår også af planen, at Gdansk skibsværft for nylig havde underskrevet en hensigtserklæring vedrørende fem års samarbejde med en fremtrædende producent af off shore-skibe om underentreprise til Gdansk skibsværft af skrog af højere kompleksitet. Planen præsenterer et perspektiv for gradvis overgang fra underentreprise til bygningen af fuldt udstyrede off-shore-skibe under behørig hensyntagen til behovet for gradvis erhvervelse af kapaciteten til at bygge fuldt udstyrede skibe og skabe et netværk af leverandører.
(147)
Den planlagte produktionsportefølje forudsætter, at produktionen af containerskibe indledningsvis opretholdes for derefter gradvist at blive formindsket indtil 2011 og derefter indstillet. Ifølge planen skal off shore-skibe og store biltransportskibe (C6600) derefter indgå i porteføljen. Ifølge den fælles omstruktureringsplan skulle de sammenlagte værfter fra juni og frem indgå kontrakter om 13 skibe i 2008 (3 containerskibe, 5 off shore-skibe og 5 biltransportskibe), 16 skibe i 2009 (2 containerskibe, 8 off shore-skibe og 6 biltransportskibe), 15 skibe i 2010 og 2011 (1 containerskib, 7 off shore-skibe og 7 biltransportskibe), 17 skibe i 2012 (10 off shore-skibe og 7 biltransportskibe) og 18 skibe i 2013 og 2014 (14 off shore-skibe og 4 biltransportskibe). Produktionsplanen blev ændret i den fælles omstruktureringsplan fra september: mellem 2009 og 2011 skulle der årligt bygges 12-13 skibe (5-7 biltransportskibe og 6 off shore-skibe; ordrebogen indeholder ingen containerskibe efter 2008).
(148)
Med hensyn til produktionen af andre konstruktioner end skibe agter ISD Polska at starte en produktion af vindmøller og stålkonstruktioner i de sammenlagte skibsværfter. Ifølge planen skal vindmølleproduktionen påbegyndes i 2011 med produktionen af 75 enheder stigende til 350 fra 2014 (planlagt længde: 80 meter).
(149)
Juli-planen omfatter produktion af forskellige stålstrukturer (f.eks. udliggere, lagerstrukturer, stålkonstruktioner til byggeindustrien og skibselementer), stigende fra 2 174 tons i 2008 til 13 500 tons fra 2011 (20).
(150)
Omstruktureringsplanen fra september beskriver detaljeret ISD Polskas knowhow (eller knowhow hos andre virksomheder under Donbas-koncernen) med hensyn til stålkonstruktioner. Det planlægges at flytte visse dele af produktionen fra Huta Częstochowa til de sammenlagte værfter. I planen sammenfattes resultaterne af den markedsundersøgelse, en uafhængig konsulent (Roland Berger) har gennemført med henblik på udvikling af stålkonstruktioner på Gdansk skibsværft, efter at ISD Polska i begyndelsen af 2007 har erhvervet sin aktiepost i værftet. Ifølge planen forventer denne undersøgelse vækst i segmentet for stålkonstruktioner i Europa og navnlig i Polen (f.eks. i forbindelse med udvikling af infrastruktur med støtte fra strukturfondene). Denne undersøgelse blev ikke fremsendt til Kommissionen.
(151)
September-planen indeholder forskellige prognoser for volumen for produktionen af stålkonstruktioner, hvilket fremgår af tabel 1a nedenfor.
Tabel 1a
Planlagt produktion af stålkonstruktioner i tons (den fælles omstruktureringsplan fra september 2008)
Produkter
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Udliggere
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Elevatorer
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Lagerkonstruktioner
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Stålkonstruktioner til bygninger
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Skibselementer
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
I alt
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
b) Industriel og operationel omstrukturering
(152)
Det fremgår af den fælles omstruktureringsplan, at produktionsaktivernes tilstand på begge værfter er forværret betragteligt og befinder sig på samme niveau som det, der var gældende for europæiske skibsværfter i begyndelsen af 1990'erne. De planlagte investeringer beløber sig til 111 mio. EUR til skibsbygning og 193 mio. PLN til andre konstruktioner end skibe (175 mio. PLN til vindmøller og 18 mio. PLN til stålkonstruktioner).
(153)
Investeringerne i skibsbygning vil blive foretaget som to overlappende investeringer i perioden 2009-2011. De vigtigste investeringer (21) foretages inden for pladeskæring, produktionen af fladpaneler, et nyt værksted til rørproduktion og en ny præpareringshal. Disse investeringer skulle sammen med organisatoriske ændringer resultere i en forbedring af produktiviteten fra de nuværende 45 persontimer/kbt til målet på 20 persontimer/kbt (22).
(154)
De vigtigste organisatoriske behov findes på følgende områder: salg (kontrakter), køb af materialer og tjenester, projekteringsfaciliteter, produktion, menneskelige ressourcer og informationsteknologier.
(155)
Det fælles omstruktureringsprogram omfatter oprettelse af et planlægningscenter, der skal være ansvarligt for effektiv planlægning af produktionen på alle organisatoriske niveauer i de sammenlagte værfter. Formålet med oprettelsen af dette center er at råde bod på manglerne med hensyn til planlægning, tidsplaner, budgetter og overvågning af produktionsprocessen.
(156)
Med hensyn til indgåelse af kontrakter agter ISD Polska at indføre indekseringsklausuler for at beskytte værftet mod prisstigninger for materialer og lønninger ved at overføre risikoen til rederen. Værftet bør også indføre en ny kontraktmodel. Uddrag af en række eksisterende skibsbygningskontrakter var vedlagt den fælles omstruktureringsplan fra september for at vise, at værftet er i stand til at forhandle indekseringsklausuler og dermed sikre sig mod udsving i stålprisen.
(157)
For at sikre sig mod risikoen ved kurssvingninger vil værftet indføre den nødvendige infrastruktur, når det har identificeret omkostninger og indtægter, der fører til valutarelaterede risici og fastlagt de tilladelige grænser for værftets eksponering for disse risici. Det risikoforvaltningssystem, der indgår i den fælles omstruktureringsplan, er baseret på fire grundlæggende elementer: hensyntagen til risikoen ved udarbejdelsen af værftets strategi (definition af risikotolerance og risikokontrol), tilpasning af organisationens struktur, anvendelse af informationsteknologi og anvendelse af forskellige metoder til minimering af risiko (naturlig hedging, indekseringsklausuler i kontrakter og køb af finansielle produkter såsom currency options og forward transactions). I den fælles omstruktureringsplan er den foreslåede valutakurssikringspolitik detaljeret beskrevet. Planen nævner tre kurssikringsinstrumenter, som værftet bør anvende; den kvantificerer ordrebogens eksponering over for valutakursrisici indtil 2012 og anslår på dette grundlag udgifterne til kurssikringsinstrumenterne. I overensstemmelse med planen henvendte ISD Polska sig til en række banker, der med henblik på udarbejdelse af tilbud vedrørende kurssikring anmodede virksomheden om at fremlægge en tilfredsstillende kurssikringsstrategi. Ifølge planen skulle denne strategi udarbejdes i løbet af omstruktureringens første seks måneder.
(158)
Med hensyn til produktionen er det målet at løse problemerne med ineffektiv logistik på Gdansk skibsværft og flaskehalseproblemerne på Gdynia skibsværft. Planen foreslår en arbejdsdeling mellem de to produktionsfaciliteter og et nyt flowchart for materialer.
(159)
Med hensyn til køb og forvaltning af materialer er hovedmålet at reducere omkostningerne. Omstruktureringsforanstaltningerne omfatter f.eks. indkøb af materialer på basis af mindst tre tilbud, indkøbssamarbejde med Huta Częstochowa, lagerforvaltning osv.
(160)
Når det gælder informationsteknologi, agter værftet at ansætte og oplære kvalificerede medarbejdere, udvide anvendelsen af de informationsteknologier, værftet råder over, og modernisere disse.
(161)
Når det gælder arbejdsstyrken, gælder det om at løse problemerne i forbindelse med høj rotation og høj fraværsprocent. ISD Polska har planer om at samarbejde med et lokalt rekrutteringsfirma. Med hensyn til værftets interne forhold omfatter planen en udvidelse af karriereudviklingssystemer, indførelse af motivationsrelaterede lønninger (forvaltning af overtid, medarbejderevaluering, kontrol med fraværet, løn baseret på arbejdets karakter, på tidsfrister og på kvaliteten af det udførte arbejde) og udvikling af en virksomhedsidentitet. Planen erindrer om behovet for at reducere arbejdsstyrken fra de nuværende 8 137 ansatte (2 651 ved Gdansk skibsværft, 4 238 ved Gdynia skibsværft og 1 248 ved Gdynia skibsværfts datterselskaber) til mellem 5 000 og 5 395 ansatte. I overensstemmelse med den fælles omstruktureringsplan fra september skal afskedigelserne foretages gradvist i perioden 2009-2012. Den reviderede plan indeholder en beregning af omkostningerne ved og resultaterne af omstruktureringen af arbejdsstyrken.
(162)
Med hensyn til projekteringsaktiviteter omfatter planen desuden en rationalisering af projekteringskontorets arbejde og tættere forbindelser med produktionsprocessen.
(163)
Planen indeholder desuden en kortfattet generel beskrivelse af de ønskede virkninger af disse foranstaltninger til organisatorisk omstrukturering samt en kvantificering og opregning heraf, idet det fastslås at den produktivitetsforøgelse, anvendelsen af disse foranstaltninger medfører, vil være af størrelsesordenen 12 persontimer/kbt (23).
c) Finansiel omstrukturering
(164)
Med hensyn til finansiel omstrukturering skal den statsstøtte, som Kommissionen er blevet underrettet om i løbet af den officielle undersøgelse (jf. del 9 nedenfor) ifølge planen gennemføres. Planen omfatter også en statslig kapitaltilførsel på 385 mio. PLN til dækning af offentligretlige forpligtelser, afvikling af visse offentligretlige forpligtelser (især forpligtelser over for ZUS vedrørende social sikkerhed) i rater frem til 2018 (offentligretlige forpligtelser med en nominal værdi på 418,8 mio. PLN (24), en statslig kapitaltilførsel på 250 mio. PLN til dækning af forventede tab for 2008 og en statslig kapitaltilførsel (via ARP) på 200 mio. PLN til finansiering af driftskapital samt statens overtagelse af eventuelle forpligtelser på 308 mio. PLN i forbindelse med den verserende retstvist om Gdansk skibsværfts skatterestancer.
(165)
Efter planen skal 712 mio. PLN af omstruktureringsomkostningerne finansieres over virksomhedens fremtidige cash-flow.
d) Omstruktureringsomkostninger og egetbidrag
(166)
I den fælles omstruktureringsplan anslås de omstruktureringsomkostninger, Gdynia skibsværft til dato har haft, til 936 702 419 PLN, herunder investeringsomkostningerne, der beløber sig til 98 mio. PLN, og omkostningerne ved gældsomlægning, der beløber sig til 365 mio. PLN (25). Ifølge den fælles omstruktureringsplan har omstruktureringen af Gdansk skibsværft kostet 311 533 500 PLN, herunder investeringsomkostninger for 23 mio. PLN og gældsomlægningsomkostninger for 48 mio. PLN (26). Den fælles omstruktureringsplan fra september indeholder ikke ændringer af tidligere omkostninger, men omfatter dog ændringer af de omstruktureringsomkostninger, der forventes for de sammenlagte værfter. Følgende omkostninger kan nævnes: investeringsomkostninger (552 mio. PLN), betaling af offentligretlige restancer (892 mio. PLN (27), betaling af civilretlige restancer (889 mio. PLN), dækning af forventede tab for 2008 (250 mio. PLN (28), indfrielse af eventualforpligtelser i forbindelse med en verserende retstvist om Gdansk skibsværfts skatterestancer (308 mio. PLN), omkostninger ved nedrivning af overflødig produktionskapacitet (ramper - 42,8 mio. PLN) og omkostninger ved omstrukturering af arbejdsstyrken (69 mio. PLN). De samlede udgifter forventes at andrage 3 mia. PLN.
(167)
På mødet den 30. september foreslog de polske myndigheder, at der ved analysen af virksomhedens egetbidrag til dækning af omstruktureringsomkostningerne ses bort fra den støtte, der allerede var tildelt værftet, og som havde de facto karakter af driftsstøtte. De polske myndigheder foreslog, at Kommissionen ved sin vurdering af omstruktureringsomkostningerne kun tog hensyn til de omkostninger, der var påløbet fra det tidspunkt, hvor investoren erhvervede kontrol med værftet. ISD Polska blev flertalsaktionær i Gdansk skibsværft den 28. november 2008, og de polske myndigheder hævder, at de omstruktureringsomkostninger, værftet siden har haft, beløber sig til 62,5 mio. PLN. Da ISD Polska endnu ikke er aktionær i Gdynia skibsværft, bør tidligere omstruktureringsomkostninger ikke tages i betragtning. De omstruktureringsomkostninger, Polen foreslog på mødet den 30. september, ville derfor beløbe sig til 3 065 mia. PLN.
(168)
ISD Polska fastholder, at værftets og dets aktionærers egetbidrag til dækning af omstruktureringsudgifterne er de i nedenstående tabel 1b anførte, som afspejler de forslag, der blev fremsat i omstruktureringsplanen fra september.
Tabel 1b
Egetbidrag til dækning af omstruktureringsomkostningerne ifølge den fælles omstruktureringsplan
(PLN)
Påstået tidligere egetbidrag
1.
Salg af Gdynia skibsværfts aktiver
3 783 515
2.
Medarbejderes og private kreditorers erhvervelse af aktier i virksomheden i bytte for fordringer
70 740 000
3.
Gdynia skibsværfts salg af finansielle aktiver mellem den 1. maj 2004 og 24. juni 2008
72 797 423
4.
Udlejning af produktionsaktiver - Gdynia
8 335 000
5.
Investeringsudgifter i 2004-2007 - Gdynia
98 044 000
6.
ISD's køb af værftets aktier
35 875 059
7.
Investeringsudgifter i 2004-2007 - Gdansk
22 238 900
8.
Udlejning af produktionsaktiver - Gdansk
14 700 000
9.
Omstruktureringslån fra Bank Nord/LB
20 000 000
10.
Lån fra ISD
2 000 000
Påstået fremtidigt egetbidrag
11.
Kapitalforøgelse ved ISD
305 000 000
12.
Kapitalforøgelse ved ISD
100 000 000
13.
Salg af aktiver
240 000 000
14.
Lån til driftskapital
280 000 000
15.
Investeringslån til produktion af andre konstruktioner end skibe
185 000 000
16.
Driftslån til produktion af andre konstruktioner end skibe
45 000 000
17.
ARP's køb af værftets aktier (29)
69 560 400
(169)
Ifølge de forklaringer vedrørende den fælles omstruktureringsplan, Polen fremsendte den 7. juli 2008, og ifølge den fælles omstruktureringsplan fra september er de eksterne finansieringskilder, som er angivet under nr. 14 til nr. 16 endnu ikke kendte.
(170)
ISD Polska har planer om at optage et driftslån på 280 mio. PLN i 2012 og betegner dette som realistisk i betragtning af det forventede gunstige forhold mellem gæld og EBIDTA i 2012.
(171)
Med hensyn til lån til produktionen af andre konstruktioner end skibe (vindmøller, nr. 15-16) agter ISD Polska at oprette et særligt datterselskab til de sammenlagte skibsværfter, der har til formål at producere vindmøller, og ISD Polska forventer, at denne virksomhed vil kunne tiltrække kapital udefra. Den fælles omstruktureringsplan fra september indeholder yderligere oplysninger om investeringslånet til vindmølleprojektet (nr. 15). Heri findes et sammendrag af vindmølleprojektet, som skulle forelægges forskellige banker med henblik på nærmere overvejelse. Omstruktureringsplanen var vedlagt to interessetilkendegivelser med reference til dette projekt fra Kredyt Bank (KBC) og Fortis Bank, dateret henholdsvis den 4. august og 4. september 2008. Ifølge Fortis Bank er det almindeligt kendt, at banken er interesseret i projekter vedrørende vedvarende energi. Den slår fast, at ISD’s vindmølleprojekt »ser meget interessant ud«, og at banken vil være interesseret i yderligere drøftelser om specifikke emner. Kredyt Bank bekræfter sin interesse for finansieringen af projekter vedrørende vedvarende energi. Banken nævner følgende analyser, som er nødvendige, før den kan behandle en låneansøgning: en evaluering af forretningsplanen og finansieringsmodellen på grundlag af reelle antagelser, der afspejler markedslovene, en evaluering af projektets rentabilitet og dets eksponering over for faktorer såsom priserne på materialer og vekselkursen, en evaluering af indgående kontrakter om leveringer og resultaterne af de verserende administrative sager om den retlige status for de ejendomme, projektet skal realiseres på.
(172)
Ved brev af 8. juli 2008 fremlagde Polen en liste over finansielle aktiver og produktionsaktiver, som ISD Polska havde til hensigt at frasælge med henblik på at tilvejebringe indtægter på 189 mio. PLN. I den fælles omstruktureringsplan fra september er dette tal rettet til 240 mio. PLN. Ændringen skyldes først og fremmest vurderingen af det vigtigste element i salgstransaktionerne - salget af de grunde, på hvilke der for tiden findes tre ramper på Gdansk skibsværft. Mens omstruktureringsplanen angav de forventede nettoindtægter fra salget (salgsprisen minus omkostningerne i forbindelse med forberedelse af ejendommene til salg), angiver september-planen den nominelle værdi af indtægterne fra salget og anfører omkostningerne ved forberedelse til salg under omstruktureringsomkostningerne. Desuden var september-planen vedlagt en uafhængig vurdering af ejendommene. Denne vurdering omfatter ikke ejendommenes nuværende markedsværdi, men anslår deres værdi for en investor, der køber dem med udvikling for øje (lejligheder, kontorbygninger).
(173)
Polen forklarede, at de grunde, hvorpå ramperne på Gdansk skibsværft findes, og de tilstødende grunde for tiden ejes af et selskab ved navn Synergia 99. Gdynia skibsværft er aktionær i Synergia 99 og er ifølge en aktionæraftale berettiget til at erhverve ramperne og de tilstødende grunde, hvis Synergia 99 afvikles. Ifølge de oplysninger, Polen har fremlagt, er fordelingen af Synergia 99's aktiver mellem dets aktionærer tæt forbundet med den verserende administrative sag vedrørende fastlæggelsen af grænserne for Gdansk havn.
(174)
I omstruktureringsplanen fra september forklares det, at den igangværende administrative procedure ikke vedrører den grund, der støder op til ramperne, og planen indeholder bekræftelse fra Synergia 99 af 28. august 2008 om, at virksomheden indgiver ansøgning til de kompetente myndigheder om udelukkelse af de ejendomme, hvor ramperne ligger, fra havneområdet.
(175)
I den fælles omstruktureringsplan fra september præciseres endvidere betingelserne for afviklingen af Synergia 99 således som aftalt mellem aktionærerne. Afviklingen finder sted i to etaper: først opdeles Synergia 99 i to virksomheder, som hver for sig overtager bestemte aktiver fra Synergia 99, dernæst bliver Gdynia skibsværft eneejer af den virksomhed, der har erhvervet de ejendomme, hvor ramperne findes. I overensstemmelse med planen skulle første etape af afviklingen gennemføres på mødet for Synergia 99's aktionærer den 15. oktober 2008. Den planlagte opdeling er imidlertid betinget af ændringerne af havnens grænser. Aktionæraftalen om vilkårene for afvikling af Synergia 99 er tidsbegrænset.
(176)
Ifølge Gdynia skibsværfts balance beløber værftets andel af Synergia 99 sig til 40 mio. PLN. Ifølge den fælles omstruktureringsplan fra september (30) bekræftede Synergia 99's bestyrelse i august 2007 med henblik på indgåelse af en aktionæraftale om opdelingen af Synergia’s aktiver i tilfælde af afvikling, at den nominelle værdi af Synergia 99's aktiver var […] (31) mio. PLN, hvilket ifølge bestyrelsen afspejlede deres markedsværdi. I en udtalelse fra en uafhængig ekspert fremsendt af bestyrelsen til aktionærerne på samme tidspunkt bekræftes det, at markedsværdien af de grunde, hvor ramperne findes, er på […] mio. PLN.
e) Finansielle prognoser
(177)
Den fælles omstruktureringsplan fra september indeholder de ændrede finansielle prognoser. De finansielle prognoser er baseret på bestemte antagelser med hensyn til inflation (WIBOR 3m), vekselkursen (USD/PLN) og materialeomkostningerne, som igen er baseret på skøn fra eksterne eksperter. Den antagne vekselkurs PLN/USD fra juni var 2,254 for 2008 og 2,32 for 2009, mens den i september-planen antagne vekselkurs PLN/USD baseret på en ekstern rapport (32) var på 2,32 for hele omstruktureringsperioden. Den i juni antagne stålpris for 2008 var 1 381 USD/t; den faldt til 1 211 USD/t i 2011 og steg igen til 1 359 USD/t i 2014. September-planen er baseret på højere stålpriser (1 539 USD/t i 2009, 1 350USD/t i 2011 og 1 516 USD/t i 2014). I den fælles omstruktureringsplan antoges følgende vækstrater for lønningerne: 7,6 % i 2009, 7 % i 2010, 6 % i 2011 og ca. 5 % efter 2012. I omstruktureringsplanen fra september forventes lavere vækstrater: 5,8 % i 2009, 5 % i 2010, 4 % i 2011 og 2012 og 3 % efter 2012 (33). I omstruktureringsplanen forventedes en inflation på ca. 2,2 %. I september-planen forventes en højere inflation, der begynder ved 3,4 % i 2009 (34) og derefter gradvist falder igen (35) (til 2,5-2,6 % efter 2012).
(178)
Den vigtigste ændring i de finansielle prognoser i september-planen i sammenligning med juni-planen vedrører indtægter fra salget af skibe og fra ikke-skibsbygningsaktiviteter. I september-planen forventes der især højere priser på biltransportskibe, en af værftets to hovedprodukter, og denne ændrede antagelse har stor indflydelse på resultatopgørelsen.
(179)
Prognosen for den konsoliderede resultatopgørelse for skibsbygning og for ikke-skibsbyningsaktiviteter i september-planen udviser en positiv fortjenstmargen fra 2009 og frem: (4,1 % i 2009, 3,1 % i 2010, 7,4 % i 2011 og 6,4 % ved udgangen af omstruktureringsperioden i 2012). Fortjenstmargenen vil falde til 4,3 % i 2014 (forværring af markedskonjunkturerne) og derefter gradvist stige til 7,7 % i 2017.
(180)
Den fælles omstruktureringsplan indeholdt en forkortet udgave af følsomhedsanalysen, som undersøgte virkningerne af visse ændringer i de antagelser, der lå til grund for de tiårige indekser for EBIDTA og akkumuleret fortjeneste. Især analyseres virkningerne af en yderligere stigning i zlotyens værdi på 5 groszy og en 5 % stigning for stålprisernes og lønningernes vedkommende. I den fælles omstruktureringsplan fra september findes der en ny og mere detaljeret følsomhedsanalyse, der især viser virkningerne af en 5 % stigning i PLN over for USD. I den fælles omstruktureringsplan fra september forventes det, at Polen indfører euroen i 2013, og at ændringer i vekselkursen PLN/USD derefter ikke får indflydelse på værftets aktiviteter. Den nye følsomhedsanalyse viser virkningerne af et 5 % fald i US-dollarens værdi over for euroen i 2013-2017 (dvs. efter at Polen antagelig har indført euroen).
(181)
Ifølge den finansielle prognose i juni-planen vil den ikke tilbagediskonterede afskrivningsperiode (uden hensyntagen til ændringer i pengeværdien over tid) først være til ende efter 11 års drift, dvs. i 2019. Ved denne beregning var der kun taget hensyn til investors finansielle eksponering (440 mio. PLN), hvilket betyder, at akkumulerede pengestrømme i den periode, der undersøges, kun sammenlignes med kapitaltilførsler fra investor, og der ikke tages hensyn til den omstændighed, at staten forventes at foretage en betragtelig kapitaltilførsel til værftet først. I planen antages det, at 712 mio. PLN af omstruktureringsomkostningerne finansieres over virksomhedens fremtidige cash-flow.
(182)
Omstruktureringsplanen fra september indeholder en tilbagediskonteret beregning af afskrivningsperioden til 10 år. I denne plan antages det også, at en stor del af omstruktureringsomkostningerne på 712 mio. PLN (36) dækkes over fremtidig cash-flow.
7. PSC'S OMSTRUKTURERINGSPLAN
(183)
PSC blev oprettet i Polen i 2007 med henblik på erhvervelse af Gdynia skibsværft. PSC tilhører to andre virksomheder, Marine Co og Maritim Shipyard, der kontrolleres af den polske forretningsmand Janusz Baran. De to virksomheder, der har drevet forretning siden 1990-erne i Gdynia, Gdansk og Szczecin, producerer skibe og både; de samarbejder med større skibsværfter, hovedsagelig i Tyskland, Norge, Nederlandene og Frankrig om byggeblokke og sektioner og levering af tjenester. Hele koncernen beskæftiger 1 500 personer.
a) Salgsstrategi
(184)
Med hensyn til markedsstrategi antages det i planen, at virksomheden koncentrerer sig om containerskibe, biltransportskibe og gastankskibe, og det forventes desuden, at der produceres indtil 10 offshore-forsyningsskibe om året. Det antages også, at værftet for fremtiden producerer 12 skibe om året, hvilket skulle svare til værftets kapacitet efter lukning af den lille dok. I afsnittet om den fremtidige produktion antages det dog, at der vil blive produceret et stigende antal skibe (fra 6 i 2008 til 12 i 2009, 17 i 2010 og 21 i 2012). I den forelagte finansielle model, på basis af hvilken de finansielle prognoser angiveligt er udarbejdet, antages det også, at produktionen stiger til 21 skibe i 2012.
(185)
Ydermere omfatter planen diversificering af aktiviteterne og oprettelse af en containerterminal på værftets nuværende område. Ifølge planen vil værftet efter reduktion af kapaciteten have en ikke udnyttet kyststribe, hvorpå der ville kunne opføres en containerterminal med en årlig kapacitet på 150 000 TEU.
b) Industriel og operationel omstrukturering
(186)
De vigtigste af de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger omfatter industriel omstrukturering ved gennemførelse af et investeringsprogram, der har til formål at øge produktiviteten, reducere omkostningerne og forkorte produktionscyklussen. De anslåede omkostninger for skibsbygningen i forbindelse med investeringsprogrammet er 80 625 000 EUR. Der må også påregnes investeringer for 50 mio. PLN (ca. 15 mio. PLN) til udvikling af en containerterminal. Det betyder, at de samlede investeringer bliver på 95,6 mio. EUR. I en anden del af omstruktureringsplanen anslås de samlede investeringer imidlertid til 131 mio. EUR (443 mio. PLN). Der redegøres ikke i planen for, hvad forskellen mellem disse to tal skyldes. Ifølge planen vil gennemførelsen af disse foranstaltninger kunne reducere omkostningerne pr. skib med 25 % over en femårsperiode.
(187)
I planen forventes det også, at der implementeres et integreret it-system til forvaltning af alle værftets aktiviteter: projektering, forsyninger, lagre, præparering af stål, planlægning, overvågning af produktionen og bogholderi.
(188)
Ifølge planen skal den nuværende arbejdsstyrke enten fastholdes eller reduceres med 650 personer. Det fremgår ikke af planen, hvilke faktorer der kan have indflydelse på valget af hver af disse muligheder. Planen omfatter implementering af et incitamentsbaseret lønsystem.
(189)
Vedrørende en af værftets største problemer, eksponeringen over for udsving i vekselkursen og stigninger i stålpriserne, foreslås det i planen, at der integreres indekseringsklausuler i kontrakterne, og at der anvendes naturlig hedging (omkostninger påløber i samme valuta som indtægterne).
(190)
I planen antages det også, at finansieringen af skibe sikres ved forudbetalinger garanteret af KUKE til fordelagtige præmier i sammenligning med normal praksis for sunde virksomheder og ved overgangslån garanteret af statskassen.
c) Finansiel omstrukturering
(191)
Ifølge planen skal eksisterende kontrakter genforhandles med henblik på reducering af de forventede tab. Ifølge informationerne i planen vil omstruktureringen medføre prisstigninger på 30 % (indtil det nuværende markedsniveau) og give ekstra indtægter på 100 mio. USD.
(192)
Gennemførelsen af planen er afhængig af, at staten yder supplerende støtte i form af en kapitaltilførsel på 515 mio. PLN, eftergivelse af og betalingshenstand med offentligretlig gæld for i alt 497 mio. PLN og indfrielse af værftets andre akkumulerede og potentielle forpligtelser (f.eks. fremtidige tab på opfyldelsen af eksisterende kontrakter eller retstvister i forbindelse hermed). Desuden opfordrer investoren staten til at sikre, at KUKE garanterer produktionen i omstruktureringsperioden til fordelagtige præmier i sammenligning med KUKE's normale praksis i forbindelse med sunde virksomheder, og at staten yder garantier for finansieringen af driftskapital indtil 297 mio. PLN.
d) Egetbidrag
(193)
Med hensyn til egetbidraget, forudsætter planen, at investor foretager en kapitaltilførsel på 500 mio. PLN til finansiering af investeringerne og dækning af forventede tab på eksisterende kontrakter. I planen foreslås det desuden, at egetbidraget til omstruktureringsprocessen også omfatter indtægter på 50 mio. EUR fra det planlagte salg af aktiver og indtægter fra det salg af aktiver, der gennemførtes efter tiltrædelsen (124,5 mio. PLN). På dette grundlag kan det hævdes, at egetbidraget når op på 675 mio. PLN. I omstruktureringsplanen angiver investor dog kun et egetbidrag på 475 mio. PLN.
e) Finansielle prognoser
(194)
De finansielle prognoser er baseret på en stabil vekselkurs på 3,46 PLN/EUR og 2,2 PLN/USD. Prognoserne er baseret på den antagelse, at antallet af byggede skibe vil stige til 21 i 2012, og at investor reelt planlægger at udvide værftets produktion af skibe: salget forventes i 2008 at nå 1,2 mia. PLN, hvorefter det forventes at stige konstant og nå op på 2,6 mia. PLN i 2012 (en vækst på 116 % i forhold til 2008).
8. KOMPENSERENDE MODYDELSER
(195)
I samarbejde med sin eksterne konsulent antog Kommissionen følgende metode til evaluering af den af Polen foreslåede kapacitetsreduktion som kompenserende modydelse.
(196)
For at de kompenserende modydelser kan være effektive, må kapacitetsreduktionen være tilstrækkeligt stor til at sikre, at værftets fremtidige kapacitet efter omstruktureringen er lavere end den nuværende.
(197)
Kommissionen vurderede først og fremmest værftets nuværende tekniske kapacitet og fastslog, at samlingen af skibe i dok var en af de flaskehalse i værftets produktionsproces, der ikke på nem vis kunne fjernes ved et produktionssamarbejde (outsourcing). I overensstemmelse med den metode, Kommissionen anvender, og som ikke anfægtes af de polske myndigheder eller værftet, beregnes kapaciteten på grundlag af den tid, der anvendes ved samling i dok og en typisk portefølje af skibe (da samling af skibe med forskellige kbt-værdi kan tage samme tid).
(198)
Ved vurdering af værftets nuværende kapacitet tages der hensyn til den tid, der rent faktisk kræves til samling af et skib (af en bestemt type) i dok. Denne tid bør afspejle alle de nuværende svagheder i produktionsprocessen, dvs. lav produktivitet, flaskehalse, umoderne udstyr, ineffektive produktionsprocesser og problemer i forbindelse med arbejdsstyrken. Den eneste faktor, der kan anvendes til korrigering af den tid, samlingen tager, er de finansielle begrænsninger, værftet kæmper med på grund af sin svære finansielle situation. Uregelmæssig eller manglende adgang til driftskapital kan forstyrre produktionsprocessen alvorligt. Da dette er en ekstern faktor, som gælder for alle virksomheder med finansielle vanskeligheder, og som ikke er knyttet til manglende effektivitet i selve virksomheden, fandt Kommissionen, at værftets faktiske produktivitet kunne korrigeres ved at antage, at det havde nem adgang til driftskapital.
(199)
Ved vurderingen af den fremtidige kapacitet tages der hensyn til den tid, der sandsynligvis kræves til samling af et skib (af en bestemt type) i dok, under forudsætning af, at værftets produktivitet er sammenlignelig med de niveauer, der er gældende for andre konkurrencedygtige europæiske værfter. Med andre ord bør virkningerne af den nødvendige modernisering af faciliteterne og indførelse af de bedst mulige arbejdsbetingelser (organisation, forsyninger, arbejdsstyrke) tages i betragtning.
(200)
Modernisering er uundgåelig, hvis et værft ønsker at genoprette sin langsigtede rentabilitet. Den hermed forbundne produktivitetsforøgelse betyder, at værftet dels kan begrænse udgifterne og dels fremskynde produktionen. Efterhånden som forskellige aspekter af produktionen forbedres, vil produktionskapaciteten, dvs. evnen til at bygge et bestemt antal skibe, stige. Det bør derfor bemærkes, at en lukning af visse faciliteter, såsom den foreslåede lukning af tørdokken SD I på Gdynia skibsværft, vil kunne opvejes ved øgning af kapaciteten i den anden dok. For at de kompenserende modydelser kan være effektive, må kapacitetsreduktionen være tilstrækkeligt stor til at sikre, at værftets fremtidige kapacitet efter omstruktureringen, dvs. efter gennemførelsen af investeringerne og forøgelse af produktiviteten, er lavere end den nuværende. Kun på denne måde vil opnåelsen af de to mål, langsigtet rentabilitet - som kræver en forøgelse af produktiviteten - og begrænsning af konkurrenceforvridningen til et minimum, være forenelige.
(201)
For at sikre, at beregningen af nuværende og fremtidig kapacitet er konsistent, bør der anvendes det samme produktsortiment, dvs. samme skibstyper. Alternativt kan der anvendes et »gennemsnitsskib« (dvs. med gennemsnitlig kbt på baggrund af værftets ordrebog).
(202)
I begyndelsen hævdede Gdynia skibsværft, at dets tekniske kapacitet var på 540 000 kbt. Efter at den metodologi, der er beskrevet ovenfor, var blevet præciseret, og der var opnået enighed om den mellem Kommissionen og Gdynia skibsværft, tilkendegav værftet, at de tekniske forudsætninger for beregningen af dets nuværende kapacitet, i en situation uden finansielle begrænsninger, ville være en produktionscyklus i dok på tre måneder med parallel samling af indtil 3 skibe i forskellige stadier af færdiggørelse (delvis anvendelse af semi-tandem-metoden i den store SD II-dok), svarende til bygning af 14 skibe om året. Den antagne portefølje var typisk for værftet, hvilket blev bekræftet af den eksisterende ordrebog og den salgsstrategi, der blev præsenteret i omstruktureringsplanen fra 2006. Med gennemsnitligt 27 000 kbt pr. skib blev den nuværende kapacitet uden finansielle begrænsninger anslået til 378 000 kbt.
(203)
For at undersøge de eksisterende finansielle begrænsningers indvirkning på produktionsprocessen (dvs. hvor mange uger/måneder produktionscyklussen forlænges som resultat af forsinkelser med hensyn til forsyninger, der alene skyldes manglende driftskapital) og for at bedømme, om alvoren af sådanne begrænsninger er overvurderet eller undervurderet, sammenlignede Kommissionen dette tal med de seneste års bedste resultater (12 skibe på i alt 272 000 kbt i 2002). For det første noterede Kommissionen, at uoverensstemmelsen mellem de bedste resultater i 2002 og den nuværende tekniske kapacitet delvis skyldtes forskelle i ordrebøgerne. I dag producerer værftet skibe med højere kbt. Hvis værftet i 2002 havde produceret skibe med en gennemsnitlig kbt på 27 000, ville dets samlede produktion have været på 324 000 kbt. De resterende forskelle kan tilskrives finansielle begrænsningers indvirkning på produktionsprocessen, og de svarer til ca. to skibe med gennemsnitlig kbt, dvs. 14 %, hvilket Kommissionen fandt, var en rimelig antagelse.
(204)
Med hensyn til fremtidig produktionskapacitet forklarede værftet, at hvis man antog, at begge dokker blev udnyttet, ville den store dok, SD II, kunne anvendes parallelt eller efter semi tandem-metoden, således at der samtidigt kunne bygges på indtil fire skrog i forskellige stadier af færdiggørelse. På denne måde ville værftet med en 3-måneders produktionscyklus i dok være i stand til at bygge 18 skibe (37). Hvis der antages en gennemsnitlig kbt pr. skib på 27 000, vil værftets fremtidige kapacitet med begge dokker være på 486 000 kbt. Ved lukning af den lille dok, SD I, ville værftets fremtidige kapacitet være på 12 skibe eller 324 000 kbt ved en gennemsnitlig kbt på 27 000 pr. skib.
(205)
På basis af disse tal fandt Kommissionen, at reduceringen af kapaciteten efter lukning af den lille dok, SD I, ville være på ca. 14 %. I betragtning af, at værftet så kun ville råde over én søsætningsfacilitet, SD II-tørdokken, og i betragtning af at det ved hjælp af en detaljeret og troværdig analyse af rentabilitetstærsklen havde påvist, at enhver reduktion i produktionskapaciteten i tørdok SD II foruden lukningen af tørdok SD I ville bringe værftets langsigtede rentabilitet i fare, konkluderede Kommissionen foreløbigt, at den af Polen foreslåede lukning af tørdok SD I ville være en tilstrækkelig kompenserende modydelse.
(206)
ISD Polska’s fælles omstruktureringsplan foreslog en række alternative kompenserende modydelser under hensyntagen til den vedtagne forretningsstrategi. I forbindelse med statsstøtteundersøgelsen af Gdansk skibsværft og Gdynia skibsværft indeholder planen følgende forslag til kompenserende modydelser: lukning af tre ramper ved Gdansk skibsværft pr. 31. december 2008, i det omfang det er muligt at overføre eksisterende produktion ved Gdansk skibsværft til den lille dok ved Gdynia skibsværft i lyset af de tekniske, organisatoriske og retlige hindringer. På mødet den 8. juli 2008 forklarede ISD Polska, at arbejdet med tilpasningen af den lille tørdok ved Gdynia skibsværft efter deres mening ikke ville gøre det muligt at lukke ramperne før anden halvdel af 2009. I den fælles omstruktureringsplan foreslås det, at lukningen af to ramper udsættes til juni 2009, og lukningen af en tredje udsættes til oktober 2009 (38). Desuden vil værftets kapacitet blive begrænset til 400 000 kbt pr. år i ti år fra Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union, dvs. til 2014.
(207)
På mødet den 30. september meddelte ISD Polska Kommissionen, at man som yderligere kompenserende modydelse kunne reducere produktionen til 360 000 kbt pr. år i ti år fra det tidspunkt, hvor ramperne blev lukket. ISD Polska tilkendegav også, at ramperne kunne lukkes tidligere end planlagt i henhold til omstruktureringsplanen af 12. september, dvs. lukke rampe B3 og B5 ved udgangen af april 2009 og rampe B1 ved udgangen af august 2009.
(208)
PSC’s omstruktureringsplan omfatter salg af den lille dok i begyndelsen af 2009. De forventede indtægter herfra på 170 mio. PLN skulle øge værftets driftskapital.
9. STATSSTØTTE TILDELT TIL GDYNIA SKIBSVÆRFT (SITUATIONEN I JUNI 2008)
(209)
Ifølge de polske myndigheder har Gdynia skibsværft modtaget den i tabel 1-4 anførte statsstøtte siden den 1. maj 2004.
(210)
Tabel 1 indeholder den støtte, der tildeltes mellem 1. maj 2004, datoen for Polens tiltrædelse af EU, og 30. juni 2007. Polen anmeldte disse foranstaltninger ved brev af 13. juli 2007. Listen indeholder nogle af de foranstaltninger, der er beskrevet i bilag I, del B, i beslutningen om indledning af den officielle undersøgelse.
(211)
Polen fremlagde yderligere redegørelser med hensyn til gældsomlægningen i henhold til proceduren i kapitel 5a. De polske myndigheder forklarede, at værftet til Operator (39) overførte aktiver af en værdi på mindst 45 % af værdien af de overførte forpligtelser (40). Ifølge Polen svarer denne støtte derfor til 55 % af den nominelle værdi af de til Operator overførte forpligtelser. Denne nominelle værdi fremgår af tabel 1 nedenfor.
(212)
De lån, der er omfattet af statsgaranti, som er anført i tabel 1, blev ydet til en rente på LIBOR 1M + 100 basispoint, idet de polske myndigheder på tidspunktet for stillelsen af garantierne anslog risikoen for misligholdelse til 60-70 %. Statsgarantierne blev stillet mod sikkerhed i en af værftet udstedt blankoveksel og en notarialakt, hvori værftet indvilligede i fuldbyrdelse i dets aktiver for indtil 120 % af garantiens værdi. Staten krævede en præmie på 0,4 % af garantibeløbet.
(213)
Tabel 1 omfatter også lån ydet af Korporacja Polskie Stocznie (i det følgende benævnt »KPS«) til finansiering af værftets behov for driftskapital. I brev af 11. juli 2007 og 9. januar 2008 hævder Polen, at disse lån ikke udgjorde statsstøtte, da renten på lånene modsvarede risikovurderingen for det projekt, lånene blev ydet til.
(214)
For de lån, KPS ydede i 2005-2007, tog KPS en rente på 9,6-13,46 % med en gennemsnitlig fast rente på 10,64 %. KPS tog også et engangsgebyr på 0,1-0,4 %. Ifølge de polske myndigheder forlangte KPS sikkerhed i form af accept af fuldbyrdelse, en aftale om overdragelse af fordringer, et betingelsesløst betalingstilsagn, en blankoveksel eller pant i aktiver (41).
(215)
KPS blev oprettet i 2004 som et selskab, der var fuldt kontrolleret af ARP, med henblik på at fungere som risikokapitalfond for ARP. I begyndelsen havde KPS til opgave at gennemføre en konsolidering af Polens tre største skibsværfter; dette projekt blev opgivet i 2006. Ifølge de oplysninger, Polen fremlagde i 2006 (42), skulle KPS finansieres ved en kapitaltilførsel fra ARP, ved tilførsel af aktiver (aktier i andre selskaber) fra ARP og ved et banklån, som kan fornyes, garanteret af ARP, som var bestemt specielt til finansiel støtte til skibsværfterne. Ifølge oplysningerne på den polske regerings websted skulle KPS også støtte skibsbygningsprojekter i Polen ved udstedelse af obligationer omfattet af fuld statsgaranti fra ARP. Dokumentet »En strategi for skibsbygningssektoren (skibsværfter) i Polen 2006-2010« (43) bekræfter, at KPS skulle skaffe midler ved udstedelse af gældsinstrumenter for ca. 100 mio. USD, der skulle sikres ved aktiver bestemt til omstrukturering af skibsbygningsindustrien i form af midler overført af finansministeriet til ARP.
(216)
I tabel 2 er angivet de foranstaltninger, der blev meddelt Kommissionen efter den 13. juli 2007 ved brev af 6. december 2007 og 12. februar 2008: to lån fra ARP til finansiering af driftskapital (lønninger og civilretlige forpligtelser). Tabel 2 omfatter også et lån ydet af KPS i henhold til deres beslutning nr. 02/11/2007, som blev meddelt Kommissionen ved brev af 9. januar 2008 (44); Kommissionen har imidlertid ikke detaljerede oplysninger om beløb og terminer for dette lån. KPS tog 10,5 % rente og et engangsgebyr på 0,1 %.
(217)
Kommissionen kan ikke i betragtning af værftets usikre situation udelukke, at der er tildelt yderligere statsstøtte af lignende karakter til Gdynia skibsværft.
(218)
Tabel 3 omfatter Gdynia skibsværfts udestående offentligretlige forpligtelser pr. 30. september 2007. Disse oplysninger blev fremlagt af Polen ved brev af 9. januar 2008. I dette brev bekræftede Polen, at Gdynia skibsværft ikke havde indfriet sine offentligretlige forpligtelser regelmæssigt. Polen meddelte, at værftet havde indfriet sine forpligtelser over for ZUS, når de var forfaldne, i det omfang dette var muligt i betragtning af dets finansielle situation.
(219)
Ifølge bilag 1 til brev fra Polen af 9. januar 2008 udgør de uindfriede forpligtelser til de pågældende offentlige organer pr. 1. maj 2004 ca. 254 mio. PLN. Mellem den 1. maj 2005 og 30. september 2007 påløb der nye forpligtelser for ca. 362 mio. PLN. I denne periode indfriede Gdynia skibsværft forpligtelser for ca. 194 mio. PLN (45). Således udgjorde de udestående forpligtelser pr. 30. september 2007 423 mio. PLN.
(220)
Gdynia skibsværft havde planer om at indfri i det mindste en del af sine udestående forpligtelser ved hjælp af midlerne fra finansministeriets kapitaltilførsel på 515 mio. PLN, der igen var betinget af, at der blev tilført kapital fra en privat investor udvalgt ved ovenfor beskrevne privatiseringsprocedure.
(221)
Endelig modtog Gdynia skibsværft efter Polens tiltrædelse af EU en vis støtte, som Polen betegnede som »tildelt til andre formål end omstrukturering« (jf. tabel 4 nedenfor). Der var tale om statsstøtte til F&U og uddannelse for ca. 412 000 PLN.
(222)
Foruden den støtte, der er anført i tabel 1-4 nedenfor, har Gdynia skibsværft også modtaget anden støtte.
(223)
For det første meddelte Polen i brev af 11. juli 2007 (46) en række foranstaltninger betegnet som »foranstaltninger, der skal bevilges […] mellem 1. juli 2007 og omstruktureringsprocessens udløb«.
(224)
Kommissionen bemærker først og fremmest, at disse foranstaltninger omfatter en mulig eftergivelse af alle renter, der i perioden mellem 1. juli 2003 og 15. marts 2005 er påløbet offentligretlige forpligtelser omstruktureret i henhold til kapitel 5a for et samlet beløb på 6 905 304 PLN. Ifølge Polen er spørgsmålet om, hvorvidt disse renter bør eftergives, genstand for en tvist mellem Gdynia skibsværft og de kompetente polske myndigheder ved de nationale domstole. Da disse renter er af underordnet karakter i forhold til de hovedforpligtelser, der er omstruktureret i henhold til kapitel 5a og opført i tabel 5a nedenfor, finder Kommissionen, at eftergivelse af renterne udgør statsstøtte for hele beløbets vedkommende (47) og er omfattet af nærværende beslutning.
(225)
Kommissionen bemærker også, at tabellen indeholder foranstaltninger vedrørende betalingshenstand med eller eftergivelse af offentligretlige forpligtelser. Det er ikke klart, i hvilket omfang disse foranstaltninger overlapper med de offentligretlige forpligtelser, der er anført i bilag 1 til brevet fra Polen af 9. januar 2008 (og i tabel 3 nedenfor).
(226)
Det vigtigste var, at Gdynia skibsværft havde fordel af produktionsgarantier fra KUKE (i det følgende benævnt »forudbetalingsgarantier« eller »KUKE-garantier«). Næsten hele skibsproduktionen fra 1. maj 2004 og frem blev finansieret takket være disse garantier. I perioden fra 1. maj 2004 til 12. juni 2008 modtog Gdynia skibsværft 108 garantier til en samlet værdi af 3 095 529 638 PLN (48) for skibe bygget på Gdynia skibsværft (ikke ved Gdansk skibsværft, der tidligere var et datterselskab af Gdynia skibsværft). Ved brev af 11. juli 2007 meddelte Polen Kommissionen, at KUKE fortsat ville stille garantier for Gdynia skibsværft indtil udgangen af 2008.
(227)
Et træk, der er fælles for hele skibsbygningsindustrien, er, at værfterne typisk ikke er i stand til at rejse tilstrækkelig driftskapital til bygningen af skibe ved hjælp af egne midler og er afhængige af eksterne finansieringskilder, hvad enten det drejer sig om lån (de såkaldte produktionslån) eller forudbetalinger fra redere til forudfinansiering af produktionen. Normalt betaler rederne 80 % af prisen i rater, der udbetales ved gennemførelsen af afgørende etaper af skibsproduktionen, og de resterende 20 % betales ved leveringen. Redernes engagement i finansieringen af skibsbygning er derfor af afgørende betydning. KUKE-garantierne blev stillet for Gdynia skibsværft til sikring af rederes forudbetalinger mod misligholdelse fra værfternes side med hensyn til levering af skibene.
(228)
Af diverse oplysninger fremsendt af Polen vedrørende KUKE-garantisystemet (49) fremgår det, at disse garantier blev stillet for Gdynia skibsværft på følgende måde. Først underskrev rederen en kontrakt, der typisk var betinget af, at skibsværftet inden for en bestemt tidsfrist kunne dokumentere, at finansieringen af produktionen var sikret ved KUKE-garantier. KUKE traf dernæst beslutning om at forpligte sig til sikring af finansieringen af hele skibet ved at stille garantier for forudbetalingerne. Ved efterfølgende individuelle aftaler aktiverede KUKE garantierne for hver enkelt forudbetaling (typisk fire). Typisk udgjorde KUKE's samlede eksponering over for risikoen for, at skibsværftet misligholdt forpligtelsen til at levere skibet, 80 % af købsprisen, dvs. værdien af rederens samlede forudbetalinger inden levering. Denne samlede eksponering var kendt på det tidspunkt, hvor KUKE traf beslutning om at garantere for rederens finansiering af skibet. Garantien udløb på tidspunktet for skibets levering.
(229)
KUKE's virksomhed er alsidig (50) og hovedsagelig fordelt på kommercielle aktiviteter og aktiviteter på vegne af og garanteret af finansministeriet. Med henblik på sidstnævnte aktiviteter opretholdes en særlig konto under navnet »Interes Narodowy« (»nationale interesser«). Garantier stillet for Gdynia skibsværft er en del af de sekundære aktiviteter garanteret af finansministeriet.
(230)
Ifølge de oplysninger, Polen har fremlagt, stillede KUKE forudbetalingsgarantier for Gdynia skibsværft mod et gebyr, der var afhængigt af garantibeløbets størrelse. Gebyret beløber sig til 2 % om året for garantier under 35 mio. PLN og 1 % om året for garantier over 35 mio. PLN. Som sikkerhed herfor kræver KUKE ejendomsretten til skibe, til skibe under bygning og til bygningsmaterialer. De samme betingelser bør anvendes i forbindelse med de garantier, KUKE stiller frem til udløbet af omstruktureringsperioden, dvs. indtil 2012.
(231)
Endelig bemærker Kommissionen, at Polen den 3. juni 2008 havde besluttet at foretage yderligere en kapitaltilførsel til Gdynia skibsværft på 515 mio. PLN.
(232)
Tabel 1-4 og ovennævnte oplysninger viser, at Gdynia skibsværft siden 1. maj 2004 har modtaget støtte til en samlet nominel værdi på 5 018 862 443 PLN (ca. 1 434 mio. EUR).
Tabel 1
Statsstøtte tildelt Gdynia skibsværft mellem 1. maj 2004 og 30. juni 2007 ifølge oplysninger fremlagt af de polske myndigheder
Nr.
Støttebevilgende myndighed
Støtteinstrument
Retsgrundlag
Beslutningens eller aftalens nr.
Dato for tildeling af støtten
Ikrafttrædelsesdato
Støtteperiode
Støttens nominelle værdi
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Finansministeriet
Garanti - skib nr. 8276/1
Lov af 8. maj 1997 om kaution og garantier udstedt af finansministeriet og visse juridiske personer (Dz.U. z 2003, nr. 174 poz. 1689 som ændret)
Ministerrådets resolution nr. 198/2004 af 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Indtil 30.3.2006
75 000 000,00
2.
Finansministeriet
Garanti - skib nr. 8276/2
Ministerrådets resolution nr. 198/2004 af 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Indtil 11.12.2006
75 000 000,00
3.
Finansministeriet
Garanti - skib nr. 8245/1-4
Ministerrådets resolution nr. 213/2004 af 7.9.2004
7.9.2004
17.9.2004
Indtil 27.2.2007
82 531 200,00
4.
Finansministeriet
Garanti - skib nr. 8148/11 og 8184/14-17
Ministerrådets resolution nr. 222/2004 af 21.9.2004
21.9.2004
1.10.2004
Indtil 15.1.2008
147 662 619,46
5.
Borgmesteren i voivodskabet Pomorskie
Eftergivelse
Lov af 30.10.2002
Beslutning nr. UPP/11/3/2005 af 15.3.2005 truffet af formanden for ARP
4.1.2005
15.3.2005
Eftergivelse, enkelt
600 568,04 (51)
6.
PFRON
Eftergivelse
Beslutning nr. UPP/11/3/2005 af 15.3.2005 truffet af formanden for ARP
4.1.2005
15.3.2005
Eftergivelse, enkelt
5 331 071,54 (51)
7.
Voivodskabet Pomorskie
Eftergivelse
Beslutning nr. UPP/11/3/2005 af 15.3.2005 truffet af formanden for ARP
4.1.2005
15.3.2005
Eftergivelse, enkelt
2 414 962,11 (51)
8.
Institutionen for social sikring (ZUS)
Eftergivelse
Beslutning nr. UPP/11/3/2005 af 15.3.2005 truffet af formanden for ARP
4.1.2005
15.3.2005
Eftergivelse, enkelt
23 048 186,93 (51)
9.
ARP
Kapitaltilførsel
Artikel 56 i loven om privatisering (Dz.U. z 2002, nr. 171, poz. 1397 som ændret)
Aftale (notarialakt, Rep. A nr. 3255/2005)
23.6.2005
27.6.2005
Kapitaltilførsel, enkelt
40 000 000,00
10.
Kommunernes landsforening
Betaling i rater
Lov af 30.10.2002
Nr. 200364/1/ZR - omstruktureringsaftale af 22.11.2004
22.11.2004
Månedlige rater betalt fra 31.12.2004 til 28.2.2006
Enkelttransaktion
419 543,25
11.
Finansministeriet
Produktionsgaranti, skibe: 8184/21-25
Lov af 8. maj 1997 om kaution og garantier udstedt af finansministeriet og visse juridiske personer (Dz.U. z 2003, nr. 174 poz. 1689 som ændret)
Ministerrådets resolution nr. 93/2005
12.4.2005
12.9.2007
Indtil 31.12.2007
97 098 200,00
12.
KPS
Lån
Vedtægtsmæssig virksomhed, KPS
Låneaftale nr. 1/2/2005
10.2.2005
10.2.2005
8.3.2005
7 500 000,00
13.
KPS
Lån
Vedtægtsmæssig virksomhed, KPS
Låneaftale nr. 2/4/2005
12.4.2005
20.4.2005
5.5.2005
7 500 000,00
14.
KPS
Lån
Vedtægtsmæssig virksomhed, KPS
Låneaftale nr. 4/9/2005
21.9.2005
31.10.2005
4.1.2006
14 500 000,00
15.
KPS
Lån
Vedtægtsmæssig virksomhed, KPS
Låneaftale nr. 2/7/2006
24.7.2006
3.8.2006
29.11.2006
10 000 000,00
16.
KPS
Lån
Vedtægtsmæssig virksomhed, KPS
Låneaftale nr. 1/4/2006
21.4.2006
26.4.2006
30.7.2007
4 000 000,00
17.
KPS
Lån
Vedtægtsmæssig virksomhed, KPS
Låneaftale nr. 1/12/2006
5.12.2006
5.12.2006
7.2.2006
5 500 000,00
11.12.2006
2 300 000,00
18.
KPS
Lån
Vedtægtsmæssig virksomhed, KPS
Låneaftale nr. 01/3/2007
20.3.2007
20.3.2007
20.9.2007
6 200 000,00
29.3.2007
2 000 000,00
23.4.2007
5 800 000,00
19.
Institutionen for social sikring (ZUS)
Betaling i rater
Ansøgning fra skyldner
Endnu ikke formelt bevilget, men gennemført i praksis
I rater indtil udgangen af 2008
I rater indtil udgangen af 2008
34 272 360,17
I alt
648 678 711,50
Tabel 2
Yderligere statsstøtte tildelt Gdynia skibsværft mellem 30. juni 2007 og 15. februar 2008 ifølge oplysninger fremlagt af de polske myndigheder (i PLN)
Nr.
Støttebevilgende myndighed
Støtteinstrument
Retsgrundlag
Beslutningens eller aftalens nr.
Dato for tildeling af støtten
Ikrafttrædelsesdato
Støtteperiode
Støttens nominelle
værdi
20.
ARP
Lån
Artikel 56 i loven om privatisering (Dz.U. z 2002, nr. 171, poz. 1397 som ændret)
Låneaftale nr. OPP/11/07
4.12.2007
I to rater:
5.12.2007
4.1.2008
Ikke længere end til 31.5.2008
40 000 000
21.
ARP
Lån
5.2.2008
54 000 000
22.
KPS
Lån
Vedtægtsmæssig virksomhed, KPS
Låneaftale nr. 02/11/2007
?
Tabel 3
Uindfriede offentligretlige forpligtelser pr. 30. september 2007 ifølge oplysninger fremlagt af de polske myndigheder (i PLN)
Betalingshenstandsbevilgende myndighed
Forpligtelser
Uindfriede forpligtelser
pr. 30. september 2007
23.
Institutionen for social sikring (ZUS)
Betalingshenstand, betaling i rater
maj 2004 - september 2007
356 708 912
24.
PFRON
Betalingshenstand, betaling i rater
maj 2004 - september 2007
12 192 821
25.
Byen Gdansk
Henstand med betaling af ejendomsskat, betaling i rater
maj 2004 - september 2007
50 872 523
26.
Byen Gdansk
Henstand med betaling af afgifter for arealanvendelse, betaling i rater
2005-2007
2 859 684
27.
Borgmesteren i voivodskabet Pomorskief
Henstand med. betaling af miljøafgifter, betaling i rater
maj 2004 - september 2007
361 781
I alt
422 995 722
Tabel 4
Statsstøtte tildelt Gdynia skibsværft til andre formål end omstrukturering ifølge oplysninger fremlagt af de polske myndigheder (i PLN)
Nr.
Støttebevilgende myndighed
Støtteinstrument
Formål
Retsgrundlag
Beslutningens eller aftalens nr.
Dato for tildeling af støtten
Ikrafttrædelsesdato
Støtteperiode
Støttens nominelle
værdi
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
ARP
Tilskud
Forskning og udvikling
Projektdelen af INTERREG IIIC - 2005 budgetloven af 22.12.2004, Dz.U. z 29.12.2004, Nr. 278 poz. 2755
Debetnota nr. 05/ERR/2006
30.5.2006
30.5.2006
Engangstilskud
1 322,19
29.
Ministeriet for uddannelse og videnskab
Tilskud
Bekendtgørelse fra formanden for statskomitéen for videnskabelig forskning af 30.11.2001 (Dz.U. Nr. 146, poz. 1642 med ændringer)
EU-projektet G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD
26.6.2006
26.6.2006
Engangstilskud
49 571,98
30.
Ministeriet for uddannelse og videnskab
Tilskud
Beslutning nr. 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005
20.11.2006
Projekt til gennemførelse 31.1.2009
279 825,51
31.
Ministeren for videnskab og højere uddannelse
Tilskud
Lov af 8.10.2004 om finansiering af videnskaben (Dz.U. Nr. 238, poz. 2390 som ændret)
Beslutning nr. 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006
20.11.2006
Projekt til gennemførelse 31.03.2009
36 509,45
32.
Ministeren for videnskab og højere uddannelse
Tilskud
Forskning og udvikling
Lov af 12.01.1991 om statskomitéen for videnskabelig forskning (Dz.U. z 2001 r. Nr. 33, poz. 389)
Beslutning nr. 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003
30.6.2005
30.6.2005
37 906,00
33.
Det polske center for virksomhedsudvikling
Tilskud
Bekendtgørelse fra økonomi- og arbejdsministeren af 16.9.2004 Polens (ARP's) finansielle støtte som del af det operationelle sektorprogram vedrørende udvikling af menneskelige ressourcer 2004-2006 (Dz.U. Nr. 2007, poz. 2115)
Aftale nr. 30/2006/efs/gdy uddannelse finansieret af ESF, 20.1.2006
2.2.2006
25.5.2006
Engangstilskud
4 253,02
34.
Det polske center for virksomhedsudvikling
Tilskud
Bekendtgørelse fra økonomi- og arbejdsministeren af 16.9.2004 Polens (ARP's) finansielle støtte som del af det operationelle sektorprogram vedrørende udvikling af menneskelige ressourcer 2004-2006 (Dz.U. nr. 2007 poz. 2115)
Aftale nr. WSAiB/039
1.2.2007
13.3.2007
engangstilskud
2 209,94
I alt
411 598,09
III. VURDERING
1. KOMMISSIONENS ANSVARSOMRÅDER
(233)
Proceduren for interimsmekanismen er beskrevet i punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten. Den udgør de retlige rammer for vurderingen af støtteordninger og individuelle støtteforanstaltninger, der træder i kraft i en ny medlemsstat før dens tiltrædelse af EU, og som stadig er gældende efter datoen for tiltrædelsen.
(234)
Foranstaltninger, der trådte i kraft før tiltrædelsen, og som ikke er gældende efter tiltrædelsen, kan ikke undersøges af Kommissionen, hverken efter proceduren for interimsmekanismen eller efter proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2.
(235)
Foranstaltninger, der ikke er trådt i kraft før tiltrædelsen, vurderes imidlertid som anmeldt støtte eller som ulovlig støtte efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2.
(236)
Ved bestemmelse af det tidspunkt, hvor en bestemt foranstaltning er trådt i kraft, anvendes det juridisk bindende dokument, hvormed de kompetente nationale myndigheder tilkender støtte. (52) Om en administrativ retsakt er bindende eller ikke er et spørgsmål om national lovgivning. Imidlertid må Kommissionen, især i grænsetilfælde, være i stand til at vurdere disse administrative retsakter og - ud fra deres form og indhold - kunne vurdere, om de kan have dannet grundlag for legitime forventninger hos støttemodtagerne og for fuldbyrdelse ved en polsk domstol. Muligheden for at gennemgå nationale administrative retskilder er uundværlig for Kommissionen, når den udøver sin enekompetence til at godkende fravigelser af det generelle forbud mod statsstøtte med hensyn til foranstaltninger, der er trådt i kraft i Polen efter 1. maj 2004.
(237)
En foranstaltning, der er trådt i kraft forud for tiltrædelsen, er gældende efter tiltrædelsen, hvis den også efter tiltrædelsen kan give anledning til tildeling af yderligere støtte eller forøgelse af allerede tildelt støtte, dvs. hvis statens nøjagtige økonomiske engagement ikke er kendt på datoen for foranstaltningernes ikrafttrædelse og forbliver ukendt på datoen for tiltrædelsen.
(238)
I sin beslutning om indledning af den officielle undersøgelse fastslog Kommissionen på grundlag af oplysninger fremlagt af Polen, at en række foranstaltninger, som var anmeldt til Kommissionen den 29. april 2004, reelt udgjorde ny støtte - som enten burde betragtes som ulovlig eller som anmeldt - fordi den blev tildelt efter den 1. maj 2004, datoen for Polens tiltrædelse af EU. Bemærkninger fremsat af Polen og tredjepart efter indledningen af den officielle undersøgelse kunne ikke ændre Kommissionens konklusion. Især fastholder Kommissionen, at den er kompetent med hensyn til at vurdere, om de foranstaltninger, der er opført i bilag I, del B, til beslutningen om indledning af den officielle undersøgelse, er forenelige med fællesmarkedet. Kommissionen bemærker imidlertid, at nogle af disse foranstaltninger er opgivet (foranstaltning 33 og 34 i bilag I, del B, til beslutningen om indledning af den officielle undersøgelse).
(239)
I det følgende vil Kommissionen beskrive grundene til, at den ikke kan acceptere de argumenter, der er fremført af Polen og de interesserede parter.
a) Omstrukturering af offentligretlige forpligtelser i henhold til proceduren efter kapitel 5a.
(240)
Kommissionen er enig med støttemodtageren i, at den begivenhed, der gav anledning til gennemførelsen af delvis eftergivelse af offentligretlige forpligtelser i henhold til proceduren efter kapitel 5a, var den beslutning om omstrukturering, der blev truffet af formanden for ARP. Kommissionen er imidlertid ikke enig i, at denne beslutning blev truffet den 19. april 2004, dvs. før Polens tiltrædelse af EU. Kommissionen forklarede grundene til sin holdning i sin beslutning om indledning af den officielle undersøgelse, og hverken Polen eller støttemodtageren har fremsat yderligere bemærkninger. Kommissionen minder om, at beslutningen af 19. april kun var en beslutning om godkendelse af omstruktureringsplanen fra 2004 og ikke en beslutning om omstrukturering af offentligretlige forpligtelser i henhold til kapitel 5a. Formanden for ARP kunne ikke træffe beslutningen om omstrukturering før tiltrædelsen, da han ikke som krævet i henhold til proceduren efter kapitel 5a, havde de nødvendige tilsagn fra alle de offentligretlige kreditorer, der var involveret i omstruktureringen, og fra Operator, det selskab, der forvaltede omstruktureringsprocessen (53). Kommissionen bemærker, at formanden for ARP erkendte denne omstændighed, da han i sin beslutning af 19. april 2004 nævnte, at der ville være behov for endnu en beslutning med henblik på fuldendelse af omstruktureringen i henhold til kapitel 5a, og endelig da han traf omstruktureringsbeslutningen af 4. januar 2005, dvs. efter Polens tiltrædelse af EU.
(241)
Kommissionen kan ikke acceptere støttemodtagerens argument om, at accept fra alle de involverede offentligretlige kreditorer med hensyn til omstruktureringen af deres fordringer på Gdynia skibsværft i henhold til proceduren efter kapitel 5a udgjorde det juridisk bindende dokument, der krævedes i Fleuren Compost-dommen. Grundlæggende hævdede støttemodtageren, at kapitel 5a ikke havde karakter af lex specialis i forhold til andre love, der gjorde det muligt at omstrukturere offentligretlige forpligtelser, og at ARP-formandens rolle var at administrere og lette omstruktureringsprocessen, ikke at erstatte de involverede myndigheder, der var kompetente med hensyn til særlige forpligtelser. Kommissionen bemærker, at denne tolkning af polsk lov ikke er i overensstemmelse med samtlige standpunkter indtaget af Polen til dato og med ordlyden og ræsonnementet i kapitel 5a. Som fremført af støttemodtageren forbyder loven af 30. oktober 2002»ikke omstruktureringsmyndighederne at træffe afgørelser om eftergivelse, i det omfang dette er tilladt i henhold til generelle bestemmelser«. Hvis de gjorde dette, ville forpligtelserne imidlertid ikke længere være omfattet af proceduren efter kapitel 5a med alle de fordele, dette indebærer, og som støttemodtageren selv har opregnet: berettigelse til lån fra ARP, suspendering af alle igangværende tvangsfuldbyrdelsesprocedurer, udsættelse af konkursbehandling og fritagelse for betaling af påløbne renter på skyldige beløb.
(242)
Kommissionen kan ikke acceptere støttemodtagerens argument om, at der ikke påløb renter efter den 30. juni 2006 på forpligtelser, der var omstruktureret i henhold til kapitel 5a. Denne fortolkning af polsk ret blev afvist af Polen. Desuden anmeldte Polen som ny støtte den planlagte (delvise) eftergivelse af renter, der var påløbet efter 30. juni 2006, hvorfor det er indlysende, at der rent faktisk var påløbet renter.
b) Foranstaltning 28-34 i bilag I, del B, til beslutningen om indledning af den officielle undersøgelse
(243)
Kommissionen kan ikke acceptere Polens argument om, at denne støtte de facto blev tildelt på grundlag af mundtlige erklæringer fremsat af alle de støttetildelende myndigheder på et møde i regeringens arbejdsgruppe vedrørende omstrukturering af polske skibsværfter (arbejdsgruppen vedrørende skibsbygningsindustrien). Sådanne erklæringer var i givet fald kun mundtlige, og det ville kræve yderligere implementeringsforanstaltninger, hvis de skulle kunne danne grundlag for legitime forventninger i henhold til polsk ret.
c) Kapitaltilførsel fra ARP
(244)
Støttemodtagerens argument om, at støtten blev tildelt før tiltrædelsen, idet det præcise økonomiske engagement var kendt før denne dato, beror på en misforståelse af punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten. For at kunne betragtes som tidligere tildelt støtte skal en foranstaltning opfylde to krav: den skal være bevilget før tiltrædelsen (hvilket er ensbetydende med et juridisk bindende dokument fra den kompetente støttetildelende myndighed), og den må »ikke finde anvendelse efter tiltrædelsen«. Disse to betingelser er separate og kumulative. Støttemodtagerens argument om, at statens økonomiske engagement var kendt før tiltrædelsen, vedrører sidstnævnte krav og ikke tidspunktet for tildelingen af støtten.
(245)
Kommissionen kan ikke acceptere Polens argument om, at kravet om registrering af nytegnede aktier inden for en frist på seks måneder kun var formelt. Kommissionen finder, at der efter udløbet af 6-månedersfristen i realiteten krævedes to nye beslutninger: en ny resolution fra generalforsamlingen om kapitalforøgelsen og en om selve tegningen af aktierne. Det lader til, at et kapitaltilskud til en virksomhed i henhold til polsk civilret får virkning fra den dato, resolutionen om kapitalforøgelsen vedtages (dvs. den første resolution af 17. februar 2004). Registrering har betydning for virksomhedens eksterne kontakter, ikke for relationerne med aktionærerne. Manglende registrering har imidlertid også retlige konsekvenser for forholdet mellem virksomheden og dens aktionærer: hvis den ikke er gennemført inden for fristen på seks måneder, udløber resolutionen om virksomhedens kapitalforøgelse, og kapitaltilførslen kan ikke finde sted. I denne situation kræves det, at aktionærerne vedtager en ny resolution om forøgelse af virksomhedens kapital. En sådan resolution blev vedtaget af generalforsamlingen den 4. marts 2005. Den omstændighed, at resolutionen ikke blev enstemmigt vedtaget (tre større aktionærer stemte imod), viser, at resolutionen ikke kan betragtes som blot et formelt krav. Desuden mener Kommissionen, at den endelige aktiekapital blev tegnet af ARP, og ikke af finansministeriet. Resolutionen af 17. februar 2004 kan derfor ikke betragtes som en retligt bindende beslutning om tildeling af støtte i form af en kapitaltilførsel som anført som foranstaltning 32 i del B i bilag I til beslutningen om indledning af den officielle undersøgelse.
(246)
Endelig bemærker Kommissionen, at hverken Polen eller støttemodtageren har gjort indsigelse over for Kommissionens konklusion, hvori den fastslår, at foranstaltningerne 19-27 i del B i bilag I til beslutningen om indledning af den officielle undersøgelse udgjorde ny støtte og derfor er omfattet af Kommissionens kompetence i henhold til EF-traktatens artikel 88.
2. STATSSTØTTE I HENHOLD TIL EF-TRAKTATENS ARTIKEL 87, STK. 1
2.1 ER DER TALE OM STATSSTØTTE?
(247)
I henhold til artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes af en medlemsstat ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(248)
Kommissionen finder, at alle de i betragtning 209-232 nævnte foranstaltninger blev bevilget af staten eller gennemført ved anvendelse af statslige midler, og at foranstaltningerne i betragtning af, at de blev bevilget et bestemt foretagende, var af selektiv karakter.
(249)
Gdynia skibsværft, der er et af Europas største skibsværfter, konkurrerer aktivt om containerskibsmarkedet med skibsværfter i navnlig Tyskland og Danmark som anerkendt af Polen og støttemodtageren og desuden bemærket af Danmark og den danske brancheforening for skibsbyggere i deres kommentarer til Kommissionens beslutning om indledning af den officielle undersøgelse. Ved udgangen af 2006 tegnede containerskibe sig for 26 % af de europæiske skibsværfters ordrebøger (54).
(250)
Det lader til at være tilfældet, at Gdynia skibsværft er det eneste værft i EU, der producerede en bestemt type ro-ro-skib: store biltransportskibe. Denne specialisering betyder imidlertid ikke, at Gdynia skibsværft ikke konkurrerer, i det mindste potentielt, med andre værfter i EU. Kommissionen bemærker, at der fra leverandørside er tale om en betydelig grad af substituerbarhed, i det mindste for fragtskibes vedkommende (55), selv om disse skibe i betragtning af efterspørgselsstrukturen for de forskellige fragtskibstyper ikke tilhører ét og samme marked.
(251)
Det betyder, at andre skibsværfter i EU ikke vil møde betragtelige hindringer med hensyn til påbegyndelsen af produktionen af biltransportskibe, i det mindste ikke hindringer af teknisk natur (produktionsfaciliteter, knowhow osv.). Ikke desto mindre kunne den fortsatte subsidiering af Gdynia skibsværft, der gjorde det muligt for værftet at indgå kontrakter uden fuld erkendelse og godtgørelse for de involverede risici, have udgjort en betragtelig hindring for andre skibsværfter, der ønskede at komme ind på markedet for biltransportskibe.
(252)
Kommissionen bemærker også, at Gdynia skibsværft også opererer i andre fragtskibssegmenter ved at tilbyde produkter som multimodale skibe, LPG-gastankskibe, produkt- og kemikaliefragtskibe og massegodsskibe. For eksempel udgjorde produkt- og kemikaliefragtskibe ved udgangen af 2006 ca. 8 % af de europæiske skibsværfters ordrebøger (56). Skibsværfter i Tyskland og Rumænien er særligt aktive inden for disse segmenter.
(253)
På baggrund af ovenstående oplysninger, finder Kommissionen, at den statsstøtte, der er tildelt Gdynia skibsværft påvirkede samhandelen mellem medlemsstaterne.
(254)
Endelig skal Kommissionen undersøge, om de foranstaltninger, der blev bevilget Gdynia skibsværft, gav værftet en uretmæssig fordel og dermed forvred eller truede med at forvride konkurrencen. Kommissionen bemærker, at de polske myndigheder ikke har gjort indsigelse over for klassificeringen af de foranstaltninger, der er omfattet af nærværende beslutning som statsstøtte, med undtagelse af lån ydet af KPS og garantier stillet af KUKE, som efter de polske myndigheders opfattelse overholder principperne vedrørende private investorer.
(255)
I det følgende vil Kommissionen først beskrive, hvorfor den finder, at den konsekvente forsømmelse af fuldbyrdelsen af offentligretlige forpligtelser ikke overholdt principperne vedrørende private kreditorer. Dernæst vurderer Kommissionen især de foranstaltninger, der bestrides af Polen. Endelig vurderer Kommissionen de omstændigheder, som de foranstaltninger, der er omfattet af denne beslutning, blev bevilget under, og deres indvirkning på konkurrencen.
a) Den konsekvente forsømmelse af tvangsfuldbyrdelsen af offentligretlige forpligtelser
(256)
Det fremgår af retspraksis (57), at princippet om, at konsekvent forsømmelse af tvangsfuldbyrdelsen af offentligretlige fordringer i sig selv kan udgøre statsstøtte. Af de oplysninger, de polske myndigheder har fremlagt (58), fremgår det tydeligt, at Gdynia skibsværft har betydelige uindfriede offentligretlige forpligtelser, der daterer sig så langt tilbage som 2004. Værftet har kun på uregelmæssig vis indfriet sine offentligretlige forpligtelser, og det har hele tiden fået henstand med betalingen af sin gældsbyrde, sandsynligvis uden formel afgørelse fra de relevante offentlige kreditorers side, eller er blevet bevilget en ændring af tidsplanen for betaling. Polen forklarede, at støttemodtageren havde til hensigt at indfri sine offentligretlige udeståender pr. 30. september 2007 (i alt 443 mio. PLN) ved hjælp af den kapitaltilførsel, finansministeriet ville foretage som en del af værftets privatisering. Da der hersker usikkerhed med hensyn til denne privatisering og datoen for den, tyder værftets hensigt på, at dets offentligretlige forpligtelser i praksis blev udskudt på ubestemt tid og kun blev indfriet sporadisk, alt efter om værftets cash-flow tillod det. Kommissionen mener ikke, at nogen kreditor på baggrund af markedsøkonomiske principper ville have givet så ubegrænset betalingshenstand med sine fordringer betinget af en så usikker privatiseringsbegivenhed og af kapitaltilførsler fra statens side (denne kapitaltilførsel udgjorde i sig selv statsstøtte, der giver anledning til tvivl om dens lovlighed og dens forenelighed med fællesmarkedet). Desuden er der intet, der tyder på, at de relevante offentligretlige kreditorer har truffet nogen foranstaltninger til fuldbyrdelse af deres offentligretlige fordringer fra Gdynia skibsværft, især ved tvangsfuldbyrdelse eller ved hjælp af konkurslovgivningen. På denne baggrund finder Kommissionen, at den fortsatte manglende fuldbyrdelse af offentligretlige fordringer udgør en fordel, som støttemodtageren ikke kunne have opnået hos en kreditor, der agerer ud fra markedsøkonomiske principper, og derfor udgør statsstøtte svarende til et (rentefrit) lån.
b) Foranstaltninger, som Polen mener opfylder kravene vedrørende private investorer
(257)
Kommissionen kan ikke acceptere Polens argument, der går ud på, at støtte i form af lån til driftskapital ikke udgør statsstøtte. Kommissionen bemærker, at den rente, KPS tog, var ca. 400 basispoint over referencerenten. Kommissionen bemærker også, at Gdynia skibsværft i en række år har befundet sig i en finansielt meget ustabil situation, hvor dets passiver betragteligt har oversteget dets aktiver. Gdynia skibsværft har ikke været i stand til at skaffe kapital til finansiering af sin produktion fra andre eksterne kilder. Værftets driftskapital blev finansieret ved forudbetalinger, der var fuldt dækket af garantier stillet af KUKE, ved fuldt statsgaranterede lån og ved KPS-lån. Den rente, KPS tog, afspejler derfor tilsyneladende ikke den risiko, KPS påtog sig. KPS krævede sikkerhed, men værdien af denne kan betvivles; det bør erindres, at KUKE og finansministeriet krævede lignende sikkerhed, og i betragtning af Gdynia skibsværfts aktiv/passiv-situation forekommer det sandsynligt, at KPS ikke kunne opnå sikkerhed af første prioritet blandt værftets aktiver. Under alle omstændigheder har Polen ikke fremlagt detaljerede oplysninger, der har gjort det muligt for Kommissionen at bestemme den reelle værdi af den krævede sikkerhed.
(258)
Desuden er der ikke forskel på de lån, KPS ydede, og lån ydet af ARP, idet ARP ejer KPS. Det er svært ligesom Polen på én og samme tid at fastholde, at lån ydet af ARP er støtte, mens lån ydet af dets datterselskab, KPS, overholder principperne vedrørende private investorer.
(259)
Endelig finder Kommissionen, at KPS blev etableret som en fuldt statskontrolleret fond med offentlige politiske mål for øje, og dets midler tilvejebragtes fuldt ud eller blev garanteret af staten via ARP. I overensstemmelse med dokumentet »En strategi for skibsbygningssektoren (skibsværfter) i Polen 2006-2010«, blev KPS oprettet med henblik på »at organisere finansieringen af skibsværfters produktion, indtil private investorers overtagelse af kontrollen med visse selskaber«. Denne strategi, som er udformet med henblik på at nå ikke blot økonomiske, men også makroøkonomiske mål (59), giver KPS, ARP, finansministeriet og andre kompetente offentlige myndigheder visse beføjelser. De finansielle forbindelser mellem KPS og ARP og finansministeriet er klare, og KPS fungerer i denne forbindelse nærmest som et redskab til overførsel af midler, der i statens budget er afsat til skibsværfter i Polen, herunder Gdynia skibsværft.
(260)
På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at KPS ikke fungerede som markedsøkonomisk investor, da det ydede driftskapitallån til Gdynia skibsværft. Disse lån, der er opført i betragtning 158, tabel 1 og 2, udgør derfor statsstøtte.
(261)
I de bemærkninger, Polen fremsatte efter vedtagelsen af beslutningen om indledning af den officielle undersøgelse, hævdede Polen, at de garantier, KUKE havde stillet for Gdynia skibsværft, ikke udgjorde statsstøtte. Kommissionen kan ikke godtage denne påstand.
(262)
Først og fremmest minder Kommissionen om, at garantier stillet af KUKE for forudbetalinger er omfattet af statsgaranti, og transaktioner forbundet hermed er knyttet til en separat bankkonto under navnet »Interes Narodowy«. Hvis der ikke er tilstrækkelige midler til rådighed på denne konto, kan KUKE enten trække på lån fra finansministeriet eller på kreditgarantier fra finansministeriet.
(263)
For det andet minder Kommissionen om sin beslutning af 18. juli 2007 i sag N 105/07 (60), hvor Kommissionen bekræftede, at den ordning, hvorved KUKE gennemførte sit statsgaranterede eksportgarantiprogram, ikke indebar elementer af statsstøtte. Denne ordning omfatter for tiden den type produktionsgarantier, Gdynia skibsværft har modtaget i de seneste år. Kommissionen finder, at ordningen udtrykkeligt udelukker (61) kriseramte virksomheder i den betydning, der er fastsat i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Denne ordning er først og fremmest kendetegnet ved, at garantipræmier fastsættes på basis af risikovurderinger. For eksempel fastsættes garantipræmien for en virksomhed, der tilhører den højeste risikokategori, til […] % p.a. for garantier på under to år og til […] % p.a. for garantier på over to år. Basispræmien er på […] % p.a. Til sammenligning blev der stillet garantier for Gdynia skibsværft af KUKE for en præmie på 2 % p.a., hvis garantien ikke oversteg 35 mio. PLN, og 1 % p.a., hvis garantien oversteg dette beløb.
(264)
Det er dermed klarlagt, at Gdynia skibsværft ikke er berettiget til garantier omfattet af ovenfor beskrevne ordning, der af Kommissionen er godkendt som ikke indebærende elementer af støtte. Dermed kan det ikke fastslås, at de garantier, der blev stillet for Gdynia skibsværft ikke indebærer elementer af støtte.
(265)
Desuden er det åbenbart, at den garantipræmie, Gdynia skibsværft måtte betale, er betragteligt lavere end den basispræmie, der anvendes ved garantier stillet for sunde virksomheder og adskillige gange lavere end den præmie, der kræves for højrisikovirksomheder, der imidlertid stadig er berettigede til deltagelse i ovennævnte ordning. Kommissionen finder, at den garantipræmie, der anvendtes over for Gdynia skibsværft, ikke svarer til markedspræmien, og at disse garantier derfor udgør statsstøtte.
(266)
For det tredje må låneren i forbindelse med individuelle statsgarantier i henhold til Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (62), ikke være kriseramt, for at garantien ikke skal udgøre statsstøtte. Denne betingelse er tydeligvis ikke overholdt i den foreliggende sag. I overensstemmelse med samme meddelelse må støtteelementet i garantien være af samme størrelse som det beløb, der er omfattet af garanti, når låneren er kriseramt.
(267)
Endelig bemærker Kommissionen, at Gdynia skibsværft udelukkende fik garantier fra KUKE og finansministeriet, og at det ikke lykkedes virksomheden at opnå garantier på markedet.
(268)
På denne baggrund finder Kommissionen, at KUKE ikke fungerede som markedsøkonomisk investor, da det stillede garantier for Gdynia skibsværft.
c) Konkurrenceforvridning forårsaget af statsstøtten til Gdynia skibsværft
(269)
Kommissionen finder, at Gdynia skibsværft, da det takket være sin fulde afhængighed af statsstøtte kunne prissætte under produktionsomkostningerne uden at bære de konsekvenser, en sådan politik normalt medfører, nemlig eliminering fra markedet, forvred konkurrencen.
(270)
Kommissionen bemærker endvidere, at en af Gdynia skibsværfts vigtigste langvarige problemer var indgåelsen af kontrakter, der viste sig at være tabsgivende, da zlotyen steg i værdi over for dollar, som er den dominerende valuta inden for skibsbygning, og prisen på stålplader steg på verdensplan. Disse eksterne faktorer var allerede identificeret som de vigtigste trusler mod værftets fortsatte drift i omstruktureringsplanen fra 2002, og ligeså i den efterfølgende ændrede version fra 2004, i den nye omstruktureringsplan fra 2006 og endelig i forbindelse med privatiseringen i 2008.
(271)
Til trods for at værftets ledelse havde kendskab til disse trusler, fortsatte det med at indgå kontrakter uden at træffe nogen foranstaltninger til imødegåelse af risikoen. Denne forretningspraksis fortsattes under det hidtil usete opsving på skibsbygningsmarkedet mellem 2004 og 2008, da priserne på produkter fra skibsværfter steg til rekordhøjde. Som et resultat af denne praksis lykkedes det værftet at opretholde aktiviteten og beskæftigelsen, men der var til gengæld store tab på den normale skibsproduktion. Ifølge due diligence-undersøgelsen udført af Amber i første halvdel af 2008 - og bekræftet af Polen - er den nuværende ordrebog med leverancer i 2008 og 2009 også tynget af risikoen for betragtelige tab på grund af tabsgivende kontrakter indgået, uden at der var truffet foranstaltninger til imødegåelse af risikoen.
(272)
På denne baggrund finder Kommissionen, at al støtte tildelt Gdynia skibsværft, som er beskrevet i del II, punkt 7, var konkurrenceforvridende eller truede med at forvride konkurrencen på skibsbygningsmarkedet.
(273)
På denne baggrund finder Kommissionen, at alle foranstaltninger, som blev bevilget Gdynia skibsværft, er statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
2.2 Mulighed for at Polen og tredjepart kan fremsætte bemærkninger
(274)
Ved sin beslutning af 1. juni 2005 indledte Kommissionen en officiel undersøgelse af en række foranstaltninger, herunder omstrukturering af gæld (eftergivelse, henstand, ændring af tidsplanen for betaling) baseret på forskelligt retsgrundlag og omfattende en række offentlige kreditorer, kapitaltilførsler, produktionsgarantier stillet af finansministeriet og foranstaltninger til tilvejebringelse af kapital til virksomheden (udstedelse af obligationer og gæld-for-aktie-bytte).
(275)
Kommissionen fastslog også klart, at Polens argument om, at forudbetalinger fra redere kunne betragtes som egetbidrag, ikke kunne accepteres. I denne forbindelse betvivlede Kommissionen, om ikke garantier af forudbetalinger stillet af KUKE, udgjorde statsstøtte, og den meddelte, at den ville undersøge karakteren af disse forudbetalinger.
(276)
Både Polen og støttemodtageren fremsatte bemærkninger; selv om de bestred Kommissionens kompetence til at vurdere nogle af de pågældende foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet, gjorde de ikke indsigelse mod Kommissionens konklusion, ifølge hvilken disse foranstaltninger, i det omfang de var bevilget efter Polens tiltrædelse af EU, udgjorde statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Den eneste undtagelse herfra var karakteren af de garantier, der stilledes af KUKE, som angiveligt ikke indebar elementer af statsstøtte. Senere i forløbet hævdede Polen også, at lånene ydet af KPS ikke udgjorde statsstøtte. Kommissionen har taget stilling til ovennævnte argumenter fremsat af Polen og støttemodtageren.
(277)
I løbet af Kommissionens undersøgelse ændredes den polske regerings strategi som flertalsaktionær i Gdynia skibsværft ved gentagne lejligheder og i betragteligt omfang, hvilket bekræftes af ovenstående beskrivelse af begivenhederne. Den strategi, der gik ud på at konsolidere skibsbygningssektoren, ændredes til en strategi, der gik ud på at adskille Gdynia- og Gdansk-skibsværfterne og en beslutning om delvis privatisering af Gdynia skibsværft, der senere ændredes til en strategi, der indebar fuld privatisering. For tiden stilles der spørgsmålstegn ved denne strategi i betragtning af den tydeligvis manglende interesse hos markedets operatører for at købe værftet.
(278)
Som angivet ovenfor opretholdt Kommissionen regelmæssige kontakter med de polske myndigheder som ejere af Gdynia skibsværft og med selve Gdynia skibsværft. Kommissionen tilkendegav med regelmæssige mellemrum over for både Polen og værftet, at alle foranstaltninger, som værftet var bevilget af statslige ressourcer med al sandsynlighed udgjorde statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, i betragtning af værftets ustabile situation og mangelen på ekstern finansiering, der ikke indebar elementer af statsstøtte. Kommissionen advarede også om, at denne statsstøtte var tildelt i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og ikke var forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen påpegede også ved talrige lejligheder, at de garantier, KUKE havde stillet for Gdynia skibsværft, udgjorde statsstøtte
(279)
I løbet af undersøgelsen indsamlede Kommissionen også detaljerede oplysninger om KPS's virksomhed og karakteren af de driftskapitallån, KPS ydede til værftet. Kommissionen advarede Polen om, at disse lån med al sandsynlighed udgjorde statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(280)
Endelig bemærkede Kommissionen i løbet af sin undersøgelse, at Gdynia skibsværft stadig oparbejdede offentligretlig gæld. Kommissionen indsamlede oplysninger om dette spørgsmål og informerede Polen (som var ejer af værftet og kreditor) om, at manglende fuldbyrdelse af offentligretlige fordringer eller omstrukturering heraf efter Kommissionens mening kunne udgøre statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
3. STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET - UNDTAGELSE I MEDFØR AF ARTIKEL 87, STK. 3
(281)
Hovedformålet med foranstaltningerne er at støtte en virksomhed, der befinder sig i finansielle vanskeligheder, og fastholde denne på markedet. I sådanne sager kan undtagelser i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der tillader statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, finde anvendelse, hvis de relevante betingelser er overholdt.
(282)
Støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder er reguleret ved Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (63) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«, der erstattede den tidligere tekst, som blev vedtaget i 1999 (64) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne fra 1999«).
(283)
Overgangsbestemmelserne i rammebestemmelserne fastsætter, at foranstaltninger anmeldt før den 10. oktober 2004 vurderes på grundlag af de på anmeldelsestidspunktet gældende kriterier (punkt 103). I den foreliggende sag blev nogle af foranstaltningerne anmeldt til Kommissionen den 29. april 2004 i henhold til overgangsbestemmelserne i punkt 3 i bilag IV til tiltrædelsestraktaten, da rammebestemmelserne fra 1999 stadig var gældende. Imidlertid fastsættes det også i rammebestemmelserne, at de finder anvendelse ved vurdering af støtte til redning og omstrukturering af virksomheder, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse (ulovlig støtte), hvis al støtten eller en del heraf er blevet ydet efter den 1. oktober 2004 (punkt 104, første afsnit). Da næsten alle de i betragtning 209-232 beskrevne foranstaltninger blev bevilget ulovligt efter denne dato, konkluderer Kommissionen, at rammebestemmelserne fra 2004 finder anvendelse.
(284)
Rammebestemmelserne finder anvendelse på virksomheder inden for alle sektorer med undtagelse af de i punkt 18 i rammebestemmelserne nævnte. I rammebestemmelserne for statsstøtte til skibsbygning (65), som er de retlige rammer for vurdering af statsstøtte til denne sektor, henvises der til rammebestemmelsernes punkt 12 som retsgrundlag for vurdering af støtte til redning og omstrukturering.
A. REDNINGSSTØTTE
(285)
Ifølge rammebestemmelserne kan redningsstøtte tildeles som midlertidig støtte til virksomheder med finansielle vanskeligheder, indtil en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan er udarbejdet, eller med henblik på en akut likviditetskrise.
(286)
Kommissionen bemærker, at den statsstøtte, der er ydet til Gdynia skibsværft, hverken overholder kravet om midlertidighed - da alle støtteforanstaltninger blev bevilget for perioder, der var betydeligt længere end de foreskrevne 6 måneder - eller kravet om reversibilitet, da der blev godkendt irreversible foranstaltninger såsom kapitaltilførsler og eftergivelse af gæld, der kan sammenlignes med tilskud.
(287)
Kommissionen finder derfor, at de i betragtning 209-232 anførte foranstaltninger ikke er forenelige med fællesmarkedet som redningsstøtte.
B. OMSTRUKTURERINGSSTØTTE
(288)
I henhold til definitionen i rammebestemmelsernes punkt 17 bygger omstruktureringsstøtte på en realistisk, sammenhængende og omfattende plan for genetablering af virksomhedens langsigtede rentabilitet inden for en rimelig tidsramme. Omstrukturering omfatter normalt følgende elementer: omstrukturering af alle aspekter af virksomhedens aktiviteter, reorganisering og rationalisering af forretningerne, herunder tilbagetrækning fra tabsgivende aktiviteter og finansiel omstrukturering. Omstrukturering, der er begunstiget ved statsstøtte, må ikke kun bestå i finansiel støtte, der sigter på at dække tidligere tab uden også at angribe årsagerne til tabene, dvs. gennemføre en reel omstrukturering. Desuden skal omstruktureringen i det mindste delvis finansieres med virksomhedens egne midler eller med eksterne midler, der ikke indebærer statsstøtte, og statsstøtten skal begrænses til det minimum, der er nødvendigt for genoprettelsen af rentabiliteten. Endelig skal der vedtages kompenserende modydelser med henblik på at begrænse støttens konkurrenceforvridende virkning mest muligt.
(289)
I betragtning af omstruktureringsstøttens stærkt konkurrenceforvridende karakter finder Kommissionen, at støtte til kriseramte virksomheder kun kan bidrage til udviklingen af økonomiske aktiviteter uden at ændre samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, hvis alle betingelserne i rammebestemmelserne er overholdt.
(290)
I det følgende undersøger Kommissionen, om disse betingelser er overholdt.
a) Spørgsmålet om, hvorvidt virksomheden er støtteberettiget
(291)
For komme i betragtning til rednings- eller omstruktureringsstøtte, skal virksomheden være kriseramt i henhold til rammebestemmelserne. Kommissionen mener, at den finansielle situation, Gdynia skibsværft har befundet sig i siden i hvert fald 2002, har været kendetegnet ved fortsat mangel på cash-flow, stigende tab og en negativ formue. Gdynia skibsværft er derfor kriseramt i henhold til rammebestemmelserne.
b) Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(292)
I henhold til punkt 34 i rammebestemmelserne, skal tildelingen af støtte være betinget af gennemførelsen af en omstruktureringsplan, der gør det muligt for virksomheden at genvinde sin rentabilitet inden for en rimelig tidsramme. Genoprettelse af rentabiliteten betyder, at virksomheden efter omstruktureringen er i stand til at dække sine egne omkostninger og skabe tilstrækkeligt med fortjeneste på kapitalen til at konkurrere på egen hånd med andre virksomheder. Omstruktureringen skal gennemføres så hurtigt som muligt.
(293)
Først og fremmest bemærker Kommissionen, at den i løbet af denne undersøgelse har gennemgået to omstruktureringsplaner (fra henholdsvis 2004 og 2006) udarbejdet af værftets bestyrelse og godkendt af flertalsaktionæren, staten. Kommissionen kunne fastslå, at de alvorlige betænkeligheder, den nærede med hensyn til muligheden for, at de to planer kunne genoprette værftets rentabilitet, ikke var bortvejret. Da omstruktureringsplanen fra 2006 har erstattet omstruktureringsplanen fra 2004, vil Kommissionen i det følgende forklare grundene til, at den nærer alvorlig tvivl med hensyn til omstruktureringsplanen fra 2006. Kommissionen bemærker imidlertid, at denne plan i mange henseender ligner omstruktureringsplanen fra 2004, og at de betænkeligheder, Kommissionen havde tilkendegivet i sin beslutning om indledning af den officielle undersøgelse vedrørende omstruktureringsplanen fra 2004, fuldt ud gjaldt for omstruktureringsplanen fra 2006.
(294)
Kommissionen minder om, at Polen, efter at Kommissionen havde truffet sin beslutning om indledning af den officielle undersøgelse, bemærkede, at omstruktureringsplanen fra 2004 udgjorde et solidt økonomisk grundlag for omstrukturering af værftet. Realiteterne viste, at planen fra 2004 ikke var tilstrækkelig, når det gjaldt om at genoprette værftets rentabilitet, og at den måtte ændres allerede i 2006.
(295)
Kommissionen bemærker, at omstruktureringsplanen fra 2006 hovedsagelig fokuserede på finansiel omstrukturering og ikke på overbevisende måde omhandlede de industrielle aspekter. Planen indeholdt ingen overbevisende, vidtrækkende industriel strategi.
(296)
Dette er især illustreret ved den foreslåede investeringsstrategi, der kan karakteriseres som en samling mindre opgraderingsprojekter uden den globale vision, der forekommer nødvendig med henblik på modernisering af faciliteterne, hvoraf mange blev fremstillet i 1970-erne. Planen indeholder ikke en detaljeret analyse af produktionsfaciliteternes nuværende stand eller deres mangler, og den identificerer ikke værftets flaskehalse. Ifølge Kommissionens eksterne konsulent er de beløb, der er afsat til investeringer (240 mio. PLN, 69 mio. EUR) alt for lave til at sikre en reel modernisering.
(297)
Til perspektivering af de planlagte investeringer er det også værd at inddrage prognoser for den årlige afskrivning af værftets aktiver og tendenserne for anlægsaktiverne, således som de fremgår af omstruktureringsplanen fra 2006. Afskrivningen i 2007-2009, dvs. investeringsperioden, anslås til 100 mio. PLN. Heraf fremgår det, at mindst 40 % af de planlagte investeringer på 240 mio. PLN er nødvendige blot til opretholdelse af det nuværende tekniske niveau, og at de resterende 60 % er det beløb, der maksimalt er til rådighed med henblik på reel modernisering. Prognosen vedrørende balancen viser en støt stigning i værdien af anlægsaktiverne fra 246 mio. PLN i 2006 til 361 mio. PLN i 2010; denne tendens forventes imidlertid at vende i 2010, hvor værdien af anlægsaktiver igen vil falde til ca. 284 mio. PLN i 2012 (det sidste år, der er omfattet af prognosen).
(298)
På denne baggrund finder Kommissionen ikke investeringsstrategien tilstrækkeligt langtrækkende til at sikre reel modernisering og genoprettelse af værftets langsigtede rentabilitet.
(299)
Kommissionen bemærker også, at produktivitetsmålet for 2012 på 37 persontimer/CGT, til trods for at det er en forbedring i sammenligning med situationen i dag, er beskedent i sammenligning med effektive europæiske skibsværfter, hvis produktivitet når op på ca. 20 persontimer/CGT.
(300)
Det fremgår af planen, at et af værftets største problemer er den høje fraværsprocent og mangelen på kvalificeret arbejdskraft, idet denne forlader værftet til fordel for bedre betalt arbejde ved andre europæiske værfter. Kommissionen finder ikke, at den planlagte lønstigning på 10 % i 2006 og 4 % om året fra 2008 og frem vil være tilstrækkelig til at løse dette problem.
(301)
På denne baggrund finder Kommissionen ikke, at den planlagte industrielle og organisatoriske omstrukturering vil være tilstrækkelig til at genoprette værfternes langsigtede rentabilitet.
(302)
Desuden bemærker Kommissionen, at værftets finansielle prognoser ikke er i overensstemmelse med dets følsomhedsanalyse, der er baseret på et scenarie, der indebærer en faldende US-dollar, faldende priser på skibe samt stigende materialepriser og lønninger. Følsomhedsanalysen viser, at et fald i US-dollar på 0,10 PLN p.a. ville betyde, at værftet ikke ville kunne genoprette rentabiliteten på basis af omstruktureringsplanen fra 2006. Kommissionen finder derfor ikke omstruktureringsplanen fra 2006 tilstrækkeligt pålidelig (66).
(303)
Endelig bemærker Kommissionen, at omstruktureringsforanstaltningerne i planen ikke kunne gennemføres uden en investor, og at behovet for ny kapital til gennemførelse af en tilsyneladende beskeden omstrukturering var betragteligt, hovedsagelig på grund af behovet for en bekostelig finansiel omstrukturering (67) (1,015 mia. PLN). Kommissionen betvivlede, at planen var baseret på realistiske antagelser vedrørende værftets evne til at tiltrække ny kapital.
(304)
Denne tvivl blev bekræftet af udviklingen med hensyn til privatiseringen af Gdynia skibsværft. Som angivet ovenfor har staten som ejer af Gdynia skibsværft to gange prøvet at finde en privat investor, der var klar til at overtage værftet. Ingen af disse privatiseringsforsøg (hverken forsøget på delvis privatisering i 2006 eller salget af offentligt ejede aktier i 2007) lykkedes imidlertid. Kommissionen bemærker, at privatiseringsforsøgene fandt sted på et tidspunkt, hvor skibsbygningsmarkedet var karakteriseret ved et hidtil uset opsving og derfor gav optimale betingelser for salget af værftet. Privatiseringsprocessens negative resultat kan kun tolkes som manglende tillid hos markedets aktører med hensyn til værftets evne til at genoprette den langsigtede rentabilitet. Den omstændighed at Amber trak sig ud af privatiseringsprocessen efter en grundig due diligence-undersøgelse, bekræfter kun dette (68).
(305)
Kommissionen bemærkede de polske myndigheders fornyede bestræbelser på at finde en privat investor til Gdynia skibsværft, efter at Amber havde trukket sig ud. Indtil nærværende beslutning har intet af det foreliggende overbevist Kommissionen om, at den genoptagne privatiseringsproces inden for kort tid kunne få en positiv udgang, der var i overensstemmelse med rammebestemmelserne. Som forklaret ovenfor er såvel ISD Polskas fælles omstruktureringsplan som PSC's omstruktureringsplan baseret på den forventning, at betydelige mængder yderligere statsstøtte tilfalder værftet, og at det vil være muligt at genoprette værftets rentabilitet, hvis det frigøres af sine udeståender og de forventede tab på eksisterende kontrakter.
(306)
Kommissionen finder ikke, at det er påvist, at den fælles omstruktureringsplan kan genoprette Gdynia skibsværfts rentabilitet ved sammenlægning med Gdansk skibsværft. Især er Kommissionen ikke overbevist om planens finansielle prognoser eller om, at den er gennemtænkt. Ifølge Kommissionen er de planlagte omstruktureringstiltag i planen ikke tilstrækkeligt vidtgående. Selv om den reviderede omstruktureringsplan har medført visse ændringer, vil den efter Kommissionens mening ikke kunne genoprette de sammenlagte skibsværfters langsigtede rentabilitet. I det følgende analyserer Kommissionen omstruktureringsplanen fra september, der erstattede juni-planen, og påpeger forskellene i det omfang, det er nødvendigt for vurderingen.
(307)
Den antagelse i juni-planen, at der først i 2020 ville være opnået forrentning af egenkapitalen og først i 2016 ville komme afkast på investeret kapital, har medført, at Kommissionen har konkluderet, at projektet ikke er rentabelt. Ydermere er disse resultater ikke baseret på tilbagediskonterede beløb; hvis de pågældende beløb blev tilbagediskonteret, ville der først senere være opnået forrentning af egenkapital og investeret kapital. Omstruktureringsplanen fra september er i denne henseende en forbedring, da den indeholder prognoser baseret på tilbagediskonterede beløb. Ikke desto mindre blev det i planen antaget, at der ville være opnået forrentning af tilbagediskonteret aktiekapital i 2018, dvs. 10 år efter den nye investors indtræden i 2009, hvilket stadig er for langsigtet og viser, hvor risikabel planen er. Kommissionen fastholder derfor, at planen ikke viser, at projektet er rentabelt. Desuden bemærker Kommissionen, at den forbedrede finansielle prognose ikke er baseret på vedtagelse af mere vidtrækkende foranstaltninger (såsom forbedring af produktiviteten og reduktion af omkostningerne), men på ændringer i de til grund liggende finansielle antagelser, der ikke er tilstrækkeligt begrundede, hvilket vil blive nærmere forklaret nedenfor.
(308)
I den finansielle prognose antages det, at en stor del af omstruktureringsomkostningerne kan dækkes over virksomhedens fremtidige cash-flow. Efter Kommissionens mening er dette ikke realistisk at antage for en virksomhed, der har oparbejdet enorme tab, og som ansøger om en tilbundsgående omstrukturering. I henhold til omstruktureringsplanen fra september vil likviditeten blive tynget af tidligere forpligtelser, som er steget fra 592 mio. PLN til 712 mio. PLN. Desuden skal en stor del af de offentligretlige forpligtelser (mere end 400 mio. PLN) indfries mellem 2012 og 2018, dvs. længe efter at den planlagte omstruktureringsperiode er udløbet (69). Kommissionen bemærker, at investoren har indrømmet, at niveauet for de forventede resultater ligger på grænsen af rentabilitet, men at denne også hævder, at der er yderligere grunde til, at ISD Polska er interesseret i dette projekt. Investoren hævder, at værftet vil skabe efterspørgsel hos endnu en virksomhed tilhørende koncernen, stålværket Huta Częstochowa, og at investeringer i Gdynia skibsværft derfor er hensigtsmæssige for ISD Polska-koncernen.
(309)
Kommissionen bemærker, at den fælles omstruktureringsplan er baseret på den antagelse, at statsstøtten blev tildelt i forbindelse med privatisering som støtte til regulering af værftets balance og dækning af forventede tab. Planen er også baseret på den antagelse, at værftets aktiviteter fortsat vil blive finansieret ved garantier stillet af KUKE på fordelagtige betingelser i sammenligning med KUKE's normale praksis over for sunde virksomheder. I de finansielle prognoser tages der hensyn til denne forventede statsstøtte. I den fælles omstruktureringsplan fra september var denne eksponering vedrørende yderligere statsstøtte ikke reduceret. Derimod identificerede investoren yderligere en potentiel forpligtelse på 308 mio. PLN knyttet til en tvist mellem Gdansk skibsværft og staten om skatterestancer. Investoren forventer, at finansministeriet garanterer for indfrielsen af denne forpligtelse, hvis det bliver aktuelt.
(310)
Kommissionen bemærker, at hverken juni-planen eller september-planen indeholder en fuldstændig forretningsplan for produktion af stålkonstruktioner. Dette er en alvorlig mangel ved planen, da dette segment ved udgangen af omstruktureringsperioden skulle give en omsætning på 300 mio. PLN, drage nytte af det nye værfts betragtelige stålbehandlingskapacitet (som er steget fra 4 % i 2009 til 20 % i 2012) og udgøre ca. 10 % af salget fra det nye skibsværft.
(311)
Omstruktureringsplanen fra september refererer til en uafhængig markedsundersøgelse, der tilsyneladende viser, at efterspørgslen på stålkonstruktioner vil vokse i Polen og det øvrige Europa som helhed i løbet af de nærmeste år. Undersøgelsen indeholder imidlertid ikke en analyse af, hvordan denne vækst kan udnyttes af det sammenlagte værft. Selv om omstruktureringsplanen fra september indeholdt flere detaljer om segmentet stålkonstruktioner, undersøges det ikke i planen, om prognosens produktionsvolumen for det nye værft er realistisk. Tværtimod indeholder september-planen yderligere tilkendegivelser af, at disse forventninger kan være urealistiske.
(312)
Den nuværende produktion af stålkonstruktioner er på 2 000 tons, mens produktionsmålet er 56 000 tons. Sammenlignet med juni-planen forventes der i september-planen en fordobling af produktionen allerede i 2010 (24 000 tons mod 12 000 tons i juni-planen) og en firdobling af produktionen i 2012 (56 000 tons mod 13 000 tons i juni-planen). Huta Częstochowa, en af de største stålproducenter i Polen, har en produktion på 100 000 tons stålkonstruktioner.
(313)
ISD Polska nævner Gdansk skibsværfts eksisterende kontrakter på stålkonstruktioner, herunder en kontrakt vedrørende olielagringsfaciliteter på 5 000 tons om året i 2008 og 2009. Ifølge planen vil produktionen af dette særlige produkt nå 16 000 tons i 2010 og stige til 36 000 tons i 2012.
(314)
Der blev ikke forelagt markedsanalyser eller prognoser, der kunne forklare de forventede fortjenester for stålkonstruktioner (9,5 % i 2010 og ca. 8 % senere). Kommissionen bemærker, at rentabiliteten for stålkonstruktioner i Polen ifølge Polens statistiske kontor steg til 6 % i 2006 og forblev på dette niveau i 2007.
(315)
På grundlag af de foreliggende oplysninger finder Kommissionen, at segmentet for stålkonstruktioner, der skal udgøre en integreret og betydelig del af aktiviteterne ved det nye værft, ikke er baseret på en troværdig analyse af konkurrencesituationen for det nye værft. I markedsanalysen påvises det ikke, at det nye værfts forventede produktion vil kunne absorberes af efterspørgslen på markedet. Det er ikke påvist i planen, at den er baseret på realistiske antagelser vedrørende segmentet for stålkonstruktioner.
(316)
Vedrørende omstrukturering af kontrakter forventes det i planen, at en række af ovennævnte tiltag iværksættes med henblik på at eliminere to af de vigtigste ydre årsager til værftets nuværende vanskeligheder (stigende materialeomkostninger og stigningen i zlotyens værdi). Planen hviler hovedsagelig på den antagelse, at det vil være muligt at indbygge indekseringsklausuler i skibsbygningskontrakterne og derved i det mindste delvis overføre risiciene i forbindelse med udsving i vekselkursen til rederen. I planen er det imidlertid ikke påvist, at sådanne indekseringsklausuler er blevet accepteret eller vil blive accepteret af rederne. September-planen indeholdt yderligere oplysninger om dette emne, herunder især uddrag af eksisterende kontrakter indgået af de to værfter indeholdende indekseringsklausuler af den pågældende type.
(317)
Kommissionen har analyseret de fremlagte oplysninger og bemærket, at kontrakterne i planen indledningsvis omfattede indekseringsklausuler, hvorved enhver stigning i stålpriserne ville blive dækket af køber. Disse klausuler blev dog annulleret ved et senere tillæg og erstattet af et arrangement, hvorved skibsværftet og køberen i fællesskab indkøber materialer og efter købet aftaler justeringen af prisen. Modaliteterne for tilpasningen af priserne vil blive aftalt og fremgå af et senere kontrakttillæg. Dette tillæg er ikke blevet forelagt Kommissionen.
(318)
Kommissionen bemærker også, at disse kontrakter blev indgået og genforhandlet i løbet af en periode med høj efterspørgsel (2005 og frem), hvor begrænsninger på udbudssiden blev besvaret med fleksibilitet hos rederne. Kommissionen er klar over, at praksis vedrørende indeksering af stålpriser i skibsbygningsindustrien for nylig har udviklet sig, men understreger, at disse klausuler tidligere - især i perioder med dårligere konjunkturer - ikke blev accepteret.
(319)
På basis af de foreliggende oplysninger mener Kommissionen ikke, at det i planen er påvist, at værftet vil være i stand til at indgå kontrakter med indekseringsklausuler. De i omstruktureringsplanen beskrevne erfaringer fra Gdynia skibsværft på dette område er efter Kommissionens opfattelse ikke endegyldige.
(320)
September-planen indeholder i forhold til juni-planen flere detaljerede oplysninger om de planlagte hedging-strategier til mindskelse af valutarisikoen. Det er imidlertid ikke påvist i planen, at nogen af de to værfter i det mindste i de senere år har benyttet sig af disse instrumenter (herunder omkostningsfri natural hedging) (70). Selv om september-planen indeholder en kvantificering af omkostningerne og virkningerne af den foreslåede hedging policy, påviser den ikke, at det nye værft ville være i stand til at opnå en sådan hedging på markedet. På den anden side er det klart, at bankerne kræver, at investorerne udarbejder en fuldstændig hedging-strategi, før de tager stilling til, om de vil tilbyde hedging.
(321)
I betragtning af denne faktors betydning for værftets aktiviteter, er den ikke overbevisende dækket i planen. Af følsomhedsanalysen fremgår det til gengæld, at til trods for disse foranstaltninger til imødegåelse af risikoen, som angiveligt er medregnet i de finansielle prognoser, er disse prognoser som beskrevet nedenfor stadig følsomme over for mindre ændringer i vekselkursen. Kommissionen er derfor ikke blevet overbevist om, at den planlagte strategi vedrørende sikringstransaktioner (hedging) er tilstrækkeligt vidtgående til at sikre værftets langsigtede levedygtighed.
(322)
Planen indeholder ingen analyse af behovet for rationalisering, men fastslår dog, at arbejdsstyrken vil blive reduceret. Det nævnes i planen - igen uden begrundelse - at denne reduktion vil medføre omkostninger på ca. 69 mio. PLN. Omstruktureringsplanen fra september indeholder en kvantificering af omkostningerne og virkningerne af omstruktureringen af arbejdsstyrken, men indeholder ingen forklaring på eller begrundelse for, hvordan disse omkostninger er anslået. På dette grundlag kan Kommissionen ikke konkludere, at planen detaljeret identificerer årsagerne og virkningerne af afskedigelserne, og at beregningen af omkostningerne og beskrivelsen af virkningerne er baseret på pålidelige antagelser.
(323)
Med hensyn til de finansielle prognoser bemærker Kommissionen især følgende svagheder ved det basisscenarie, der er grundlag for ISD Polskas finansielle model, hvilket drager troværdigheden af disse finansielle prognoser i tvivl.
(324)
For det første antages der i september-planen betragteligt højere salgspriser for biltransportskibe, et af værftets to hovedprodukter, end i juni-planen. Planen er baseret på prognoserne for de første få år på grundlag af kontrakter indgået af Gdynia skibsværft. Imidlertid begrundes prognoserne for de følgende år ikke, og planen indeholder ingen prognoser herom udarbejdet af eksterne konsulenter (71).
(325)
For det andet forekommer den antagelse, at lønningerne vil stige ca. 4-6 % pr. år i omstruktureringsperioden, som utilstrækkeligt lavt sat i betragtning af den alvorlige mangel på kvalificeret personale, behovet for personalerotation og den høje fraværsprocent samt den lønkonkurrence, begge værfter befinder sig i med værfter fra udlandet og i Polen. I omstruktureringsplanen fra september forventes endog lavere lønstigninger end i juni-planen. Kommissionen bemærker, at gennemsnitsbruttolønnen i Polen steg med 11,5 % i perioden fra januar 2007 til januar 2008, og at yderligere stigninger forventes (72). Ifølge diverse kilder, herunder dem, der refereres til i omstruktureringsplanen fra september (såsom den polske nationalbank, OECD, Europa-Kommissionens økonomiske prognose - forår 2008, Goldman Sachs) kan der forventes en betragtelig stigning i lønningerne i Polen på mellemlang sigt og en voksende mangel på arbejdskraft. Dette er under alle omstændigheder en faktor, der burde have været taget i betragtning i følsomhedsanalysen.
(326)
For det tredje antages der i basisscenariet omkostninger til sikring af driftskapital på 1,5 %. Dette estimat er baseret på den antagelse, at KUKE vil tilvejebringe fulde forudbetalingsgarantier, og at disse garantier gives på vilkår, der er mere fordelagtige end dem, KUKE anvender, når det stiller garantier for andre (sunde) virksomheder. Hvis de sammenlagte værfter skulle opnå lignende garantier på markedet, ville kapitalomkostningerne som anført af Polen i de præciseringer, Polen fremkom med den 7. juli 2008, være betydeligt højere end antaget i basisscenariet (73), hvilket ville have trukket de finansielle prognoser i negativ retning.
(327)
I betragtning af disse antagelser giver planen ikke tilstrækkelig sikkerhed for, at basisscenariet for de finansielle prognoser er realistisk og opnåeligt.
(328)
Desuden viser følsomhedsanalysen ikke, at planen gør værftet tilstrækkeligt modstandsdygtigt over for de vigtigste risikofaktorer i forbindelse med værftets drift. Den ændrede omstruktureringsplan fra september indeholder ikke overbevisende forbedringer.
(329)
Følsomhedsanalysen viser, at et fald på 5 % for US-dollar over for zloty ville forårsage en 35 % reduktion i den akkumulerede nettofortjeneste, selv hvis der i basisscenariet var taget hensyn til omstruktureringsforanstaltninger til imødegåelse af risikoen for ændringer i vekselkursen.
(330)
En separat analyse vedlagt planen fra september viser, at en 5 % stigning i euroen over for US-dollar fra 2013 til 2017 (dvs. efter den planlagte indførelse af euroen i Polen) ville forårsage en reduktion på 44 % af den akkumulerede nettofortjeneste på tiårsbasis i sammenligning med basisscenariet.
(331)
Kommissionen finder, at hvis disse to valutaer stiger i værdi (engangsstigning for zloty i 2009 og engangsstigning for euro i 2013) over for US-dollar med 5 % i forhold til basisscenariet, vil den akkumulerede nettofortjeneste på tiårsbasis blive reduceret med 80 % i forhold til basisscenariet.
(332)
Kommissionen konkluderer, at følsomhedsanalysen viser, at de finansielle prognoser er følsomme for mindre ændringer i de underliggende antagelser, især vedrørende vekselkursen, der ifølge planen i sig selv er en af de vigtigste faktorer bag værftets nuværende finansielle problemer. Kommissionen kan ikke på denne baggrund konkludere, at den fælles omstruktureringsplan er tilstrækkeligt pålidelig til at sikre de sammenlagte værfters rentabilitet på lang sigt.
(333)
Planen lider af alvorlige mangler, og Kommissionen må i denne forbindelse slå fast, at den ikke viser, at værftets rentabilitet kan genoprettes inden for en overskuelig tidsramme. De alvorlige uoverensstemmelser i omstruktureringsplanen drager såvel dens gennemførlighed som dens pålidelighed i tvivl. Antagelserne vedrørende markedsstrategi og fremtidig produktion og værftets kapacitet er modstridende. Desuden er der ingen markedsanalyse, der kan bekræfte den valgte strategi og vise, at den antagne portefølje ville give gevinst.
(334)
Når det gælder finansiel omstrukturering, udviser antagelserne vedrørende kapitalomkostninger, metoderne til finansiering af produktionen og vekselkursen følgende svagheder: Planen antager en stabil vekselkurs i hele omstruktureringsperioden på et niveau, der er mere gunstigt (3,46 PLN/EUR og 2,23 PLN/USD, end det nuværende (3,32 PLN/EUR og 2,12 PLN /USD). Desuden må den antagelse, at værftet vil kunne øge sin indtjening med 30 % og tjene yderligere 100 mio. EUR ved genforhandling af eksisterende kontrakter ses i lyset af den kendsgerning, at værftet allerede har udfoldet betydelige bestræbelser for at genforhandle eksisterende kontrakter, og at mange af disse kontrakter derfor er blevet opsagt. Planen underbygger ikke den antagelse, at yderligere genforhandling vil være mulig, og Kommissionen betragter den derfor som urealistisk.
(335)
Når det gælder omstrukturering af arbejdsstyrken kan den omstændighed, at investoren foreslår to valgmuligheder (fastholdelse af arbejdsstyrken på det nuværende niveau eller reducere den med 650 ansatte) være udtryk for, at han ikke har en klar strategi for genoprettelsen af værftets rentabilitet. Disse alternative antagelser drager også de finansielle prognoser i tvivl, da størrelsen af den arbejdsstyrke, der danner grundlag for prognoserne, ikke er beskrevet.
(336)
Planen forklarer ikke detaljeret, hvilken indvirkning de forskellige omstruktureringsforanstaltninger, såsom investeringer og forskellige foranstaltninger til reducering af omkostningerne, vil have på de finansielle prognoser. Med andre ord er forbindelsen mellem de planlagte omstruktureringsforanstaltninger og de finansielle prognoser ikke klar, især hvad angår produktion og generalomkostninger. For eksempel er det ikke i planen påvist, hvordan den forventede reduktion på 25 % af omkostningerne ved skibsproduktion over en periode på fem år kan opnås. Prognosernes troværdighed undergraves også af modsigelserne inden for antagelserne vedrørende det planlagte investeringsniveau. Kommissionen er derfor ikke overvist om, at basisscenariet for de finansielle prognoser er troværdigt, og at det er baseret på realistiske antagelser.
(337)
Der er ikke fremlagt analyser af følsomheden af sådanne prognoser over for risikofaktorer, såsom markedstendenser og ændringer i priserne, materialeomkostningerne, vekselkursen, lønninger osv. Af mangel på detaljerede beskrivelser og begrundelser af de antagelser, der ligger til grund for de finansielle prognoser og af den finansielle model anvendt ved udarbejdelsen af disse prognoser og af mangel på en følsomhedsanalyse finder Kommissionen ikke, at disse finansielle prognosers troværdighed og planens pålidelighed er påvist.
(338)
Endelig bemærker Kommissionen, at investoren gør den vellykkede gennemførelse af omstruktureringsplanen betinget af yderligere tildeling af statsstøtte.
(339)
På denne baggrund finder Kommissionen ikke, at det er påvist, at værftet kan genvinde sin rentabilitet på grundlag af omstruktureringsplanen fra juni 2008 udarbejdet af PSC.
(340)
Af mangel på en realistisk og omfattende omstruktureringsplan finder Kommissionen, at den i betragtning 209-232 beskrevne støtte til Gdynia skibsværft udelukkende er driftsstøtte, som er uforenelig med fællesmarkedet som omstruktureringsstøtte.
c) Begrænsning af støtten til et minimum
(341)
I medfør af punkt 43 i rammebestemmelserne skal støtten være begrænset til et minimum, dvs. til de omkostninger, der er nødvendige for at gennemføre omstruktureringen. Det forventes, at modtageren bidrager betragteligt til finansieringen af omstruktureringen med egne midler eller ved hjælp af ekstern finansiering på markedsvilkår. Dette bidrag viser dels, at markedets tro på virksomhedens rentabilitet kan genoprettes, og det sikrer desuden, at statsstøtten begrænses til et minimum. I forbindelse med større virksomheder såsom Gdynia skibsværft skal dette bidrag udgøre mindst 50 % af omstruktureringsomkostningerne. Bidraget skal være et reelt bidrag, dvs. et faktisk bidrag, hvilket udelukker forventede fremtidige gevinster såsom cash-flow (punkt 43 i rammebestemmelserne).
(342)
Kommissionen undersøgte, om omstruktureringsplanen fra 2006 opfyldte dette kriterium og konkluderede, at dette ikke var tilfældet af to grunde. For det første var planen baseret på kontinuerlig tildeling af statsstøtte i form af garantier, kapitaltilførsler og eftergivelse af gæld, og det var ikke påvist i planen, at dette omfang af statsstøtte var nødvendigt for at genoprette værftets rentabilitet (nærmere bestemt var det ikke påvist, at alternative omstruktureringsstrategier, der kræver et lavere omfang af statslig indgriben, ikke kunne anvendes). For det andet var egetbidraget meget begrænset, og involvering af en investor, der kunne skaffe ekstern finansiering på markedsvilkår var kun en mulig fremtidig begivenhed. Egetbidraget kunne have omfattet foranstaltninger såsom bestyrelsens deltagelse i en kapitalforøgelse, gæld-for-aktier-bytter med private kreditorer og salg af aktiver. Sammenlagt bidrog disse foranstaltninger med ca. 127 mio. PLN til virksomhedens omstrukturering. I betragtning af statens store engagement ville disse foranstaltninger - selv hvis de kunne vurderes som egetbidrag i henhold til rammebestemmelserne - ikke have været et betragteligt bidrag.
(343)
Kommissionen betragtede også værftets situation over de seneste fem år isoleret fra omstruktureringsplanen fra 2006, der trods alt ikke var gennemført.
(344)
For det første viser ovennævnte beskrivelse af situationen på Gdynia skibsværft, at værftet indtil nu bogstaveligt talt ikke har været i stand til at tiltrække nogen ekstern finansiering til omstruktureringen. Det er svært i værftets aktiviteter at finde nogen tegn på et eksternt engagement på markedsvilkår.
(345)
Det lykkedes værftet at forhandle sig til en delvis omstrukturering af sine civilretlige forpligtelser, især ved omstruktureringsaftalen indgået i juli 2003 (74), som omfattede forpligtelser for ca. 424 mio. PLN, og ved et gæld-for-aktier-bytte med civilretlige kreditorer for ca. 70 mio. PLN. På samme tid stod Gdynia skibsværft over for adskillige fuldbyrdelsesprocedurer og retssager. Kommissionen bemærker også, at værdien af de akkumulerede offentligretlige forpligtelser den 30. september 2007 var på 423 mio. PLN. Kommissionen finder, at omstruktureringsaftalen af 2003 kun kan betragtes som egetbidrag, hvis de involverede kreditorer accepterede en længere end normal betalingsfrist; i dette tilfælde ville yderligere midler kunne frigøres for virksomheden med henblik på omstrukturering, og udvidelsen af betalingsfristen ville være et tegn på, at markedet anså det for sandsynligt, at værftet ville kunne genoprette sin rentabilitet. Det samme gælder for gæld-for-aktier-byttet. Selv om omstruktureringsaftalen blev betragtet som egetbidrag, finder Kommissionen dog ikke dette bidrag tilstrækkeligt i henhold til rammebestemmelserne. Omfanget af omstrukturerede civilretlige forpligtelser er lige så stort som omfanget af ikke-fuldbyrdede offentligretlige forpligtelser. Tydeligvis ville værftet være nødt til at bære andre omstruktureringsomkostninger end omkostningerne ved gældsomlægning.
(346)
Polen og støttemodtageren bemærkede, efter at den officielle undersøgelse var indledt, at forudbetalinger fra redere burde behandles som egetbidrag. Kommissionen kan ikke godtage dette argument. Ifølge rammebestemmelserne må egetbidraget ikke i sig selv indeholde støtte, og denne betingelse er f.eks. ikke overholdt, når det drejer sig om et lån, hvortil der er knyttet offentlige garantier indeholdende støtteelementer (fodnote 1 til punkt 44 i rammebestemmelserne). Forudbetalingerne var fuldt garanteret af KUKE, hvilket Kommissionen som forklaret i ovenstående betragter som statsstøtte. Forudbetalinger fra redere kan derfor ikke betragtes som eksterne midler finansieret på markedsvilkår. Heraf følger det, at Polens oprindelige påstand om, at støtteintensiteten udgjorde 31 %, på baggrund af den antagelse, at forudbetalinger, der var dækket af garantier stillet af KUKE, udgjorde egetbidrag, ikke kan accepteres.
(347)
Kommissionen bemærker også, at Ray Car Carriers trådte ind i Gdynia skibsværfts aktionærstruktur som følge af et gæld-for-aktier-bytte og derfor ikke bidrog til dækning af omstruktureringsomkostningerne.
(348)
Når Kommissionen tager de forventede omstruktureringsomkostninger på 3 mia. PLN i henhold til omstruktureringsplanen fra september i betragtning, og når den sammenligner disse med de forventede kilder til finansiering, bemærker den et finansieringsgab i planen, således som det fremgår af tabel 5 nedenfor. Selvfølgelig er lånene til driftskapital på 280 mio. PLN (nr. 14 i tabel 1b) og 45 mio. PLN (nr. 16 i tabel 1b) såvel som produktionslånene fra staten på 250-300 mio. PLN ikke taget i betragtning her, da de er afsat til finansiering af driftskapital, og driftskapital ikke var inkluderet i omstruktureringsomkostningerne. Det gælder også for kapitaltilførsler fra ARP (200 mio. PLN). De udestående betalinger for ARP's aktier i Gdansk skibsværft (nr. 17 i tabel 1b) kan ikke betragtes som finansieringskilder til omstrukturering af det nye værft, da der er tale om en betaling til ARP og ikke til værftet.
Tabel 5
Forventede finansieringskilder med henblik på de forventede omstruktureringsomkostninger (i PLN) (mio)
(PLN million)
Kapitaltilførsel fra ISD Polska
405
Investeringslån
185
Salg af aktiver
240
Kapitaltilførsel fra staten
515
Kapitaltilførsel fra staten
385
Kapitaltilførsel fra staten
250
Eftergivelse af skatterestancer
308
Tilsammen
2 288
Forventede omstruktureringsomkostninger i alt
3 000
Finansieringsgab
712
(349)
I lyset af dette finansieringsgab, finder Kommissionen ikke, at den fælles omstruktureringsplan sikrer finansieringen af omstruktureringen. Med andre ord viser planen ikke, hvordan den planlagte omstrukturering kan gennemføres effektivt, selv hvis værftet blev tilført yderligere, betragtelig støtte af staten.
(350)
I den fælles omstruktureringsplan fra september peges der på visse tidligere indtægter som egetbidrag fra Gdynia og Gdansk skibsværfter til deres omstrukturering (tabel 1b: »Påstået tidligere egetbidrag«). Selv om nogle af disse indtægter (såsom salg af aktiver) kunne være anerkendt som egetbidrag i henhold til rammebestemmelserne (reelle, faktiske og ikke indebærende statsstøtte), finder Kommissionen i betragtning af værfternes ustabile situation, at de ekstra indtægter blev brugt til at begrænse tabene og ikke kunne bruges til reel omstrukturering. Selv hvis skibsværftet takket være f.eks. salget af visse aktiver havde været i stand til at gennemføre nogle af omstruktureringsforanstaltningerne (f.eks. mindre investeringer) finder Kommissionen ikke, at nogen af disse indtægter ville kunne betragtes som værende fri for statsstøtte, idet omstruktureringen af værfterne og deres drift kun var mulig takket være en stadig akkumulering af offentligretlig gæld, takket være muligheden for at fortsætte tabsgivende forretninger og takket være den vedvarende statsstøtte.
(351)
Under alle omstændigheder er det i betragtning af værftets finansielle situation klart, at alle tidligere indtægter fra værftets egne ressourcer eller fra eksterne kilder er anvendt til at finansiere værftets drift.
(352)
Desuden kan Kommissionen ikke acceptere følgende angiveligt planlagte egetbidrag.
(353)
For det første var lånene til driftskapital på 280 mio. PLN (nr. 14 i tabel 1b) som nævnt ovenfor ikke afsat til dækning af nogen af de forventede omstruktureringsomkostninger beskrevet ovenfor, men specifikt afsat til finansiering af driftskapital i forbindelse med den løbende produktion. Desuden kan disse lån ikke betragtes som reelle og faktiske, men snarere som potentielle og fjerne i tid. Det samme gælder lånet til driftskapital på 45 mio. PLN til produktion af andre konstruktioner end skibe (nr. 16 i tabel 1b).
(354)
For det andet kan investeringslånet på 185 mio. PLN til produktion af andre konstruktioner end skibe (nr. 15 i tabel 1b) ikke på nuværende tidspunkt kaldes for reelt og tilgængeligt. Polen forklarede i sine præciseringer af 7. juli 2008, at ISD Polska førte forhandlinger med flere banker om optagelse af dette lån. Kommissionen undersøgte to interessetilkendegivelser indgivet sammen med omstruktureringsplanen fra september.
(355)
På dette grundlag kan Kommissionen ikke konkludere, at planen har påvist, at investeringslånet er reelt og faktisk. Planen viser blot, at ISD Polska førte drøftelser med to banker, hvoraf den ene syntes interesseret i at analysere projektet. Den omstændighed at ISD Polska påbegyndte arbejdet på dette projekt i begyndelsen af 2007, da det blev aktionær i Gdansk skibsværft, og indtil videre ikke har sikret finansiering hertil, er signifikant.
(356)
For det tredje bemærker Kommissionen, at omstruktureringsplanen fra september angiver de enkelte dele af salget af aktiver med det formål at indtjene kapital til et egetbidrag til omstruktureringen på 240 mio. PLN (nr. 13 i tabel 1b).
(357)
Når det gælder hovedparten af disse aktiver (de grunde, hvorpå Gdynia skibsværfts ramper er beliggende), har hverken ISD Polska eller Gdynia skibsværft for tiden ret til at afhænde disse. For tiden eksisterer der en række åbenbare forhindringer af retlig karakter (nødvendigheden af at Gdynia skibsværft erhverver ejendomsretten til disse grunde, hvilket er forbundet med opløsningen af Synergia 99, hvor Gdynia skibsværft kun er en ud af flere aktionærer; den administrative procedure vedrørende grænserne for Gdansk havn) og af praktisk karakter (grundene kan først sælges, efter at de tre ramper er skilt ad og sandsynligvis først efter, at grundene er renset), som forhindrer Gdynia skibsværft og ISD Polska i at sælge disse aktiver. Som forklaret af investor kan de forventede høje indtægter fra grundsalget kun realiseres, når der er gennemført en ændring af vilkårene i bygningstilladelsen (75). Af omstruktureringsplanen fra september fremgår det, at den nuværende ejer af grunden, Synergia 99, endnu ikke har taget administrative skridt til udelukkelse af denne grund fra havneområdet. Selv om de enkelte dele af Synergia 99-projektet i september-planen er detaljeret forklaret, er dets gennemførelse fortsat betinget af forskellige begivenheder uden for Gdynia skibsværfts og ISD Polskas kontrol, især hvad angår ændringerne af havneområdets grænser. Kommissionen kan derfor ikke betragte dette angivne egetbidrag som reelt og faktuelt.
(358)
ISD forelagde en uafhængig vurdering af de grunde, hvorpå de tre ramper er beliggende ([…] mio. PLN).
(359)
Kommissionen bemærker, at Synergia 99's aktiver er vurderet til […] mio. PLN af selskabets bestyrelse. Eftersom bestyrelsen afgav udtalelse herom med henblik på indgåelse af en aktionæraftale om den nøjagtige deling af aktiverne i tilfælde af afvikling af Synergia 99, kan det antages, at bestyrelsen ikke har undervurderet værdien af disse aktiver. I en uafhængig vurdering bestilt af bestyrelsen på dette tidspunkt blev de pågældende grundes markedsværdi anslået til […] mio. PLN.
(360)
I betragtning af de store forskelle mellem de to vurderinger, der udsprang af forskellige antagelser vedrørende grundenes fremtidige anvendelse, finder Kommissionen den antagelse, at grundene vil blive anvendt til udvikling i de attraktive ejendomssegmenter, for optimistisk og - i betragtning af, at der ikke foreligger specifikke købstilbud for grundene og mere håndgribelige indikationer af planerne for områdets regenerering - temmelig urealistisk. Kommissionen finder, at de potentielle indtægter fra salget af disse arealer til industrielle eller udviklingsformål også bør vurderes, i det omfang hver enkelt af disse muligheder er realistisk.
(361)
Kommissionen bemærker også, at den anslåede investeringsværdi af de arealer, hvor ramperne findes ([…] mio. PLN) ikke var afspejlet i den pris, ISD betalte for aktierne i Gdynia skibsværft. Ifølge omstruktureringsplanen fra september var nettoværdien af Gdynia skibsværfts aktiver ved udgangen af 2007 på [[…] betragteligt negativ værdi] mio. PLN. Siden dette tidspunkt har finansministeriet foretaget kapitaltilførsler til værftet på 515 mio. PLN og 385 mio. PLN, og der er planlagt en ekstra kapitaltilførsel på 200 mio. PLN. Hvis alle de andre poster på balancen forbliver uændrede (76), vil nettoværdien af værftets aktiver efter disse kapitaltilførsler beløbe sig til [[…] positiv værdi] mio. PLN, mens ISD Polska vil betale en symbolsk værdi for aktierne i Gdynia skibsværft. Hvis markedsværdien for de arealer, hvor ramperne er beliggende, var reelt afspejlet i balancen, ville nettoværdien af aktiverne have været højere. Med andre ord modtager ISD Polska statsstøtte ved køb af aktier i Gdansk skibsværft til en pris, der er under markedsværdien. Kommissionen finder derfor, at disse aktiver er »forurenede« med statsstøtte, som er tildelt under privatiseringsprocessen, og at salget af dem ikke kan betragtes som et egetbidrag, der ikke indeholder statsstøtte.
(362)
Med hensyn til de andre aktiver, der er bestemt til salg i balancen for Gdynia skibsværft eller Gdansk skibsværft, accepterer Kommissionen på basis af de foreliggende oplysninger salget eller udlejningen af nogle aktiver som et reelt, faktisk egetbidrag, hvis der foreligger en specificeret vurdering, og salget eller udlejningen er baseret på eksisterende aftaler (salg af aktier i Euromedicus, salg af aktier i Polskie Linie Lotnicze, lejeaftale med Eurocynk og CRIST). Disse aftaler lyder på en sum af ca. […] mio. PLN.
(363)
Endelig finder Kommissionen i overensstemmelse med etableret praksis (77) ikke, at fremtidig cash-flow i henhold til rammebestemmelserne kan betragtes som egetbidrag, da det ikke repræsenterer et reelt og faktisk bidrag til omstruktureringsomkostningerne fra en virksomhed eller dens aktionærer.
(364)
Det følger heraf, at de eneste elementer, der kan betragtes som egetbidrag, er de kapitaltilførsler på i alt 405 mio. PLN, som ISD Polska skal foretage, og indtægterne fra salg og leje af nogle aktiver (14 mio. PLN). Dette egetbidrag udgør 14 % (78) af de forventede omstruktureringsomkostninger på 3 mia. PLN. Hvis Kommissionen skulle anvende det forslag, de polske myndigheder fremlagde på mødet den 30. september 2008, til vurdering af egetbidragets størrelse i forhold til de omstruktureringsomkostninger, der var påløbet i værfterne på det tidspunkt, hvor investorerne overtog kontrollen med dem, ville resultatet have været det samme (omstruktureringsomkostninger på 3,065 mia. PLN og et faktuelt og reelt egetbidrag på 419 mio. PLN, dvs. 14 %).
(365)
Dette bør vurderes i lyset af den forventede yderligere tildeling af statsstøtte, der er planens grundlæggende antagelse: yderligere en kapitaltilførsel fra staten på 1,6 mia. PLN (1,14 mia. PLN implementeret i juni 2008 og 418 mio. PLN udestående) og yderligere betalingshenstand med akkumulerede offentlige forpligtelser til en nominel værdi af 496,6 mio. PLN for 2009-2017. Det bør bemærkes, at det i planen antages, at skibsbygningsaktiviteterne fortsat vil være afhængige af forudbetalingsgarantier stillet af KUKE på fordelagtige vilkår, idet dette er et element af finansieringsmodellen for de sammenlagte værfter. De sammenlagte værfter forventer at modtage nye garantier ved udgangen af 2008. Også i de følgende år - i det mindste indtil slutningen af omstruktureringsperioden i 2012 - forventes KUKE-garantierne at dække næsten hele skibsproduktionen.
(366)
Desuden må Kommissionen tage hele omstruktureringsperioden - begyndende i 2002 - i betragtning. I betragtning af den betragtelige statsstøtte, værftet har modtaget i denne periode, er egetbidragets procentvise andel endda endnu mindre. Det er derfor indlysende, at egetbidragets andel end ikke nærmer sig den i rammebestemmelserne krævede andel på 50 %.
(367)
Selv om investoren forventer en kapitaltilførsel på 500 mio. PLN til delvis finansiering af investeringsprogrammet, har han anmodet om en ekstra kapitaltilførsel fra staten på i alt 515 mio. PLN, betalingshenstand med offentligretlig gæld for 560 mio. PLN og dækning af potentielle fremtidige forpligtelser for værftet vurderet til 555 mio. PLN (fremtidige tab, bøder for opsigelse af kontrakter, sagsanlæg). Desuden anføres i planen alle værftets forpligtelser, i alt 948 mio. PLN (civilretlige forpligtelser over for leverandører, redere osv.), og det antages i planen, at de vil blive finansieret af staten. Endelig anmoder investor om yderligere garantier fra KUKE - til fordelagtige præmier i sammenligning med KUKE's normale praksis over for sunde virksomheder - til finansiering af driftskapital samt garantier fra finansministeriet for overgangslån på 397 mio. PLN.
(368)
De omstruktureringsomkostninger, der kan identificeres på baggrund af planens begrænsede oplysninger, omfatter mindst omkostningerne i forbindelse med de akkumulerede forpligtelser (akkumulerede forpligtelser og lån for 1 508 mio. PLN), forventede tab på opfyldelsen af indgåede skibsbygningskontrakter og sagsanlæg (555 mio. PLN) og omkostninger for forventede investeringer i perioden 2008-2018 (443 mio. PLN).
(369)
Størstedelen af disse omkostninger skal dækkes af statsstøtte. Det foreslåede egetbidrag er en kapitaltilførsel fra investor på 500 mio. PLN. Kommissionen bemærker, at der ikke er forelagt oplysninger om investors evne til at foretage en sådan kapitaltilførsel. Ifølge PSC's foreløbige tilbud skulle midlerne til finansiering af kapitalindsprøjtningen indhentes fra tredjepart, en finansiel investor. I betragtning af den manglende dokumentation for at investor er i stand til at stille kapital på 500 mio. PLN, finder Kommissionen ikke, at denne foranstaltning kan betragtes som reel og faktisk. Desuden antages det i planen, at indtægter fra salget af aktiver akkumuleret i perioden efter tiltrædelsen og indtægter fra det planlagte salg af aktiver for 174,5 mio. PLN også bør betragtes som egetbidrag i henhold til rammebestemmelserne. Igen er det ikke påvist, at tidligere transaktioner ikke indeholdt elementer af statsstøtte, og at antagelserne vedrørende de forventede indtægter er realistiske. Uoverensstemmelserne vedrørende det af investor deklarerede egetbidrag rejser yderligere tvivl om troværdigheden af antagelserne i denne forbindelse. På denne baggrund finder Kommissionen ikke, at planen viser, at det foreslåede egetbidrag er betragteligt, reelt og faktisk samt fri for statsstøtte.
(370)
Kommissionen bemærker, at selv hvis de foreslåede foranstaltninger (kapitaltilførsel på 500 mio. PLN og planlagte og gennemførte salg af aktiver) blev anerkendt som egetbidrag, ville deres værdi udgøre 27 % af de ovenfor angivne omstruktureringsomkostninger. Desuden må Kommissionen tage hele omstruktureringsperioden - begyndende i 2002 - i betragtning. I betragtning af den betragtelige statsstøtte, værftet har modtaget i denne periode, er egetbidragets procentvise andel endda endnu mindre. Det er derfor indlysende, at egetbidragets andel end ikke nærmer sig den i rammebestemmelserne krævede andel på 50 %.
(371)
På denne baggrund finder Kommissionen, at værftet så godt som ikke har tilvejebragt et egetbidrag i henhold til rammebestemmelserne, og i det omfang dette er lykkedes, er bidraget ikke betragteligt. Desuden garanterer den af PSC fremlagte omstruktureringsplan ikke en tilstrækkelig egetbidragsandel. Da formålet med egetbidraget er at holde statsstøtten på et minimum, må Kommissionen i betragtning af det manglende egetbidrag konkludere, at kravet om begrænsning af støtten til et minimum ikke er overholdt. Tværtimod er PSC's omstruktureringsplan baseret på den forudsætning, at der tildeles yderligere statsstøtte, og den slutter med at fastslå, at dens gennemførelse er afhængig af denne ekstra statsstøtte.
(372)
På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at værftet så godt som ikke har tilvejebragt et egetbidrag, der i henhold til rammebestemmelserne er reelt, faktisk og fri for elementer af statsstøtte. Desuden garanterer hverken den fælles omstruktureringsplan eller den af PSC forelagte plan en tilstrækkelig egetbidragsandel. Da formålet med egetbidraget er at holde statsstøtten på et minimum, må Kommissionen i betragtning af et betragteligt egetbidrag konkludere, at kravet om begrænsning af støtten til et minimum ikke er overholdt. Begge omstruktureringsplaner er imidlertid baseret på den antagelse, at der tildeles yderligere statsstøtte. Generelt må fastslås, at der er en uforholdsmæssigt stor andel af statsstøtte i finansieringen af omstruktureringen, hvilket vil resultere i ubehørig konkurrenceforvridning.
(373)
I henhold til rammebestemmelserne må støtten ikke være af en størrelse, som giver virksomheden et likviditetsoverskud, der kan anvendes til aggressive, markedsfordrejende aktiviteter uden tilknytning til omstruktureringsprocessen Værftet opnåede ikke et likviditetsoverskud, men takket være statsgarantierne har det været begunstiget ved adgangen til driftskapital, som ikke har været tilgængelig for værftet på markedet. Som resultat heraf har værftet været i stand til ikke kun at fortsætte driften og fylde sine ordrebøger, men også til at indgå kontrakter uden at skulle bære omkostningerne ved mindskelse af risici forbundet med ændrede materialepriser og udsving i vekselkursen. Med andre ord kunne værftet bruge statsstøtte til markedsforvridende aktiviteter, der ikke var knyttet til omstruktureringsprocessen, ved at indgå ordrer til priser, der ikke dækkede de omkostninger, værftet havde herved. Dette bestyrker Kommissionen i den opfattelse, at statsstøtten ikke var begrænset til det minimum, der var nødvendigt for værftets overlevelse.
(374)
Endelig minder Kommissionen om, at statsstøtte til kriseramte virksomheder bør anvendes til finansiering af omstrukturering. Driftsstøtte kan kun tillades, i det omfang det er nødvendigt med henblik på at holde virksomheden på markedet under gennemførelsen af omfattende omstrukturering. I den foreliggende sag har de reelle omstruktureringsbestræbelser med langsigtet virkning været begrænsede. Statsstøtten sikrede først og fremmest, at værftet blev holdt i live og udgjorde derfor ren driftsstøtte. Desuden kan støtten ikke betragtes som det minimum, der er nødvendigt til gennemførelsen af omstruktureringen.
(375)
På baggrund af ovenstående finder Kommissionen ikke, at kravet om, at støtten skal være begrænset til et minimum og være ledsaget af reelle og betragtelige egne bidrag, der er fri for statsstøtte, er overholdt.
d) Forhindring af utilbørlig konkurrenceforvridning
(376)
Kommissionen henviser til den foreløbige aftale med Polen om lukningen af dokken SD I. I lyset af udviklingen efter denne aftale og ovennævnte konklusioner om rammebestemmelsernes første to betingelser er der ikke grund til at vurdere, om de kompenserende modydelser foreslået af Polen er tilstrækkelige.
e) Konklusion
(377)
Da rammebestemmelsernes kriterier vedrørende støttens forenelighed med fællesmarkedet ikke er overholdt, finder Kommissionen ikke, at de i betragtning 209-232 anførte foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet som omstruktureringsstøtte.
C. ANDRE TYPER STØTTE
(378)
I sit brev af 11. juli 2007, meddelte Polen, at Gdynia skibsværft havde modtaget »anden støtte end omstruktureringsstøtte«. Denne støtte er anført i tabel 4.
(379)
Kommissionen henviser til, at en kriseramt virksomhed, da selve dens overlevelse er i fare, ikke kan betragtes som et velegnet instrument til at fremme andre politiske mål, før der er skabt sikkerhed for dens levedygtighed (punkt 20 i rammebestemmelserne). Enhver støtte til en kriseramt virksomhed i løbet af omstruktureringsperioden skal, medmindre den er omfattet af en fritagelsesforordning, anmeldes som omstruktureringsstøtte (punkt 69 i rammebestemmelserne).
(380)
Polen har ikke fremlagt dokumentation for, at den i tabel 4 beskrevne støtte er omfattet af fritagelsesforordningerne.
(381)
Kommissionen finder, at også disse foranstaltninger er omfattet af nærværende beslutning, idet de udgør ulovlig omstruktureringsstøtte, der ikke er forenelig med fællesmarkedet.
IV. KONKLUSION
(382)
Kommissionen finder, at Polen har tildelt den i betragtning 209-232 beskrevne statsstøtte til Gdynia skibsværft i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Denne støtte er ikke forenelig med fællesmarkedet, da den ikke er omfattet af nogen undtagelse i EF-traktaten.
(383)
For at genoprette den tidligere situation skal statsstøtten tilbagebetales.
V. GENNEMFØRELSE
(384)
Støtteelementet i de til Gdynia skibsværft bevilgede foranstaltninger beskrevet i betragtning 209-232 i beslutningen bør tilbagebetales. Almindeligvis er det støtteelement, der skal tilbagebetales, dvs. den fordel, støttemodtageren har modtaget, lig med forskellen mellem de betingelser, støttemodtageren kunne opnå på markedet, og betingelserne i den bevilgede foranstaltning.
(385)
Den af Kommissionen bekendtgjorte referencesats og kalkulationsrente anvendes som erstatning for markedsrenten og for at måle støtteelementet i en foranstaltning, især når den udbetales i flere rater, og for at beregne støtteelementet ved rentegodtgørelsesordninger (79). I forbindelse med kriseramte virksomheder som Gdynia skibsværft finder Kommissionen, at referencesatsen bør forøges med mindst 400 basispoint for at afspejle risikoen ved transaktionen og yderligere 200 basispoints for at afspejle mangelen på sikkerhed eller utilstrækkelig sikkerhed stillet af modtageren. Som forklaret ovenfor er værdien af den sikkerhed, værftet har stillet, tvivlsom på grund af forholdet mellem virksomhedens passiver og aktiver. Når en kriseramt virksomhed ikke er i stand til at finde finansiering på markedet, kan støtteelementet udgøre så meget som 100 % af den nominelle værdi af de modtagne beløb (80).
(386)
Efter Kommissionens opfattelse var Gdynia skibsværft i den periode, det modtog den i betragtning 209-232 beskrevne støtte, i alvorlige finansielle vanskeligheder (som beskrevet i betragtning 62-66) og var ikke i stand til at opnå nogen finansiering på markedet. Værftet havde en negativ egenkapital, pådrog sig ustandseligt tab og kunne praktisk talt ikke opnå nogen finansiering på markedet i løbet af undersøgelsesperioden. Under sådanne omstændigheder ville ingen markedsøkonomisk operatør være villig til at give værftet nogen form for finansiering i betragtning af den hermed forbundne høje risiko. Det er derfor Kommissionens opfattelse, at ingen bank ville have indvilliget i at yde lån til værftet, selv mod høje renter, og ingen bank ville have indvilliget i at yde garantier, selv mod høje gebyrer.
(387)
Eftersom Gdynia skibsværft ikke kunne have opnået lån eller garantier på markedet, udgør ethvert lån eller enhver garanti ydet til værftet i undersøgelsesperioden automatisk støtte. I overensstemmelse hermed må enhver fortsat gældende garanti omgående inddrages, og ethvert lån omgående tilbagebetales.
(388)
Tilbagebetalingen af de lån, der er ydet til værftet, er imidlertid ikke tilstrækkelig til at genoprette den tidligere situation, idet værftet, indtil den dato, hvor det har tilbagebetalt lånene, har rådet over finansiering, som det under normale omstændigheder ikke kunne have opnået på markedet. Med henblik på at genoprette den tidligere situation bør der derfor tilbagebetales et beløb, der svarer til værdien af denne fordel, og hvis størrelse kun kan anslås på basis af rentesatsen for lån forbundet med meget høj risiko. Derfor er Kommissionen nødsaget til at kræve tilbagebetaling af forskellen mellem den rente, Gdynia skibsværft rent faktisk har betalt, og en teoretisk adækvat rente for et lån forbundet med meget høj risiko fra det tidspunkt, lånet blev ydet til værftet, til det tidspunkt, hvor værftet har tilbagebetalt det. I forbindelse med behovet for at bestemme renten for et højrisikolån er det i Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten angivet, at risikopræmien kan være højere end 400 basispoint over referencesatsen, »hvis ingen privat bank ville have accepteret at yde det omhandlede lån«, hvilket er tilfældet i den foreliggende sag. I adskillige beslutninger har Kommissionen fundet, at en præmie på 600 basispoint over referencesatsen var en adækvat minimumssats i en højrisikosituation (81). Kommissionen finder, at dette må være minimumssatsen for lånene i den foreliggende situation.
(389)
Kommissionen indtager samme holdning med hensyn til garantier: Kommissionen er nødsaget til at beordre tilbagebetaling af støtteækvivalenten i garantien fra tidspunktet for tildelingen af det garanterede lån til tidspunktet for garantiens ophævelse.
(390)
Som forklaret i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 angående statsstøtte i form af garantier (82) er Kommissionen af den opfattelse, at subventionsækvivalenten er lig med enten det rentetilskud, der er opnået ved garantien (for et lån på bedre vilkår end markedsvilkårene) eller forskellen mellem det udestående garanterede beløb ganget med risikofaktoren og en eventuel betalt præmie.
(391)
Hvis det ikke er muligt at beregne støtteelementet ved hjælp af disse regler, finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at beregne forskellen mellem den garantipræmie, der ville blive beregnet under markedsvilkår, og den præmie, støttemodtageren har betalt. Kommissionen finder, at den herved beregnede forskel udgør støtteelementet i garantien. Efter Kommissionens opfattelse kan den præmie, der opkræves i forbindelse med det statsstøttefrie system, på basis af hvilket KUKE driver sit program for eksportgarantier udstedt af finansministeriet, og som er godkendt ved Kommissionens beslutning af 18. juli 2007, anvendes som referencepræmie ved den ovenfor nævnte beregning. Denne præmie ville også skulle forhøjes med mindst 400 basispoint for at afspejle den kendsgerning, at værftet ikke var berettiget til garantier i forbindelse med ordningen. De garantier, der blev stillet for værftet, var derfor forbundet med en betydeligt højere risiko.
(392)
Som forklaret ovenfor er det i betragtning af, at værftet på grund af sin meget ustabile finansielle situation ikke ville have været i stand til at opnå garantier på markedet, nødvendigt at garantierne omgående ophæves med henblik på at stoppe den konkurrenceforvridning, der er skabt af støtten.
(393)
Når det gælder garantier af forudbetalinger, bemærker Kommissionen, at forudbetalinger garanteret af KUKE er en slags salgskontrakter, ikke lånekontrakter, og at der ikke opkræves renter af forudbetalinger. Derfor finder Kommissionen, at der med henblik på at beregne det støtteelement, modtageren er tildelt, bør foretages en sammenligning mellem den præmie, værftet betalte, og den præmie, det under normale omstændigheder ville have været blevet opkrævet på markedet. Igen vil KUKE's statsstøttefrie system kunne anvendes som reference til afspejling af de gebyrer, der opkræves på markedet, og disse gebyrer bør øges med henblik på at afspejle den særlige risiko i forbindelse med støtte til en virksomhed, der befinder sig i finansielle vanskeligheder.
(394)
Hvis der fortsat findes KUKE-garantier for værftet, som er i kraft, finder Kommissionen, at disse omgående bør ophæves i lighed med andre garantier modtaget af værftet og af samme grund.
(395)
Den vedvarende forsømmelse af gældsfuldbyrdelsen fra de offentlige myndigheders side udgør også statsstøtte, og dette bør tages i betragtning (83). Dette kan sammenlignes med revolverende lån ydet på præferencevilkår, og støtteelementet svarer derfor til forskellen mellem den rente, der ville skulle betales på lån på markedsvilkår (for en virksomhed med en lignende rating i en lignende finansiel og økonomisk situation og med lignende sikkerhedsstillelse), og den rente, den støttetildelende myndighed krævede.
(396)
I betragtning af værftets fortsatte alvorlige finansielle situation finder Kommissionen, at en markedsøkonomisk kreditor ville have fuldbyrdet sine fordringer, så snart de var forfaldet. Derfor er den omstændighed, at de polske myndigheder ikke omgående traf foranstaltninger til fuldbyrdelse, ensbetydende med tildeling af støtte, og forfaldsdatoen for uindfriede fordringer er lig med datoen for støttens tildeling. Støtteelementet er lig med forskellen mellem den rente, der ville være blevet opkrævet på markedet (for en virksomhed med en lignende rating i en lignende finansiel og økonomisk situation og med lignende sikkerhedsstillelse) og den rente, den statsstøttetildelende myndighed krævede.
(397)
Da enhver markedsøkonomisk operatør ville have krævet, at værftet omgående indfriede sin gæld, bør ikke kun det støtteelement, der udgøres af utilstrækkeligt høje renter, men også de akkumulerede forpligtelser omgående tilbagebetales.
(398)
Enhver gældseftergivelse svarer til et ikke-tilbagebetalingspligtigt tilskud, og al eftergivet gæld udgør derfor støtte.
(399)
I henhold til loven af 30. oktober 2002, overføres offentligretlige forpligtelser, der er omstruktureret efter kapitel 5a, til Operator - et selskab, der er fuldt ejet af ARP - sammen med aktiver, hvis værdi skal udgøre mindst 25 % af de omstrukturerede forpligtelser. Operator kan derefter sælge disse aktiver og anvende indtægterne fra salget til at indfri nogle af de offentligretlige forpligtelser. Den resterende del af disse forpligtelser eftergives derefter af de kompetente offentlige myndigheder. Kommissionen finder derfor, at statsstøtteelementet i denne transaktion er lig med værdien af de offentligretlige forpligtelser, der overføres til Operator, minus værdien af de overførte aktiver. I henhold til loven af 30. oktober 2002, ville dette betyde, at støtteelementet højst udgør 75 % af værdien af de overførte forpligtelser. Hvis aktivernes værdi er højere eller lavere end de i loven krævede 25 %, bør støtteelementet beregnes i overensstemmelse hermed.
(400)
Kommissionen bemærker, at kapitaltilførsler fra statslige eller statskontrollerede organer såsom ARP og KPS til kriseramte virksomheder uden forventet tilbagebetaling betragtes som ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud (84). Med henblik på at ophæve den konkurrenceforvridning, der er forårsaget af kapitaltilførslen, bør værftet tilbagebetale det fulde beløb, værftet modtog som kapitaltilførsel.
(401)
Ved brev af 3. november 2008, forpligtede Polen sig til at gennemføre nærværende beslutning ved salg af aktiver til markedspris ved en åben, gennemsigtig, betingelsesløs og ikke-diskriminerende udbudsprocedure (gennemført i overensstemmelse med de særlige betingelser, der for første gang blev fastsat i Kommissionens brev af 27. oktober 2008), og efterfølgende likvidering af Gdynia skibsværft. Alle tilbagebetalingskrav i medfør af nærværende beslutning skal uopholdeligt registreres af Polen inden for rammerne af likvidationen af Gdynia skibsværft. Ved brev af 6. november 2008 meddelte Kommissionen Polen, at salget af aktiver - såfremt disse betingelser blev overholdt - ikke ville indebære ny støtte til køberen/køberne, og at aktiverne kunne overføres til køberen/køberne uden fordringer resulterende af tilbagebetalingen af ulovlig og uforenelig statsstøtte, der tidligere var tildelt værfterne, i overensstemmelse med kravet om at undgå økonomisk kontinuitet mellem støttemodtagerne og købernes aktiviteter (85). Kommissionen vil nøje overvåge, om betingelserne i Kommissionens brev af 27. oktober 2008, som er accepteret af de polske myndigheder, overholdes med henblik på at kunne fastslå, om dette beslutning er korrekt gennemført.
(402)
Disse betingelser, som Polen har forpligtet sig til at overholde, er sammenfattet i nedenstående.
(403)
Aktiverne (uden fordringer) privatiseres ved et åbent, gennemsigtigt, ikke-diskriminerende og betingelsesløst udbud. Gdynia skibsværft likvideres sammen med eventuelle resterende aktiver og forpligtelser.
(404)
Aktiverne sælges til markedspris (til højstbydende). Aktivernes elementer skal udbydes enkeltvis eller i et stort antal små bundter defineret med henblik maksimering af salget. Disse bundter må ikke bestå af organiserede dele af et selskab eller en virksomhed. Denne definition af bundterne bør ikke afholde potentielle købere fra at afgive fælles bud på adskillige elementer/bundter.
(405)
Udbuddet skal være ikke-diskriminerende, dvs. at det skal sikres, at det er åbent for potentielle købere med enhver profil uden diskrimination vedrørende formålet med købet.
(406)
Der må ikke være knyttet betingelser til udbuddet (såsom fastholdelse af beskæftigelse eller aktiviteter eller overtagelse af eksisterende kontrakter på skibsbygning). Det eneste kriterium for udvælgelsen af det vindende bud er maksimering af indtægterne til gavn for værftets kreditorer.
(407)
Værftets kreditorer - offentlige såvel som private - herunder værftets kunder, skal have samme rangorden og rettigheder til indtægterne fra salget af aktiverne, som de ville have haft i forbindelse med en konkursprocedure.
(408)
Der tildeles ingen ny statsstøtte i forbindelse med salget, hverken som gældseftergivelse, statsfinansieret indfrielse af offentligretlige forpligtelser eller civilretlige forpligtelser, kapitaltilførsler, lån, garantier eller andre foranstaltninger. Enhver ny offentligretlig forpligtelse indgået i løbet af den periode, der er nødvendig til fuldførelse af salget, skal tilbagesøges fra konkursboet.
(409)
Salget skal gennemføres af en uafhængig administrator, der har samme rettigheder og forpligtelser som en kurator. Der skal sikres vilkår, der gør det muligt for kreditorerne at overvåge salget og sikre sig, at det udføres på markedsvilkår, og at deres rangorden og rettigheder til indtægterne fra salget respekteres. Desuden udnævner Polen og Kommissionen i fællesskab en tilsynsførende befuldmægtiget med den specifikke opgave at hjælpe Kommissionen med at verificere, at salget og tilbagebetalingen af støtten finder sted i fuld overensstemmelse med ovennævnte krav. I dette øjemed forelægger den tilsynsførende befuldmægtigede regelmæssige, detaljerede rapporter til Kommissionen om de forskellige etaper af proceduren.
(410)
Polen har tilkendegivet, at det vil være nødvendigt at vedtage lovgivning med henblik på gennemførelsen af nærværende beslutning. Kommissionen erkender derfor, at der er behov for en længere end normal gennemførelsesfrist, også i betragtning af det store antal individuelle støtteforanstaltninger, der er omfattet af denne beslutning, og deres forskellighed med hensyn til form og varighed. Kommissionen anmoder derfor Polen om at gennemføre denne beslutning senest syv måneder efter modtagelsen -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den i betragtning 209-232 i denne beslutning beskrevne statsstøtte, som Polen i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, har ydet Gdynia skibsværft, er uforenelig med Fællesmarkedet.
Desuden er enhver garanti for forudbetalinger ydet af Polen fra 1. juli 2007 til datoen for nærværende beslutning i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, til fordel for Gdynia skibsværft uforenelig med fællesmarkedet.
Artikel 2
Med hensyn til de lån ydet af forskellige offentlige organer, som er beskrevet i betragtning 209-232 i denne beslutning, tilbagesøger Polen støtte svarende til forskellen mellem den rente, Gdynia skibsværft faktisk betalte, og den rente, til hvilken støttemodtageren kunne have indhentet lånet på markedet, for perioden mellem det tidspunkt, hvor de pågældende lån blev ydet, og tidspunktet for deres indfrielse. Desuden indfries lån, der stadig er udestående på datoen for vedtagelsen af denne beslutning, omgående.
Artikel 3
Med hensyn til de garantier ydet af finansministeriet, som er beskrevet i betragtning 209-232 i denne beslutning, tilbagesøger Polen for perioden mellem tidspunktet for tildelingen af støtten og tidspunktet for garantiens udløb støtte svarende til forskellen mellem den rente, Gdynia skibsværft faktisk betalte for lån indhentet takket være statsgarantien, og den rente, støttemodtageren skulle have betalt, hvis lånet havde været indhentet på markedet, eller svarende til det garanterede beløb multipliceret med risikofaktoren (sandsynligheden for udnyttelsen af garantien), minus den betalte garantipræmie, eller svarende til forskellen mellem den garantipræmie, støttemodtageren har betalt, og den garantipræmie, for hvilken støttemodtageren kunne have indhentet garantien på markedet. Desuden ophæves garantier, der stadig er gældende på tidspunktet for vedtagelsen af denne beslutning, omgående.
Artikel 4
Med hensyn til de af eksportkreditrådet (Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych - »KUKE«) ydede forudbetalingsgarantier, som er beskrevet i betragtning 209-232 i denne beslutning, tilbagesøger Polen for perioden mellem tidspunktet for tildelingen af støtten og tidspunktet for garantiens udløb støtte svarende til forskellen mellem den garantipræmie, støttemodtageren betalte, og den garantipræmie, til hvilken støttemodtageren kunne have opnået garantien på markedet. Desuden ophæves garantier, der stadig er gældende på tidspunktet for vedtagelsen af denne beslutning, omgående.
Artikel 5
Artikel 3 og 4 finder tilsvarende anvendelse på forudbetalingsgarantier ydet af Polen i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, til fordel for Gdynia skibsværft fra 1. juli 2007 til datoen for vedtagelsen af denne beslutning.
Artikel 6
Med hensyn til de ikke fuldbyrdede offentlige fordringer beskrevet i betragtning 209-232 i denne beslutning tilbagesøger Polen for perioden mellem tidspunktet for tildelingen af støtten og indfrielsen af de offentligretlige fordringer støtte svarende til forskellen mellem den rente, Gdynia skibsværft faktisk betalte, og den rente, til hvilken støttemodtageren kunne have opnået henstand med betalingerne af sådanne forpligtelser, hvis den var opnået hos en investor på markedsvilkår. Desuden indfries alle udestående offentligretlige forpligtelser omgående.
Artikel 7
Med hensyn til den i betragtning 209-232 i denne beslutning beskrevne eftergivelse af offentligretlige forpligtelser tilbagesøger Polen støtte svarende til de eftergivne beløb.
Artikel 8
Med hensyn til den i betragtning 209-232 i denne beslutning beskrevne omstrukturering af offentligretlige forpligtelser i henhold til loven af 30. oktober 2002 om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet, som ændret, tilbagesøger Polen støtte svarende til det beløb, der er overført til Operator, minus den reelle værdi af de af støttemodtageren til Operator overførte aktiver.
Artikel 9
Med hensyn til de i betragtning 209-232 i denne beslutning beskrevne kapitaltilførsler fra forskellige offentlige myndigheder tilbagesøger Polen støtte svarende til al den tilførte kapital.
Artikel 10
Med hensyn til de i tabel 4 i betragtning 209-232 i denne beslutning beskrevne direkte tilskud tilbagesøger Polen støtte svarende til de samlede tilskud.
Artikel 11
1. Polen forpligter sig til at tilbagesøge den i ovenstående artikler beskrevne støtte fra støttemodtageren. Tilbagesøgningen finder sted i overensstemmelse med retningslinjerne i betragtning 384-401 i denne beslutning.
2. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor den blev udbetalt til Gdynia skibsværft, og indtil den er tilbagebetalt.
3. Renten tilskrives med renters rente i overensstemmelse med kapital V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (86) og Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 (87) om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004.
4. Polen annullerer alle udestående betalinger på den i artikel 1 omhandlede støtte med virkning fra datoen for vedtagelsen af denne beslutning.
Artikel 12
1. Tilbagesøgningen af den i artikel 1 omhandlede støtte iværksættes uopholdeligt og effektivt.
2. Polen drager omsorg for, at denne beslutning efterkommes senest syv måneder efter meddelelsesdatoen.
Artikel 13
1. Senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning sender Polen følgende oplysninger til Kommissionen:
a)
det samlede beløb (grundbeløb og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale
b)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er iværksat og planlagt med henblik på efterlevelse af nærværende beslutning
c)
dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten
d)
dokumentation for, at alle forudbetalingsgarantier er ophævet.
2. Polen underretter Kommissionen om resultaterne af gennemførelsen af de nationale foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til nærværende beslutning, indtil tilbagebetalingen af den støtte, der er omhandlet i artikel 1, er afsluttet. Polen fremlægger på Kommissionens anmodning øjeblikkeligt oplysninger om foranstaltninger, der allerede er iværksat og planlagt med henblik på efterlevelse af denne beslutning. Polen fremlægger også detaljerede oplysninger om de støttebeløb og de renter, der allerede er tilbagebetalt af støttemodtageren.
Denne beslutning er rettet til Republikken Polen.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. november 2008.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 6 päivänä marraskuuta 2008,
Valtiontuesta C 17/05 (ex N 194/05 ja PL 34/04), jonka Puola on myöntänyt Gdynian telakalle
(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6771)
(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2010/47/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti pyytänyt asianosaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon näiden esittämät huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
(1)
Puola ilmoitti 29 päivänä huhtikuuta 2004 liittymissopimuksen liitteen IV 3 kohdan väliaikaista menettelyä koskevien määräysten mukaisesti rakenneuudistustoimenpiteistä Stocznia Gdynia S.A.:n, jäljempänä ’Gdynian telakka’, hyväksi. Asia kirjattiin viitenumerolla PL 34/2004.
(2)
Komissio pyysi 19 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Puolaa toimittamaan muutamia puuttuvia asiakirjoja. Asiakirjat toimitettiin 16 päivänä kesäkuuta 2004. Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä heinäkuuta 2004, 8 päivänä lokakuuta 2004, 23 päivänä marraskuuta 2004 ja 4 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, joihin Puola vastasi 3 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä ja 7 päivänä syyskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 10 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä ja 15 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 17 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä ja 21 päivänä helmikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 30 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä ja 1 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 18 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja 20 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puola ilmoitti 22 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä hyväksyvänsä sen, että komissio katsoisi 29 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyn ilmoituksen PL 34/2004 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaiseksi ilmoitukseksi niiden toimenpiteiden osalta, joiden katsottaisiin olevan uutta tukea. Asia kirjattiin uudella viitenumerolla: N 194/2005.
(3)
Komissio teki 1 päivänä kesäkuuta 2005 päätöksen muodollisen tutkinnan aloittamisesta, josta ilmoitettiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2), ja kehotti Puolaa ja asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.
(4)
Saatuaan pidennettyä huomautusten esittämisen määräaikaa (9 päivänä elokuuta 2005 päivätty kirje) Puola esitti huomautuksensa 2 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä ja 5 päivänä syyskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Vastauksessaan Puola toimitti komissiolle 4 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyn, Gdynian telakan uuden rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma’.
(5)
Puola esitti lisähuomautuksia 3 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä ja 7 päivänä marraskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(6)
Gdynian telakka esitti huomautuksia 10 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 14 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Huomautuksia esittivät myös Ray Car Carriers (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä), Tanskan pysyvä edustusto Euroopan unionissa (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä), Tanskan laivanrakennusteollisuuden yhdistys Danske Maritime (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä), Solidaarisuus-ammattiliitto (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä) ja Puolan laivanrakennusteollisuuden yhdistys (10 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä).
(7)
Komissio välitti huomautukset Puolalle 26 päivänä lokakuuta 2005 ja 12 päivänä joulukuuta 2005 päivätyillä kirjeillä (3). Puola vastasi Gdynian telakan esittämiin huomautuksiin 16 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä ja 18 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjellä. Puola ei vastannut muiden kolmansien osapuolten esittämiin huomautuksiin.
(8)
Komissio pyysi ulkopuolisen asiantuntijan apua vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman arvioimisessa. Asiantuntija toimitti raporttinsa komissiolle joulukuussa 2005.
(9)
Komissio pyysi 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Puolaa toimittamaan uusimmat tiedot Gdynian telakan rakenneuudistusstrategian etenemisestä. Puola vastasi 20 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä ja 21 päivänä helmikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, ja 22 päivänä helmikuuta 2006 järjestettiin tapaaminen komission, Puolan viranomaisten ja Gdynian telakan edustajien välillä. Puola ilmoitti, että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma oli vanhentunut ja että Puola oli laatinut Gdynian telakkakonsernia varten uuden rakenneuudistusstrategian, johon kuuluivat Gdańskin telakan irrottaminen konsernista ja Gdynian telakan (osittainen) yksityistäminen. Lisäksi Puola ilmoitti, että muutettu rakenneuudistussuunnitelma toimitettaisiin komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2006 ja että Gdynian telakan yksityistäminen alkaisi pian.
(10)
Tapaamisen jatkotoimena komissio lähetti Puolalle 8 päivänä maaliskuuta 2006 kirjeen, johon Puola vastasi 13 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, jossa ilmoitettiin yksityistämisen aikataulu. Puola toimitti yksityistämisestä lisätietoja 29 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja 30 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon Puola vastasi 19 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja 20 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(11)
Puola toimitti 6 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja 10 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ensimmäisen luonnoksen asiakirjasta, jossa esiteltiin Puolan telakkateollisuuden strategia vuosiksi 2006-2010 (laivanrakennukseen tarkoitetut meritelakat) (”Strategia dla sektora stoczniowego (morskie stocznie produkcyjne) w Polsce w latach 2006-2010”). Komissio esitti huomautuksia 12 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Puolan hallitus hyväksyi asiakirjan lopulta 31 päivänä elokuuta 2006, ja asiakirja lähetettiin komissiolle 1 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(12)
Gdynian telakka toimitti komissiolle 15 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä sähköpostiviestillä toukokuussa 2006 päivätyn, mahdollisten sijoittajien saatavilla 10 päivästä toukokuuta 2006 olleen esitteen (”Memorandum informacyjne Stocznia Gdynia”) Gdynian telakasta.
(13)
Puola toimitti 26 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä ja 30 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja meneillään olleesta yksityistämisestä sekä luettelon yhtiöistä, joille Puola oli yksityistämisessä avustavan konsulttinsa välityksellä lähettänyt tarjouspyynnön osallistumisesta uuteen pääomankorotukseen, joka oli hyväksytty Gdynian telakan yhtiökokouksessa 19 päivänä huhtikuuta 2006. Puola toimitti 13 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä ja 17 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja meneillään olleesta yksityistämisestä ja ilmoitti komissiolle kahden yhtiön jättäneen alustavat tarjoukset pääomankorotukseen osallistumisesta sekä toimitti yksityistämisessä avustavan konsultin laatiman vertailuanalyysin tarjouksista.
(14)
Gdynian telakka toimitti komissiolle 9 päivänä kesäkuuta 2006 alustavia muutosehdotuksia rakenneuudistussuunnitelmaan. Komission edustajat vierailivat telakalla 13 päivänä kesäkuuta 2006 ja esittivät alustavia huomautuksia muutetusta rakenneuudistussuunnitelmasta. Komission ulkopuolinen asiantuntija esitti huomautuksensa heinäkuussa 2006 päivätyssä raportissa. Lopuksi komissio huomautti vielä rakenneuudistussuunnitelmaan esitetyissä muutosehdotuksissa havaitsemistaan puutteista 17 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyssä kirjeessä.
(15)
Yksityistämisestä ja muutetun rakenneuudistussuunnitelman laatimisesta pidettiin useita kokouksia komission edustajien ja Puolan viranomaisten välillä: Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2006, 22 päivänä helmikuuta 2006 ja 10 päivänä toukokuuta 2006 sekä Gdynian telakan tiloissa 13 päivänä kesäkuuta 2006.
(16)
Puola vastasi 17 päivänä heinäkuuta 2006 päivättyyn komission kirjeeseen 31 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä ja 1 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(17)
Puola ilmoitti muutoksista, joita oli tehty 3 päivänä syyskuuta 2006 päivättyyn Gdynian telakan rakenneuudistuussuunnitelmaan (”Plan restrukturyzacji Stoczni Gdynia S.A”, jäljempänä ’vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma’), ja Gdynian telakalle annetusta uudesta valtiontuesta, joka oli myönnetty sen jälkeen, kun komissio oli tehnyt päätöksen muodollisen tutkinnan aloittamisesta.
(18)
Puola toimitti lisätietoja Gdynian telakkakonsernin rakenneuudistuksesta 12 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä ja 13 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja ilmoitti erityisesti, että Gdańskin telakan ja Gdynian telakkakonsernin pääomat oli erotettu toisistaan.
(19)
Gdynian telakan yksityistämisestä toimitettiin lisätietoja 26 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä ja 27 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(20)
Puola ilmoitti Gdynian telakalle myönnetystä uudesta lisätuesta 21 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä ja 27 päivänä marraskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(21)
Komission jäsen Neelie Kroes ja Puolan talousministeri Piotr Woźniak tapasivat 7 päivänä joulukuuta 2006. Ministeri Woźniak ilmoitti Puolan aikovan käynnistää Gdynian telakan yksityistämisen uudelleen järjestämällä avoimen ja läpinäkyvän menettelyn, joka saataisiin päätökseen viimeistään kesäkuussa 2007. Puola vahvisti tämän lausunnon 27 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä ja 4 päivänä tammikuuta 2007 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä viitaten 19 päivänä joulukuuta 2006 tehtyyn hallituksen päätökseen hyväksyä asiakirja, joka koski laivanrakennusalan tilannetta (”Informacja o bieżącej sytuacji w przemyśle stoczniowym”). Puola pyysi komissiota keskustelemaan tasoitustoimenpiteistä.
(22)
Komission edustajat vierailivat telakalla 19 päivänä joulukuuta 2006 ulkopuolisen asiantuntijan kanssa kootakseen tasoitustoimenpiteiden arviointia varten tarvittavat tiedot. Komission ulkopuolinen asiantuntija antoi raportin telakan kapasiteetista 16 päivänä tammikuuta 2007.
(23)
Komissio vastasi 27 päivänä joulukuuta 2006 päivättyyn kirjeeseen 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, jossa se kehotti Puolaa toimittamaan ehdotuksen Gdynian telakan tasoitustoimenpiteistä helmikuun 2007 loppuun mennessä.
(24)
Puola toimitti 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä selvityksen Gdynian telakan yksityistämisestä sekä ehdotuksen tasoitustoimenpiteistä.
(25)
Tältä pohjalta komission, Puolan viranomaisten ja telakan edustajien välillä järjestettiin 15 päivänä maaliskuuta 2007 tekninen tapaaminen, jossa keskityttiin pääasiassa tasoitustoimenpiteisiin ja lisäksi myös meneillään olleeseen yksityistämiseen. Komissio ja Puolan viranomaiset sopivat, että komissio aloittaisi tekniset neuvottelut suoraan Gdynian telakan kanssa saadakseen koottua kaiken tarvittavan tiedon Puolan ehdottamien tasoitustoimenpiteiden arvioimiseksi. Gdynian telakka toimitti alustavia tietoja telakan kapasiteetista 12 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä huhtikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla sähköpostiviestillä.
(26)
Komissio pyysi lisätietoja tasoitustoimenpiteistä 29 päivänä maaliskuuta 2007, 27 päivänä huhtikuuta 2007 ja 25 päivänä toukokuuta 2007 päivätyillä kirjeillä, joihin Gdynian telakka vastasi 20 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyllä ja 23 päivänä huhtikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 9 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä ja 10 päivänä toukokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 30 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä ja 31 päivänä toukokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjellä. Gdynian telakka toimitti lisätietoja komission edustajien kanssa 6 päivänä kesäkuuta 2007 pidetyssä tapaamisessa ja tämän jälkeen 18 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyssä ja 21 päivänä kesäkuuta 2007 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. Komissio esitti lisäkysymyksiä 20 päivänä kesäkuuta 2007 sähköpostiviestillä, johon Gdynian telakka vastasi 25 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(27)
Komissio ilmoitti Puolalle 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että Puolan ehdottamista Gdynian telakan tasoitustoimenpiteistä tehdyn alustavan arvion perusteella vaikutti siltä, että toimenpiteet olivat hyväksyttäviä, mikäli tietyt edellytykset täyttyisivät. Puola vastasi 24 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, jossa se esitti huomautuksia Gdynian telakan tasoitustoimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevista edellytyksistä. Komissio päätti tasoitustoimenpiteitä koskevan asian käsittelyn 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.
(28)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 24 päivänä toukokuuta 2007 käydyssä puhelinkeskustelussa, että Puola aikoi aloittaa Gdynian telakan yksityistämisen uudelleen julkisella tarjouskilpailulla. Komissio pyysi täydelliset uusimmat tiedot yksityistämisen etenemisestä 29 päivänä toukokuuta 2007 päivätyssä kirjeessä ja toisti pyynnön 6 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä. Puola vastasi 22 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja 25 päivänä kesäkuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, ja täydensi vastaustaan 28 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyn lisätietopyynnön jälkeen 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Kyseisessä kirjeessä Puola toimitti komissiolle myös 4 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyn esitteen (Memorandum informacyjne Stocznia Gdynia) Gdynian telakasta, jäljempänä ’telakan esite’. Komissio ilmoitti 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, ettei yksityistämistä voitaisi viivästyttää enää enempää.
(29)
Komissio toimitti huomautuksensa telakan esitteestä 30 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puola vastasi 21 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puola toimitti 29 päivänä elokuuta 2007 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä 29 päivänä elokuuta 2007 päivätyn asiakirjan, jossa annettiin lisäselvityksiä Gdynian telakkaa koskevaan esitteeseen (”Informacja uzupełniająca do Memorandum informacyjnego Stocznia Gdynia”), liitettäväksi 4 päivänä heinäkuuta 2007 päivättyyn esitteeseen, jäljempänä ’esitteen liite’. Komissio esitti huomautuksensa esitteen liitteestä 4 päivänä syyskuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, johon Puola vastasi 7 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, jossa se toimitti muutetun version esitteen liitteestä. Komissio esitti lopulliset huomautuksensa 14 päivänä syyskuuta 2007 päivätyssä kirjeessä.
(30)
Puola toimitti uusimmat tiedot yksityistämisen etenemisestä 7 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja 24 päivänä lokakuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 25 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(31)
Vastauksena 30 päivänä marraskuuta 2007 päivättyyn komission kirjeeseen Puola toimitti lisätietoja yksityistämisestä 13 päivänä, 19 päivänä ja 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyillä ja 14 päivänä, 20 päivänä ja 21 päivänä joulukuuta 2007 saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Viimeksi mainitussa kirjeessä Puola ilmoitti komissiolle saaneensa kolme sitovaa tarjousta Gdynian telakan ostamisesta. Nämä tarjoukset toimitettiin komissiolle 8 päivänä helmikuuta 2008 päivätyssä ja 11 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä.
(32)
Komission edustajien ja Puolan viranomaisten välinen tapaaminen pidettiin Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2008, ja komissio toisti tapaamisen tulokset 17 päivänä ja 30 päivänä tammikuuta 2008 päivätyissä kirjeissä.
(33)
Puola ilmoitti komissiolle 30 päivänä tammikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä, että kaksi tarjouksentekijää oli kutsuttu käymään neuvotteluja valtiokonttorin kanssa. Puola ilmoitti 14 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 19 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Gdynian telakan yksityistäminen saataisiin päätökseen kesään 2008 mennessä. Komissio vastasi 28 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(34)
Puola toimitti 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyssä ja 3 päivänä maaliskuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä yhden tarjouksentekijän, Amber Sp. z o.o.:n, laatiman ensimmäisen luonnoksen uudesta rakenneuudistussuunnitelmasta. Yhtiölle annettiin 20 päivänä maaliskuuta 2008 väliaikaiset yksinoikeudet käydä neuvotteluja, ja se toimitti päivitetyn luonnoksen rakenneuudistussuunnitelmasta 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä ja 24 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla sähköpostiviestillä. Tarjouksentekijä esitti lisätietoja asiakirjassa, joka koski rakenneuudistuksen päälinjoja (”Główne kierunki restrukturyzacji”) ja joka toimitettiin 10 päivänä huhtikuuta 2008 pidettyyn tapaamiseen ja kirjattiin saapuneeksi 18 päivänä huhtikuuta 2008. Toisen tarjouksentekijän laatimat tiedot toimitettiin myöhemmin 7 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä ja 18 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä 18 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyn muistutuksen jälkeen.
(35)
Puola toimitti tietoja Amber Sp. z o.o.:n kanssa yksinoikeudella käytyjen neuvottelujen etenemisestä 28 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, 7 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä ja 18 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, 23 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä sekä 25 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. Komission, Gdynian telakan, Amber Sp. z o.o.:n ja Puolan viranomaisten edustajien välinen tapaaminen pidettiin Varsovassa 10 päivänä huhtikuuta 2008. Puola toimitti komissiolle tapaamisesta laatimansa pöytäkirjan 7 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja 13 päivänä toukokuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(36)
Komissio esitti huomautuksia yksityistämisen etenemisestä 21 päivänä ja 30 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyissä kirjeissä.
(37)
Puola ilmoitti komissiolle 12 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Amber Sp. z o.o. oli vetäytynyt yksityistämisprosessista. Lopuksi Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 26 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja 27 päivänä toukokuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että valtiovarainministeri oli päättänyt 15 päivänä toukokuuta 2008 lopettaa julkisena tarjouskilpailuna käydyn yksityistämisprosessin ja aloittaa neuvottelut niiden tarjouksentekijöiden kanssa, joiden tarjoukset oli hyväksytty mukaan vuonna 2007 käynnistettyyn menettelyyn.
(38)
Lisäksi Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle toteuttavansa toimia yksityistämisen aloittamiseksi uudelleen, jotta yksityistämissopimukset voitaisiin allekirjoittaa marraskuussa 2008. Puola on toimittanut komissiolle 3 päivästä kesäkuuta 2008 päivittäin raportteja usean asianosaisen osapuolen toteuttamista toimista uudelleen aloitetussa yksityistämisessä. Puola toimitti komissiolle 6 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä 2 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyn esitteen (”Memorandum informacyjne Stocznia Gdynia”) Gdynian telakasta, jäljempänä ’vuoden 2008 esite’.
(39)
Puolan viranomaisten pyynnöstä komission, Puolan viranomaisten ja komissiolle Gdynian telakan mahdollisena ostajana esitellyn ISD Polskan edustajien välillä pidettiin tapaaminen 10 päivänä kesäkuuta 2008. Toinen tapaaminen komission ja Puolan viranomaisten välillä pidettiin 13 päivänä kesäkuuta 2008.
(40)
Puola toimitti 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ISD Polskan (Gdańskin telakan omistaja) laatiman luonnoksen Gdynian ja Gdańskin telakoiden rakenneuudistussuunnitelmaksi sekä Polish Shipbuilding Companyn, jäljempänä ’PSC’, laatiman luonnoksen Gdynian telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi.
(41)
Komissio pyysi 4 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä selventämään muutamia seikkoja, jotka liittyivät ISD Polskan laatimaan luonnokseen rakenneuudistussuunnitelmaksi. Puola vastasi 7 päivänä ja 8 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyillä ja samoina päivinä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Puolan viranomaisten, ISD Polskan ja komission edustajien välillä järjestettiin tapaaminen 8 päivänä heinäkuuta 2008.
(42)
Puola lupasi 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä toimittaa komissiolle valmiin rakenneuudistussuunnitelman viimeistään 12 päivänä syyskuuta 2008.
(43)
Komissio hyväksyi alustavasti 16 päivänä heinäkuuta 2008 arvion ja päätelmät, jotka esitettiin muodollisen tutkinnan päättämistä koskevassa päätösehdotuksessa ja joiden mukaan Gdynian telakalle myönnetty tuki ei soveltunut yhteismarkkinoille vaan oli perittävä takaisin. Komissio päätti kuitenkin 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyn Puolan viranomaisten kirjeen perusteella lykätä päätöksen tekemistä arvioidakseen, voisiko tilanne parantua merkittävästi uudella rakenneuudistussuunnitelmalla, jonka Puolan viranomaiset toimittaisivat viimeistään 12 päivänä syyskuuta 2008, jolloin tuen voitaisiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.
(44)
Tämän jälkeen Puola on toimittanut komissiolle viikoittain uusia tietoja yksityistämisen etenemisestä (28 päivänä heinäkuuta, 4 päivänä elokuuta, 12 päivänä elokuuta, 21 päivänä elokuuta, 25 päivänä elokuuta, 1 päivänä syyskuuta, 8 päivänä syyskuuta, 16 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä syyskuuta päivätyt ja samoina päivinä saapuneiksi kirjatut kirjeet).
(45)
Puola pyysi 18 päivänä heinäkuuta päivätyllä ja 21 päivänä heinäkuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että komission kanssa järjestettäisiin kolmivaiheiset neuvottelut rakenneuudistussuunnitelman luonnoksesta, jotta komission huomautukset sisältävä lopullinen versio saataisiin laadittua. Komissio hyväksyi aikataulun 31 päivänä heinäkuuta päivätyllä kirjeellä.
(46)
Puolan viranomaisten ja komission välinen ensimmäinen epävirallinen tapaaminen pidettiin kuitenkin vasta 21 päivänä elokuuta 2008. Toinen tapaaminen Puolan viranomaisten kanssa pidettiin ISD Polskan edustajien läsnä ollessa 2 päivänä syyskuuta 2008. Puola toimitti epävirallisesti ISD Polskan laatiman luonnoksen rakenneuudistussuunnitelmaksi 28 päivänä elokuuta 2008 ja muutetun version luonnoksesta 8 päivänä syyskuuta 2008.
(47)
Puola toimitti 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä ISD Polskan laatiman Gdynian ja Gdańskin telakoiden lopullisen rakenneuudistussuunnitelman.
(48)
Puola toimitti 16 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä ja 17 päivänä syyskuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä luonnoksen yksityistämissopimuksesta ISD Polskan ja Puolan valtiokonttorin välillä.
(49)
Puolan viranomaisten ja komission välillä järjestettiin tapaaminen 30 päivänä syyskuuta 2008. ISD Polskan edustajat osallistuivat tapaamiseen.
(50)
Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevista puite-edellytyksistä. Puola lupasi 3 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä ja 4 päivänä marraskuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä noudattaa kyseisiä edellytyksiä täysin. Komissio hyväksyi tämän lupauksen 6 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(51)
Komissio pyysi Puolan viranomaisia 14 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä toimittamaan yleiskatsauksen kaikesta valtiontuesta, jota telakalle on myönnetty Puolan liityttyä EU:hun 1 päivänä toukokuuta 2004. Puola vastasi 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi lisäselvityksiä 13 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, johon Puola vastasi 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puola ilmoitti komissiolle Gdynian telakalle myönnetystä lisätuesta 6 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 12 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 13 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 6 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
II. YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA
1. ASIANOMAINEN YRITYS
(52)
Tuensaaja on Gdynian telakka. Yritys sijaitsee Gdańskin-Gdynian-Sopotin alueella Pohjois-Puolassa.
(53)
Komissio panee merkille, että valtiontukisääntöjen mukaan alueen yhtiöt voivat saada sekä lähentymistavoitteen mukaista (4) tukea rakennerahastoista että tukea koheesiorahastosta (5). Alueella sijaitsevilla yhtiöillä on erityisesti mahdollisuus saada tukea alueelliseen toimenpideohjelmaan kuuluvista toimintalinjoista, joilla on tarkoitus tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä innovointiin ja teknologian siirtoon liittyviä toimenpiteitä (joilla tähdätään työpaikkojen luomiseen pitkällä aikavälillä) ja kehittää sosiaalista ja opetukseen käytettävää infrastruktuuria, joka on tarkoitettu ammatillista koulutusta ja elinikäistä oppimista varten. Alueen yhtiöillä on lisäksi mahdollisuus saada tukea innovatiivisen talouden ja henkilöstövoimavarojen toimenpideohjelmista, joista jälkimmäisillä on tarkoitus tukea juuri yhtiöitä ja työmarkkinoita sopeutumaan talouden muutoksiin, myös rakenneuudistuksiin.
(54)
Gdynian telakka toimii laivanrakennusalalla, ja se valmistaa runkoja, rakentaa terässiltoja ja tarjoaa sekä laivanrakennukseen liittyviä että muita palveluja.
(55)
Gdynian telakan suurimpia osakkaita (6) ovat valtiokonttori, joka omistaa 32 prosenttia osakkeista, mikä vastaa 35:tä prosenttia äänivallasta; Ray Car Carriers Ltd (16 prosenttia osakkeista ja 22 prosenttia äänivallasta); Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 prosenttia osakkeista ja 6 prosenttia äänivallasta); Puolan teollisuuden kehittämisvirasto (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (ARP)) (9 prosenttia osakkeista ja 13 prosenttia äänivallasta) ja Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 prosenttia osakkeista ja 5 prosenttia äänivallasta). Muiden osakkaiden osuudet ovat enintään 4 prosenttia.
(56)
Gdynian telakka on Gdynian telakkakonsernin emoyhtiö, ja konserniin kuuluu kaksitoista tytäryhtiötä. Stocznia Gdańsk S.A. oli yksi tytäryhtiöistä viime aikoihin asti, mutta lokakuussa 2007 tehdyllä sopimuksella Gdynian telakka möi hallussaan olleet Gdańskin telakan osakkeet Stocznia Gdańsk S.A.:n uudelle enemmistöosakkaalle. Gdynian telakalla oli kuitenkin hallussaan vuodesta 1998 syksyyn 2006 enemmistö Stocznia Gdańsk S.A.:n (jonka aiempi nimi oli Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia) osakkeista, mikä vuoksi molempien telakoiden rakenneuudistus toteutettiin yhtäaikaisesti.
(57)
Gdynian telakan laivanrakennustoiminnan päätuotteita ovat 1 100-5 000 TEU:n konttialukset ja autonkuljetukseen tarkoitetut ro-ro-alukset, joiden lastikapasiteetti on 2 100-6 000 autoa. Muita tuotteita ovat monitoimialukset, tuote- ja kemikaalisäiliöalukset, irtolastialukset ja nestekaasusäiliöalukset.
(58)
Enintään 3 000 TEU:n suuruisten konttialusten markkinasegmentillä pääkilpailijoita ovat eurooppalaiset telakat Aker Ostsee ja Volkswerft Stralsund Saksassa sekä korealaiset ja kiinalaiset telakat. Telakka valmistaa maailman suurimmat autonkuljetusalukset (kuolleen painon perusteella laskettuna), ja sen osuus näiden tuotteiden tilauskannasta koko maailmassa on 11 prosenttia (7). Mikään muu Euroopan unionissa sijaitseva telakka ei valmista yhtä suuria autonkuljetusaluksia, ja ainoa eurooppalainen kilpailija on Uljanikin telakka Kroatiassa. Muita Gdynian kilpailijoita ovat korealaiset ja japanilaiset telakat.
(59)
Gdynian telakalla valmistettiin 48 alusta vuosina 2002-2006. Vuonna 2004 Gdynian laskettiin olevan tilauskannaltaan maailman 13:nneksi suurin telakka (kompensoidun bruttovetoisuuden perusteella mitattuna). Vuonna 2005 se oli 21:nen mutta edelleen Euroopan suurin telakka.
(60)
Tällä hetkellä (huhtikuussa 2008) (8) sen tilauskanta sisältää 16 sopimusta aluksista (12 autonkuljetusalusta ja 4 konttialusta), joiden kompensoitu bruttovetoisuus on yhteensä 581 000 toimitettuina vuosina 2008 ja 2009.
(61)
Gdynian telakan tärkeimpiä tuotantotiloja ovat kaksi telakka-allasta, SD I ja SD II.
(62)
Elokuussa 2007 Gdynian telakalla oli 4 611 työntekijää, joista 68 prosenttia osallistui suoraan tuotantoprosessiin (9). Määrä on vähentynyt 26 prosenttia joulukuusta 2004, jolloin telakalla oli 6 249 työntekijää (10).
(63)
Gdynian telakkakonsernin vaikeudet alkoivat vuonna 2002. Vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmassa selitetään, että taloustilannetta hankaloittivat ulkoiset tekijät, kuten aasialaisten telakoiden kilpailu, zlotyn arvon nousu suhteessa dollariin, teräksen hinnan nousu, vaikeudet saada rahoitusta Stocznia Szczecin Porta Holding S.A.:n tehtyä konkurssin ja pukkinosturin kaatuminen Gdynian telakalla vuonna 1999 riehuneen raivoisan myrskyn seurauksena. Gdynian telakka teki useita johtoa koskevia päätöksiä, jotka osoittautuivat ongelmallisiksi, pyrkiessään vahvistamaan tilauskantaansa etenkin, kun Gdańskin telakan hankinta vuonna 1998 lisäsi sen tuotantokapasiteettia. Telakka otti vastuulleen niin suunnitteluun, tekniikkaan, rahoitukseen kuin liiketoimintaan liittyvät riskit (uudet tuotteet, prototyypit ja tappiota tuottavat telakalle uuden tyyppiset alukset, kuten pienet irtolastialukset, kemikaalisäiliöalukset, ro-ro-alukset, kaasusäiliöalukset, irtolastin ja konttien kuljetukseen tarkoitetut yhdistelmäalukset ja yleiset rahtialukset). Gdynian telakka ei saanut myöskään karsittua tuotantokustannuksia riittävästi.
(64)
Vaikeudet ovat jatkuneet koko rakenneuudistuksen ajan. Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaan pysyvien vaikeuksien syynä olivat zlotyn arvo suhteessa dollariin ja ennen näkemätön teräksenhinnan nousu, joita ei ollut otettu huomioon telakan tekemissä sopimuksissa. Lisäksi syynä oli rahoituksen puute laajamittaisia rakenneuudistustoimia varten.
(65)
Konsernin talousvaikeudet johtivat julkisten ja kaupallisten velkojen ja palkkojen maksamisen viivästymisiin, materiaalien puutteeseen, tuotannon hidastumiseen, kustannusten nousuun (työmenekki, sakot) ja merkittäviin viivästymisiin sopimusten täytäntöönpanossa.
(66)
Gdynian telakan taloustilanne on pahentunut vähitellen.
Taulukko 1:
Gdynian telakan toiminta
[miljoonaa Puolan zlotya]
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Liikevaihto
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Tulos
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Pääoma
- 288
- 285
- 576
- 928
Lähde: vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma ja telakan esite.
(67)
Telakan odotetaan tuottavan suuret tappiot vuosina 2008 ja 2009 nykyisellä tilauskannallaan (11).
2. PÄÄTÖS ALOITTAA EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAINEN MENETTELY
(68)
Muodollisen tutkinnan aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio esitti, että osa liittymissopimuksen liitteen IV 3 kohdan mukaisesti ilmoitetuista toimenpiteistä katsottaisiin uudeksi tueksi, koska ne oli myönnetty vasta Puolan liityttyä Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai koska niitä ei ollut vielä myönnetty päätöksentekohetkellä. Komissio on luetellut kyseiset toimenpiteet päätöksen liitteen I B osassa.
(69)
Lisäksi komissio päätti, että useita päätöksen liitteen I A osassa lueteltuja toimenpiteitä oli myönnetty Gdynian telakalle ennen 1 päivää toukokuuta 2004 eikä niitä sovellettaisi liittymisen jälkeen liittymissopimuksen liitteen IV 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä eikä niitä näin ollen tutkittaisi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Kyseisiä toimenpiteitä ei siis käsitellä tässä päätöksessä. Ne oli kuitenkin otettava huomioon arvioitaessa liittymisen jälkeen myönnettyjen toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.
(70)
Pohjimmiltaan komissio väitti, ettei oikeudellisesti sitovaa päätöstä ollut tehty päätöksen liitteen I B osassa luetelluista toimenpiteistä ennen liittymistä, vaikka tunnusti, että joitakin alustavia toimenpiteitä oli kuitenkin tehty oikeudellisesti sitovan päätöksen tekemiseksi.
(71)
Julkisoikeudellisen velan uudelleenjärjestelystä 5a luvun menettelyn mukaisesti komissio totesi valtiontuesta (työmarkkinoiden kannalta erityisen merkittävät yritykset) 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna, (12) että 5a luvun menettelystä vastaavan teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan tekemä uudelleenjärjestelypäätös oli oikeudellisesti sitova. Tässä tapauksessa uudelleenjärjestelypäätöstä ei kuitenkaan ollut tehty ennen liittymistä (13). Näin siksi, että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan 19 päivänä huhtikuuta 2004 tekemä päätös, jolla hyväksyttiin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma, ei täyttänyt menettelyä ja sisältöä koskevia edellytyksiä, jotta se olisi voitu katsoa uudelleenjärjestelypäätökseksi.
(72)
Komissio hyväksyi Puolan selityksen, jonka mukaan näistä julkisoikeudellisista veloista kertyneet korot poistettaisiin automaattisesti velkapääoman kanssa niiden liitännäisen luonteen vuoksi ilman, että asiasta tarvitsisi tehdä erillistä päätöstä.
(73)
Komissio ei löytänyt näyttöä oikeudellisesti sitovista päätöksistä, jotka koskisivat useita toimenpiteitä, mukaan luettuina tuotannon takauksia ja pääomankorotuksia, joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua ja velan muuntamista osakkeiksi, jotka on lueteltu toimenpiteiksi nro 28-34 päätöksen liitteen I B osassa. Komissio vastasi eritoten Puolan pääasialliseen väitteeseen, jonka mukaan nämä toimenpiteet olivat sisältyneet Gdynian telakan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaan, jonka telakan johtokunta oli hyväksynyt, ja valtiokonttorin edustajat olivat velvoittaneet toimivaltaiset viranomaiset panemaan toimenpiteet täytäntöön äänestämällä suunnitelman puolesta.
(74)
Komissio tuli erityisesti siihen tulokseen, että sikäli kuin osakkaat eivät olleet tehneet vaadittuja toimia tätä varten, johtokunnalla ei ollut valtaa tehdä päätöksiä, joista koituisi taloudellisia seurauksia osakkaille. Komissio tuli lisäksi siihen tulokseen, että vaikka oletettaisiin, että johtokunnalla oli oikeus tehdä tällainen päätös osakkaiden puolesta ja heidän lukuunsa, oli epäselvää, olisiko tällainen päätös synnyttänyt valtiokonttorille positiivisen velvoitteen myöntää valtiontukea, koska tavallisesti ei ole mahdollista rinnastaa päätöksiä, jotka valtio on tehnyt markkinatalouden toimijana, ja päätöksiä, jotka valtio on tehnyt erilaisia julkisia päämääriä varten.
(75)
Päätöksen liitteen I B osassa mainitusta toimenpiteestä nro 32 (40 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus) komissio epäilee, oliko päätös, jolla valtiokonttori velvoitettiin tekemään pääomankorotus ennen Puolan liittymistä, lain mukaan pätevä, sillä siinä ei ollut noudatettu edellytystä, jonka mukaan pääomankorotus on rekisteröitävä toimivaltaisessa tuomioistuimessa kuuden kuukauden kuluessa.
(76)
Tultuaan siihen tulokseen, että useat Gdynian telakan hyväksi toteutetuista toimenpiteistä olivat uutta tukea, komissio ilmaisi epäilevänsä, ettei yhtään edellytystä, joiden nojalla tuki voitaisiin hyväksyä rakenneuudistustukena, ollut täytetty.
3. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET
a) Gdynian telakan huomautukset
(77)
Tuensaaja esitti kahdentyyppisiä väitteitä; ne koskivat komission toimivaltaa päätöksen liitteen I B osassa luetelluissa toimenpiteissä sekä komission esittämiä epäilyjä kyseisen tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille siltä osin, kuin sen katsottiin olevan uutta tukea.
(78)
Julkioikeudellisen velan uudelleenjärjestelystä 5a luvun mukaisesti tuensaaja esitti, että tuen myöntäminen oli teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan uudelleenjärjestelypäätös. Tuensaaja väitti kuitenkin - kuten Puolakin komission tutkimuksen alkuvaiheessa - että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtaja teki kyseisen päätöksen ennen EU:hun liittymistä, 19 päivänä huhtikuuta 2004.
(79)
Tuensaaja väitti, että tuen myöntämisenä ennen EU:hun liittymistä olisi pidettävä kaikkien yksittäisten julkisten velkojien suostumista 5a luvun mukaiseen uudelleenjärjestelyyn (14).
(80)
Tuensaaja väitti, päinvastoin kuin mitä Puola komission tutkinnan alkuvaiheessa, ettei viivästyskorkoa ollut kertynyt 30 päivän kesäkuuta 2003 jälkeen 5a luvun mukaisesti uudelleenjärjestellyistä julkisoikeudellisista veloista.
(81)
Tuensaaja väitti, että valtion nimenomainen riski toimenpiteessä nro 32 (pääomankorotus) oli tiedossa ennen liittymistä, joten tuki olisi katsottava myönnetyksi ennen liittymistä.
(82)
Tuensaaja esitti huomautuksia myös päätöksen muista seikoista. Se totesi erityisesti, etteivät KUKE-vientiluottolaitoksen (Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych) antamat tuotannon takaukset olleet valtiontukea. Tuensaaja väitti, että KUKE-vientiluottolaitoksen takausjärjestelmä oli itsensä rahoittava järjestelmä, jossa perityt palkkiot ylittivät pitkällä aikavälillä riskit ja todellisuudessa maksetut määrät. Tuensaaja selitti, millä ehdoilla KUKE-vientiluottolaitos myönsi näitä takauksia (vaaditut palkkiot ja vakuuden tyyppi).
(83)
Tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevasta vaatimuksesta tuensaaja väitti, että tuen määrä oli rajattu tiukasti välttämättömään ja että tukea olisi perusteltua myöntää lisää, mikäli sitä olisi saatavilla. Lisäksi tuensaaja esitti, että vaikka komissio määrittelisi rakenneuudistuksen kustannukset suppeassa merkityksessä (eli ettei niihin sisältyisi telakan käyttökustannuksia), näiden kustannusten rahoitusosuus, johon ei sisältynyt valtiontukea, olisi siltikin noin 30 prosenttia, mikä on pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien vuoden 1999 suuntaviivojen mukaista (15).
(84)
Lisäksi tuensaaja väitti, ettei Gdynian telakalle myönnetty valtiontuki vääristä kilpailua Euroopassa vaan että todellinen kilpailu-uhka Euroopan telakoille tulee Kaukoidästä. Tuensaaja myönsi, että konttialuksia rakennetaan myös muilla Euroopan telakoilla, erityisesti Saksassa, mutta väitti Saksassa rakennettavien konttialusten olevan suunnittelultaan ja teknisiltä ominaisuuksiltaan erilaisia. Tuensaaja väitti, ettei autonkuljetusaluksia rakennettu millään muulla telakalla Euroopan unionissa, joten Gdynian telakka ei kilpaillut kyseisellä segmentillä minkään muun Euroopan unionissa sijaitsevan telakan kanssa.
(85)
Lopuksi tuensaaja totesi, että sen rakenneuudistus saataisiin päätökseen vuoden 2007 loppuun mennessä.
b) Muiden asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset
(86)
Tanska ja Danske Maritime ilmoittivat tukevansa komission aikomusta varmistaa, että valtiontukea myönnetään asiassa sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Ne toivat esiin, että laivanrakennuksen maailmanmarkkinoilla vallitsevan kilpailutilanteen takia useita Tanskan telakoita oli suljettu tai ne olivat menneet konkurssiin ilman, että niille olisi annettu valtiontukea. Ne vahvistivat samoin, että Tanskan telakoiden tuotevalikoima oli samanlainen kuin Puolan telakoilla, joten vilpillinen kilpailu voisi vaikuttaa Tanskan telakoihin. Lisäksi Tanska kehotti komissiota vaatimaan Gdynian telakkaa vähentämään kapasiteettiaan niin, ettei valtiontukea käytettäisi lisäämään maailmanlaajuista liikakapasiteettia.
(87)
Ray Car Carriers painotti Gdynian telakan suurimpana asiakkaana ja yhtiön vähemmistöosakkaana Gdynian telakan merkitystä omalle toiminnalleen telakan kanssa tekemiensä voimassa olevien sopimusten vuoksi. Ray Car Carriers oli vakuuttunut siitä, että erittäin pätevän henkilöstönsä ja johtonsa ansiosta telakasta voisi tulla yksi Euroopan parhaista, jos sen rakenteet uudistettaisiin ja se saisi valtiontukea tähän tarkoitukseen.
(88)
Solidaarisuus-ammattiliitto (Solidarność) toi esiin telakan pahenevan tilanteen ja esitti, että pikainen rakenneuudistus oli välttämätön. Solidaarisuus-ammattiliitto kuvaili joitakin telakalla jo toteutettuja rakenneuudistustoimenpiteitä ja ilmoitti uskovansa, että telakan käytettävissä olevan teknologian ja työvoiman ansiosta se nousisi tuottoisien eurooppalaisten telakoiden joukkoon. Valtiontuki oli siis välttämätöntä rakenneuudistussuunnitelman täytäntöön panemiseksi.
(89)
Puolan laivanrakennusteollisuuden yhdistys Forum Okrętowe selvitti telakan vaikeuksien syitä ja ilmaisi tukevansa rakenneuudistusta sekä valtiontuen käyttöä sitä varten.
c) Puolan huomautukset
(90)
Puola esitti tuensaajan tavoin huomautuksia sekä toimivallasta että soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.
(91)
Puola ei esittänyt mitään uusia perusteita julkisoikeudellisen velan uudelleen järjestelystä 5a luvun mukaisesti. Vastauksena tuensaajan huomautuksiin Puola ilmoitti kuitenkin olevansa eri mieltä tuensaajan tekemästä Puolan lainsäädännön tulkinnasta.
(92)
Päätöksen liitteen I B osan toimenpiteiden nro 28-34 osalta Puola ei kiistänyt komission päätelmiä, jotka esitettiin muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. Puola esitti kuitenkin uuden väitteen, jonka mukaan laivanrakennusteollisuusryhmään kuuluvien valtion viranomaisten edustajien antamia lausuntoja, jotka koskivat toimenpiteiden laajentamissuunnitelmia, olisi pidettävä virallisina lupauksina. Lausunnot esitettiin ennen liittymistä.
(93)
Puola väitti toimenpiteestä nro 32 (pääomankorotus), ettei valtiokonttorin osallistumista yhtiökokouksiin Gdynian telakan omistajana voinut erottaa sen toimista julkista tukea myöntävänä viranomaisena.
(94)
Samalla Puola myönsi, että vaikka pääomankorotukseen liittyvät toimet kuuluvat omistajuuteen (dominium) ja niihin sovelletaan siviilioikeutta, yhtiöiden osakepääomaa korottavan (valtiovarain-) ministerin on noudatettava lisäksi julkisoikeudellisia sääntöjä, joita ei sovelleta tavanomaisiin markkinatoimijoihin (imperium).
(95)
Lisäksi Puola selitti, että kuuden kuukauden sääntö (määräaika osakemerkintöjen rekisteröinnille tuomioistuimessa) oli vain muodollinen vaatimus, jolla ei ollut mitään vaikutusta hetkeen, jona osakkaan velvollisuus osakkeiden merkintään on tullut voimaan. Puola väitti edelleen, että kyseinen velvollisuus tuli voimaan vuonna 2004 ennen liittymistä ja että sen täyttäminen edellytti vain uutta päätöstä telakan osakepääoman korotuksesta, joka tehtiinkin 4 päivänä maaliskuuta 2005. Valtiokonttori teki merkintänsä tämän jälkeen 23 päivänä kesäkuuta 2005.
(96)
Uuden tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille Puola totesi, että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma muodosti vankan taloudellisen perustan telakan rakenneuudistukselle. Puola myönsi, että rakenneuudistus toteutettiin rajallisin rahavaroin. Puolan viranomaiset kuvasivat vielä lyhyesti vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyneitä rakenneuudistustoimenpiteitä osoittaakseen, ettei rakenneuudistus kohdistunut pelkästään rahoitukseen. Viranomaiset puolustivat vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettuja tasoitustoimenpiteitä, jotka oli toteutettu Gdynian telakkakonsernissa. Tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevasta edellytyksestä Puola totesi, ettei tukea ollut käytetty muuhun tarkoitukseen kuin rakenneuudistukseen, ja väitti tuki-intensiteetin olevan 31 prosenttia, mikä tarkoittaa tuen osuutta rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista toimintakustannukset mukaan luettuina. Puolan mukaan sopimushintojen uudelleen neuvottelua yhdessä telakan tulevien kertyvien voittojen ja positiivisen kassavirran kanssa olisi pidettävä ”oman rahoituksen osuutena”.
(97)
Puolan viranomaiset selvittivät yksityiskohtaisesti KUKE-vientiluottolaitoksen takausjärjestelmän toimintaa ja väittivät, etteivät takaukset olleet valtiontukea.
4. KUVAUS PÄÄTAPAHTUMISTA AIKAJÄRJESTYKSESSÄ MUODOLLISEN TUTKINNAN ALOITTAMISESTA TEHDYN KOMISSION PÄÄTÖKSEN JÄLKEEN
(98)
Jäljempänä kerrotaan lyhyesti komission tutkinnasta ja sen aikaisista tapahtumista.
(99)
Vastauksena muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehtyyn komission päätökseen Puolan viranomaiset esittivät syksyllä 2005 kahdenlaisia selityksiä: ensinnäkin ne kyseenalaistivat komission toimivallan niissä toimenpiteissä, jotka komissio katsoi päätöksessään uudeksi tueksi, ja toiseksi ne väittivät, että vaikka nämä toimenpiteet olisivat uutta tukea, ne olisivat yhteismarkkinoille soveltuvaa rakenneuudistustukea. Gdynian telakka reagoi komission päätökseen samalla tavoin. Molempia on kuvattu edellä.
(100)
Tuen soveltumista yhteismarkkinoille koskevan väitteensä tueksi Puola toimitti komissiolle Gdynian telakan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman, joka oli täsmälleen samanlainen kuin rakenneuudistussuunnitelma, josta komissio aloitti muodollisen tutkinnan epältyään sen uskottavuutta ja kestävyyttä. Komissio tutki kuitenkin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman huolellisesti ja pyysi apua ulkopuoliselta asiantuntijalta. Komissio tuli siihen tulokseen, ettei vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma täyttänyt yhtään asiassa sovellettavien suuntaviivojen mukaista rakenneuudistustuen myöntämisen edellytystä. Helmikuun 22 päivänä 2006 järjestetyssä tapaamisessa komissio selvitti pääasialliset epäilynsä Puolan viranomaisille. Komissio toi esiin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman pahimmat puutteet: pienet investoinnit, pieni odotettu tuottavuus, suuret tuotantokustannukset - etenkin yleiskustannukset - ja telakan omien varojen riittämätön vahvistaminen. Telakalle annettu tuki oli katsottava velkojen uudelleenjärjestelyä ja telakan toiminnan jatkumista varten myönnetyksi toimintatueksi.
(101)
Komissio sai tietää joulukuussa 2005 julkisista lähteistä (16), että oli perustettu Puolan telakoiden yhteenliittymä (Korporacja Polskie Stocznie, jäljempänä ’KPS’), julkisomisteinen pääomaryhmä, jotta kolme suurta puolalaista telakkaa Gdyniassa, Gdańskissa ja Szczecinissä saataisiin saman katon alle, jäljempänä ’yhdistämissuunnitelma’. KPS:n päätehtävänä oli rahoittaa telakoiden tuotantoa. Puola ei ilmoittanut yhdistämissuunnitelmasta komissiolle missään menettelyn vaiheessa, ei ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä eikä sen jälkeen.
(102)
Samalla komissio luki lehdistä meneillään olevista neuvotteluista, jotka koskivat Gdynian ja Gdańskin telakoiden myymistä strategisille sijoittajille ja siihen saakka samassa konsernissa toimineiden yhtiöiden erottamista toisistaan. Komissio pyysi Puolan hallitusta 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä selvittämään, millainen sen Gdynian telakkaa koskeva strategia todellisuudessa oli.
(103)
Puola selitti 20 päivänä helmikuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, että yhdistämisuunnitelmaa oli todella harkittu aiemmin mutta se oli hylätty ja pian annettaisiin Puolan laivanrakennusteollisuuden uusi rakenneuudistusstrategia.
(104)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 22 päivänä helmikuuta 2006 pidetyssä tapaamisessa ja 13 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma oli vanhentunut ja että sitä oli muutettava. Puolan viranomaiset lupasivat toimittaa muutetun rakenneuudistussuunnitelman kesäkuuhun 2006 mennessä. Lisäksi Puolan viranomaiset esittelivät Puolan laivanrakennusteollisuuden uuden rakenneuudistusstrategian pääkohdat. Ensinnäkin Gdańskin telakka aiottiin erottaa Gdynian telakkakonsernista mahdollisimman pian. Toiseksi hallitus aikoi hyväksyä yksityisen pääoman siirtämisen Gdańskin ja Gdynian telakoille pitkän aikavälin tavoitteenaan telakoiden täydellinen yksityistäminen.
(105)
Gdynian telakan yhtiökokouksessa 19 päivänä huhtikuuta 2006 päätettiin enintään 300 miljoonan Puolan zlotyn suuruisesta pääomankorotuksesta. Hallintoneuvoston tehtäväksi annettiin etsiä osallistumaan kiinnostuneita sijoittajia. Toukokuussa 2006 päivättyä telakan esitettä alettiinkin jakaa 10 päivästä toukokuuta 2006 mahdollisille sijoittajille, ja Gdynian telakan yksityistämisessä avustanut konsultti otti suoraan yhteyttä noin 80 sijoittajaan. Gdynian telakka sai kaksi alustavaa tarjousta pääomankorotuksiin osallistumisesta; ukrainalaiselta terästehtaalta Donbasilta ja telakan suurimmalta asiakkaalta Ray Car Carriersilta. Nämä kaksi yhtiötä jättivät lopulta28 päivänä elokuuta 2006 sitovat tarjoukset, joissa edellytettiin kuitenkin myyjän - valtion - vastaavan veloista ja niiden perumisesta. Puolan ilmoittaman aikataulun mukaan (26 päivänä syyskuuta 2006 päivätty kirje) kahden tarjouksentekijän kanssa käytävät neuvottelut saataisiin päätökseen lokakuun 2006 loppuun mennessä ja uusien osakkeiden merkintä saataisiin päätökseen viimeistään 15 päivänä joulukuuta 2006.
(106)
Komissio sai 9 päivänä kesäkuuta 2006 ensimmäisen luonnoksen vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmaksi. Vierailtuaan telakalla ja saatuaan ulkopuolisen asiantuntijan lausunnon komissio ilmoitti vieraillessaan telakalla 13 päivänä kesäkuuta 2006 sekä kirjallisesti 17 päivänä heinäkuuta, että luonnos herätti suurta epäilystä, tuoden esiin, ettei rakenneuudistussuunnitelma vaikuttanut olevan tarpeeksi kauaskantoinen, jotta telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuisi; ettei rakenneuudistusten rahoitusta ollut turvattu; ettei rakenneuudistuksen rahoittamisesta muilla varoilla kuin valtiontuella ollut todellisia suunnitelmia ja ettei tasoitustoimenpiteitä ollut ehdotettu. Viitaten KUKE-vientiluottolaitoksen - valtion viraston - antamien alusten rahoitustakausten jatkuvaan käyttöön komissio varoitti telakkaa ja Puolan viranomaisia siitä, että nämä takaukset katsottaisiin valtiontueksi.
(107)
Varoituksista huolimatta Puolan syyskuussa 2006 kaksi kuukautta myöhässä toimittama vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma ei lopulta eronnut merkittävästi ensimmäisestä luonnoksesta. Komissio arvostelee vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmaa pääasiassa jäljenpänä selvitetyistä syistä.
(108)
Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 7 päivänä joulukuuta 2006 pidetyssä tapaamisessa sekä 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, että alustavassa tutkimuksessa oli tultu siihen tulokseen, ettei vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma täyttänyt yhtään voimassa olevissa suuntaviivoissa asetettua rakenneuudistustuen hyväksymistä koskevaa edellytystä.
(109)
Puolan viranomaiset ilmoittivat kyseisessä tapaamisessa aikovansa aloittaa Gdynian telakan yksityistämisen uudelleen avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä houkutellakseen yksityisen sijoittajan hankkimaan täyden määräysvallan telakasta. Puola ilmoitti, että yksityistäminen saataisiin päätökseen kesäkuuhun 2007 mennessä. Yksityistämisasiakirjoja laadittaessa Puola pyysi komissiota antamaan lausunnon tarvittavista Gdynian telakan tasoitustoimenpiteistä, jotta mahdolliset sijoittajat saisivat paikkansa pitävää tietoa.
(110)
Seuraavina kuukausina Gdynian telakka jatkoi neuvotteluja kahden sijoittajan, Donbasin ja Ray Car Carriersin kanssa, jotka olivat esittäneet tarjouksensa elokuussa 2006. Samaan aikaan hallitus valmisteli erilaisia yksityistämisasiakirjoja aloittaakseen yksityistämisen uudelleen, mikäli meneillään olleet neuvottelut kariutuisivat. Puolan hallitus ilmoitti toukokuussa 2007, että neuvottelut olivat epäonnistuneet ja yksityistämisprosessi aloitettaisiin uudelleen. Puola toimitti 22 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä yksityistämisen uuden aikataulun, jonka mukaan joulukuu 2007 oli alustava määräaika prosessin loppuunsaattamiselle, mikä oli puoli vuotta myöhemmin kuin mihin Puola oli sitoutunut tammikuussa 2007. Komissio ilmoitti 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, ettei yksityistämistä voitaisi viivästyttää enempää. Lisäksi komissio varoitti Puolaa siitä, että tuolloin vaikutti siltä, ettei telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista ja rakenneuudistuksen rahoittamista ainakin osittain muulla rahoituksella kuin valtiontuella koskevia edellytyksiä ollut täytetty.
(111)
Samaan aikaan komission jäsenen Neelie Kroesin ja ministeri Woźniakin päästyä joulukuussa 2006 sovintoon komissio kävi tiivistä keskustelua Puolan viranomaisten ja Gdynian telakan kanssa tarvittavien tasoitustoimenpiteiden määrittämiseksi. Puola lupasi 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyssä kirjeessä sulkea SD I -telakka-altaan Gdynian telakalta sen jälkeen, kun meneillään olleet tilaukset oli saatu valmiiksi ja SD II -kuivatelakka-altaan tarvittavat investoinnit tehty eli tammikuun 2010 jälkeen.
(112)
Komissio pyysi Gdynian telakkaa toimittamaan sille tietoja useista seikoista sen selvittämiseksi, oliko ehdotus todellinen tasoitustoimenpide. Lopulta komissio ilmoitti Puolalle 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä olevansa alustavasti valmis pitämään SD I -kuivatelakka-altaan sulkemista riittävänä tasoitustoimenpiteenä edellyttäen, että se purettaisiin niin, ettei laivanrakennus ja toiminnan aloittaminen olisi siinä enää mahdollista ja että sulkeminen tapahtuisi 1 päivänä syyskuuta 2009 tai jo aiemmin, mikäli alus nro 8185/04 - viimeinen alus telakan tilauskirjassa 8 päivänä maaliskuuta 2007 - valmistuisi ennen kyseistä päivämäärää. Lisäksi SD I -allasta voisi käyttää vuonna 2009 ainoastaan niiden kahden aluksen kokoamiseen, jotka oli sillä hetkellä merkitty koottaviksi kyseisellä telakalla vuonna 2009 ja joita ei voisi siirtää SD II -altaalle (LPG-säiliöalukset nro 8185/03 ja 8185/04). Komission päätelmän perustelut esitetään jäljempänä.
(113)
Uusi yksityistämismenettely, joka perustui 30 päivänä elokuuta 1996 annettuun yksityistämislakiin, aloitettiin heinäkuussa 2007. Gdynian telakan yhtiökokous teki 5 päivänä heinäkuuta 2007 päätöksen 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruisesta pääomankorotuksesta, jossa valtiokonttori merkitsisi osakkeet, mikäli yksityistäminen saataisiin onnistuneesti päätökseen. Telakan esite laadittiin ja päivättiin 4 päivänä heinäkuuta 2007. Sitä alettiin jakaa mahdollisille sijoittajille 10 päivänä heinäkuuta 2007 eli samana päivänä, jona tarjouskilpailu julkaistiin kansainvälisessä ja puolalaisessa lehdistössä. Samoin kuin edellä kuvatussa menettelyssä, komissio esitti telakan esitteestä huomautuksia, jotka Puola otti asianmukaisesti huomioon.
(114)
Huomatessaan yksityistämisen viivästyvän jälleen komissio vaati Puolaa 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä saattamaan yksityistämisen viipymättä päätökseen. Puola ilmoitti komissiolle 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, ettei yksityistämistä saataisi päätökseen suunnitellusti eli vuoden 2007 loppuun mennessä. Sen sijaan Puola lupasi aloittaa neuvottelut valittujen sijoittajien kanssa tammikuussa 2008. Komissio toisti viivästymisiä koskevan huolensa 30 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä ja ilmoitti odottavansa, että Gdynian telakan uusi omistaja toimittaisi ensimmäisen luonnoksen uudesta rakenneuudistussuunnitelmasta vuoden 2008 helmikuun loppuun mennessä. Komissio toisti pyynnön myöhemmin useita kertoja. Komissio vaati moneen otteeseen yksityistämisen aikataulun tiukkaa noudattamista ja totesi, ettei Puolalla vaikuttanut olevan mitään perustetta yksityistämisen uudelleen aloittamiseksi.
(115)
Puola ilmoitti komissiolle, että yksitoista yhtiötä oli pyytänyt Gdynian telakan esitettä ja että neljä yhtiötä oli toimittanut alustavat tarjoukset 1 päivänä lokakuuta 2007 olleeseen määräaikaan mennessä. Neljä yhtiötä hyväksyttiin due diligence -tarkastukseen. Lopulta kolme sitovaa tarjousta toimitettiin 20 päivänä joulukuuta 2007 olleeseen määräaikaan mennessä. Puola päätti tammikuun lopussa vuonna 2008 aloittaa neuvottelut kahden tarjouksentekijän kanssa. Helmikuun puolivälissä vuonna 2008 Puola ilmoitti, että Gdynian telakan yksityistäminen saataisiin päätökseen kesään 2008 mennessä eli vuotta myöhemmin, kuin mitä Puola oli alun perin tammikuussa 2007 luvannut.
(116)
Toiselle sijoittajista, puolalaisen teräskauppayhtiön Złomrexin tytäryhtiölle Amber Sp. z o.o.:lle, jäljempänä ’Amber’, annettiin 20 päivänä maaliskuuta 2008 yksinoikeus käydä neuvotteluja, ja neuvotteluoikeutta jatkettiin useita kertoja ja se päättyi lopulta 12 päivänä toukokuuta 2008.
(117)
Puola toimitti komissiolle 29 päivänä helmikuuta 2008 Amberin laatiman luonnoksen Gdynian telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi (17). Amber toimitti päivitetyn talousennusteen 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä sähköpostiviestissä. Komissio esitti suullisia huomautuksia tästä luonnoksesta Puolan viranomaisten, Amberin ja Gdynian telakan edustajien kanssa Varsovassa 10 päivänä huhtikuuta 2008 järjestetyssä tapaamisessa ja kirjallisia huomautuksia 21 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä.
(118)
Amber ilmoitti Puolan viranomaisten kanssa 12 päivänä toukokuuta 2008 pidetyssä tapaamisessa vetäytyneensä Gdynian telakan yksityistämisprosessista. Puola ilmoitti komissiolle tästä samana päivänä. Amber lähetti valtiokonttorille perustelut päätöksestään ja ilmoitti vetäytymisen johtuneen pääasiassa siitä, että se oli tullut telakan tilanteesta tehdyn perusteellisen due diligence -tarkastuksen perusteella siihen tulokseen, ettei telakan toiminnasta tulisi kannattavaa edes sitten, kun rakenneuudistustoimenpiteet ja merkittävät investoinnit oli toteutettu.
(119)
Puolan viranomaiset päättivät 15 päivänä toukokuuta 2008 lopettaa yksityistämisprosessin kutsumalla julkisesti neuvotteluihin ne tarjouksentekijät, joiden tarjoukset oli hyväksytty vuonna 2007 aloitetussa menettelyssä.
(120)
Puola ilmoitti komissiolle 26 päivänä toukokuuta 2008, että yksityistämisprosessi oli aloitettu uudelleen. Tämän jälkeen Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle päivittäin toimista, joita ne ovat tehneet löytääkseen Gdynian telakalle ostajan. Puola on välittänyt komissiolle useita kirjeitä, joissa mahdolliset sijoittajat ilmoittavat olevansa kiinnostuneita saamaan tietoja meneillään olevasta yksityistämisestä sekä telakan esitteen, kun sellainen olisi saatavilla.
(121)
Kesäkuun 10 päivänä 2008 pidetyssä kokouksessa kävi ilmi, että Puolan viranomaiset kävivät tiiviitä neuvotteluja ISD Polskan, Gdańskin telakan nykyisen omistajan, kanssa Gdynian telakan mahdollisesta ostamisesta ja näiden kahden telakan yhdistämisestä. Puola ehdotti uusia tasoitustoimenpiteitä ja ilmoitti, että uusi sijoittaja oli vaatinut lisää valtiontukea yksityistämiseen osallistumisen edellytyksenä. Lisäksi Puola ilmoitti komissiolle, että ISD Polska laati molemmille telakoille yhteistä rakenneuudistussuunnitelmaa, joka toimitettaisiin komissiolle viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2008 valtiontukiasiaan C 18/2005 liittyvän tietojen antamista koskevan komission välipäätöksen (18) mukaisesti.
(122)
Komissio ilmoitti Puolalle ja ISD Polskalle Puolan viranomaisten pyynnöstä 10 päivänä kesäkuuta 2008 järjestetyssä tapaamisessa ja uudemman kerran 13 päivänä kesäkuuta 2008 järjestetyssä tapaamisessa, että muutamia puite-edellytyksiä olisi täytettävä, mikäli ISD Polska aikoisi ostaa Gdynian telakan ja johtaa sitä samalla Gdańskin telakan kanssa. Puite-edellytykset olivat seuraavat: ISD Polska esittäisi molemmille telakoille yhteisen rakenneuudistussuunnitelman viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2008, osallistuisi huomattavalla osuudella rakenneuudistuksen kustannuksiin ja laatisi mielekkäitä tasoitustoimenpiteitä asiassa sovellettavien suuntaviivojen mukaisesti. Komissio ilmoitti ISD Polskan ehdotetun osuuden rakenneuudistuksen kustannuksista olevan riittämätön, kun otetaan huomioon telakan aiemmin saaman valtiontuen määrä sekä lisätuki, jota ISD Polska oli hakenut yksityistämisen yhteydessä.
(123)
Puola ilmoitti komissiolle 6 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä, että hallitus oli tehnyt 3 päivänä kesäkuuta 2008 päätöksen antaa Gdynian telakalle 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääoma, jolla katettaisiin osittain voimassa olevista laivanrakennussopimuksista odotettavissa olevat tappiot.
(124)
Komissio sai 26 päivänä kesäkuuta 2008 ISD Polskan laatiman kesäkuussa 2008 päivätyn luonnoksen rakenneuudistussuunnitelmaksi (”Plan restrukturyzacji Nowej Stoczni Gdańsk-Gdynia”), jossa esiteltiin Gdańskin ja Gdynian telakoiden yhteinen rakenneuudistusstrategia, jäljempänä ’(ISD:n) yhteinen rakenneuudistussuunnitelma’. Komissio sai myös Polish Shipbuilding Companyn laatiman kesäkuussa 2008 päivätyn luonnoksen Gdynian telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi vuosiksi 2008-2012 (”Plan restrukturyzacji Stoczni Gdynia S.A. na lata 2008-2012”), jäljempänä ’PSC:n rakenneuudistussuunnitelma’. Jäljempänä annetaan lyhyt kuvaus molemmista suunnitelmista.
(125)
Puola ilmoitti komissiolle 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Gdynian telakan yksityistämisen jatkuvan ja pyysi lisäaikaa, jotta mahdolliset sijoittajat saisivat viimeisteltyä rakenneuudistussuunnitelman. Puola lupasi toimittaa Gdynian telakan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman viimeistään 12 päivänä syyskuuta 2008.
(126)
Komissio suostui odottamaan, kunnes lopullisen rakenneuudistussuunnitelman toimittamisesta oli tehty päätös.
(127)
Puola toimitti 12 päivänä syyskuuta 2008 ISD Polskan laatiman Gdańskin ja Gdynian telakoiden lopullisen rakenneuudistussuunnitelman (”Plan restrukturyzacji Nowej Stoczni Gdańsk-Gdynia”, jäljempänä ’syyskuun 12 päivän yhteinen rakenneuudistussuunnitelma’), joka oli pohjimmiltaan päivitetty versio 26 päivänä kesäkuuta 2008 saadusta yhteisestä rakenneuudistussuunnitelmasta.
5. VUODEN 2006 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(128)
Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaa oli välttämätöntä muuttaa makrotaloudellisen ympäristön muuttumisen takia eli koska zlotyn arvo suhteessa Yhdysvaltain dollariin nousi 4,1 zlotysta 3,0 zlotyyn dollaria kohtia ja koska terästonnin hinta nousi 300:sta Yhdysvaltain dollarista 700:aan Yhdysvaltain dollariin, mikä heikensi telakan taloustilannetta, ja lisäksi valtiontuki oli riittämätöntä, minkä vuoksi vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaa ei voitu toteuttaa kokonaan.
(129)
Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma, jonka telakka laati Ernst & Youngin tuella, kattaa vuodet 2006-2012. Suurin osa toimenpiteistä on kuitenkin määrä panna täytäntöön vuoden 2009 loppuun mennessä. Vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma kattoi vuodet 2003-2008.
(130)
Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman tavoitteita ovat toimintakustannusten todellinen pienentäminen, telakan tehokkuuden parantaminen ja laivanrakennuksen kannattavuuden varmistaminen. Tätä varten telakka yritti ensin neuvotella voimassa olevat sopimukset uusiksi ja poistaa näin odotettavissa olevat tappiot aluksista, jotka oli määrä saada valmiiksi vuosina 2006 ja 2007. Lisäksi kustannustenvähennysohjelmassa pyrittiin tuotantokustannusten pienentämiseen.
a) Myyntistrategia
(131)
Suunnitelman mukaisessa myyntistrategiassa keskityttiin standardialuksiin, joihin kuuluivat konttialukset ja autonkuljetusalukset. Telakka suunnitteli myös säilyttävänsä kapasiteettia muita markkinarakoja varten, jos tuottoisia tarjouksia ilmenee.
b) Teollinen ja toiminnallinen rakenneuudistus
(132)
Pääasialliset toimenpiteet ovat seuraavat:
-
Tehokkuutta lisätään investoimalla 61 miljoonaa euroa vuosina 2007-2009. Investoinneilla on tarkoitus poistaa tuotantoprosessin pullonkaulat (etenkin teräksen esivalmistuksessa) ja lisätä tehokkuutta. Lisäksi suunnitellaan 6,6 miljoonan euron investointeja tietotekniikkaan;
-
Työvoimarakennetta uudistetaan poistamalla yhä tavallisemmiksi käyneet määräaikaiset työsopimukset ja toteuttamalla toimenpiteitä, joilla on tarkoitus saavuttaa tavoitteena olevat työvoimatasot. Kannustinjärjestelmä otetaan käyttöön. Lisäksi telakka suunnittelee nostavansa suoraan tuotantoon osallistuvien työntekijöidensä palkkoja 10 prosenttia vuonna 2006 ja 4 prosenttia vuodessa vuosina 2008-2010. Telakan pääasiallisia ongelmia ovat tällä hetkellä runsaat poissaolot ja pätevien työntekijöiden puute;
-
Suunnitelmassa korostettiin, että telakkaa on tärkeä suojata valuuttariskin varalta. Tätä varten 70 prosenttia telakan tuloista on määrä suojata valuuttariskin varalta vuosina 2007-2012 valuuttakaupan avulla;
-
Lisää tytäyhtiöitä yhtiöitetään (kuten Zakładowa Służba Ratownicza ja Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych) ja omaisuutta myydään;
-
Suunnitteluprosessia parannetaan (suunnitteluratkaisut standardoidaan). Tähän sisältyy myös vaihtoehto suunnittelutoimiston yhtiöittämisestä, josta oli määrä päättää vuonna 2007;
-
Muita toimenpiteitä ovat sopimusten uusiksi neuvottelu, hinnantarkistusehdon käyttöönotto sopimuksissa valuttariskeiltä suojautumiseksi, työntekijöiden kannustinjärjestelmä, prosessien optimointi ja rahoitusomaisuuden myynti.
c) Rahoitusrakenteen uudistus
(133)
Telakan olisi uudistettava rahoitusrakennetta. Vuoden 2005 lopussa sen pääoma oli -285,4 miljoonaa Puolan zlotya. Telakan pääomatilannetta parannettaisiin suunnitelman mukaan vuosina 2006-2007 yhteensä 1,015 miljardin Puolan zlotyn suuruisella pääomankorotuksella: yksityisten sijoittajien oli määrä rahoittaa 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus vuonna 2006, ja yksityisen tai julkisen sijoittajan oli määrä rahoittaa 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus vuonna 2007.
d) Tavoiteluvut rakenneuudistuksen päättyessä - pitkän aikavälin kilpailukyvyn palauttaminen
(134)
Rakenneuudistuskauden päättyessä vuonna 2009 telakan tuotannon odotetaan olevan kompensoituna bruttovetoisuutena 298 610, kun se oli 279 258 vuonna 2006. Rakennettavien alusten lukumäärä vähenee 13:sta vuonna 2006 (8 konttialusta ja 5 autonkuljetusalusta) 11:een (5 konttialusta ja 6 autonkuljetusalusta). Tuotannon odotetaan kasvavan vielä kompensoituna bruttovetoisuutena 324 110:een vuonna 2012 (12 alusta).
(135)
Työntekijöiden keskimääräinen määrä vähenee 5 208:sta toukokuussa 2006 tavoitteena olevaan 4 530:een vuoden 2007 lopussa.
(136)
Tuottavuuden (työn ja kulutuksen suhde) odotetaan paranevan siten, että kun tuottavuus oli 44,8 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti vuonna 2007, vuonna 2012 se olisi 37,0 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti. Komission asiantuntijan mukaan verrattavissa olevien Euroopan tehokkaimpien telakoiden tuottavuus on alle 20 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti.
(137)
Liikevaihdon odotetaan kasvavan 1,599 miljardista Puolan zlotysta vuonna 2005 1,869 miljardiin Puolan zlotyyn vuonna 2012. Liikevoiton odotetaan kohentuvan 7,35 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 2005 ja -233,5 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 2006 67,68 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2012, jolloin ensimmäinen kannattava vuosi olisi 2009.
e) Herkkyysanalyysi
(138)
Suunnitelmaan sisältyy herkkyysanalyysi seuraavista seikoista:
-
Puolan zlotyn arvoa nostetaan suhteessa Yhdysvaltain dollariin vuosittain 0,05 ja 0,1 zlotya sen sijaan, että käytettäisiin perusskenaarion tavoin pysyvää kurssia, jossa Yhdysvaltain dollarin arvo on 3,00 Puolan zlotya.
-
Laivanrakennuksen tasona säilyy 10 alusta vuosina 2009-2010, kun perusskenaarion mukaan vuosina 2009-2010 valmistetaan 11 alusta ja vuosina 2011-2012 valmistetaan 12 alusta;
-
Eri sopimushinnat kasvavat nopeammin (työstä maksettava korvaus sekä muuttuvan ja pysyvän yhteistyön hinnat) vuosina 2008-2012 kuin mitä perusskenaariossa;
-
Alusten hinnat laskevat 5 ja 10 prosenttia vuosina 2009-2012;
-
Materiaalien hinnat nousevat samalla kun alusten hinnat nousevat vuodesta 2007 eteenpäin.
f) Tasoitustoimenpiteet
(139)
Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettiin tasoitustoimenpiteenä tuotannon rajoittamista kompensoituna bruttovetoisuutena 340 000:een vuodessa olettaen, että telakan tekninen kapasiteetti olisi kompensoituna bruttovetoisuutena 540 000. Kuten jäljempänä selitetään tarkemmin, Puola ehdotti helmikuussa 2007 SD I -kuivatelakka-altaan lopullista sulkemista. Telakka toimitti tietoja, joiden mukaan sen nykyinen tekninen kapasiteetti oli kompensoituna bruttovetoisuutena selvästi alle 540 000. Lopulta komissio hyväksyi alustavasti ehdotetun kapasiteetin vähentämisen, joka korvasi vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyn tasoitustoimenpiteen.
6. ISD:N LAATIMA YHTEINEN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(140)
ISD Polska tuli Gdańskin telakan pääomistajana mukaan yksityistämisprosessiin Amberin vetäydyttyä vuonna 2007 aloitetusta yksityistämisestä. Kuten edellä esitettiin, ISD Polska tarkisti komissiolle 26 päivänä kesäkuuta 2008 toimittamaansa rakenneuudistussuunnitelmaa ja toimitti uudistetun version 12 päivänä syyskuuta 2008. Jäljempänä selvitetään soveltuvin osin syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa tehtyjä muutoksia.
(141)
ISD Polskan laatima yhteinen liiketoimintastrategia perustuu siihen ajatukseen, että kahden telakan synergiaa olisi käytettävä ja molempien telakoiden parhaat tuotantovalmiudet olisi yhdistettävä (19). Materiaalien pääasiallinen säilytystila tulisi Gdynian telakalle, jossa hoidetaan myös levyjen ja profiilien esivalmistus. Levyt ja profiilit kuljetetaan sitten vesitse Gdańskin telakalle, jossa valmistetaan lohkot ja osalohkot. Kokoaminen tapahtuu Gdynian telakan altailla, ja lopullinen varustelu tapahtuu molempien telakkojen varustelulaitureilla.
(142)
Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa viitataan siihen, ettei vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmalla onnistuttu palauttamaan telakan elinkelpoisuutta, ja eriteltiin syyt molempien telakkojen nykyisiin talousvaikeuksiin. Syiksi esitettiin erityisesti telakan yksityistämisen epäonnistuminen ja siihen liittyvä epäonnistuminen nostaa telakan pääoma rakenneuudistusten edellyttämälle tasolle sekä se, ettei telakka saanut riittävästi valtiontukea. Lisäksi yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan makrotalouden tekijöitä, kuten Puolan zlotyn arvon nousu suhteessa Yhdysvaltain dollariin ja teräksen hintojen nousu, sekä sisäisiä tekijöitä, kuten pätevien työntekijöiden lähteminen telakalta, alhainen tuottavuus ja sopimusten tekeminen ilman välttämätöntä suojautumista valuuttakurssin ja materiaalikustannusten muuttumisen varalta, mistä on aiheutunut telakalle tappiota.
(143)
Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman tarkoituksena on palauttaa kahden rakenneuudistusten kohteena olevan yhtiön, Gdynian ja Gdańskin telakoiden, elinkelpoisuus. Vaikka tämä päätös koskee vain Gdynian telakkaa, jäljempänä esitetyssä yhteisen rakenneuudistussuunnitelman kuvauksessa ja arvioinnissa on tietenkin otettava huomioon myös Gdańskin telakka, sen aiemmat rakenneuudistustoimet ja sen saama valtiontuki sekä tuleva valtiontuki.
a) Myyntistrategia
(144)
Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan yhdistyneiden telakkojen olisi harjoitettava kahta toimintaa: laivanrakennusta ja muuta kuin laivanrakennusta.
(145)
Laivanrakennustoiminnassa ISD Polska tähtää lyhyellä aikavälillä sellaisille markkinasegmenteille kuin konttialukset (pienet ja keskisuuret 500-3 000 TEU:n alukset), yleiset rahtialukset (kuivalastin kuljetukseen tarkoitetut ”perinteiset” alukset, monitoimialukset ja raskaslastialukset) ja autonkuljetusalukset (C6600-koon suuret henkilöautojen kuljetusalukset) ja kehittää toimintaa myös offshore-alusten segmentillä (esimerkiksi AHTS-alukset, PSV-alukset, miehistölaivat), josta olisi määrä tulla hallitseva keskipitkällä aikavälillä.
(146)
Markkina-analyysi perustuu Euroopan muiden telakoiden tuotannon vertailuun ja yhdistyneiden telakoiden kokemukseen. Suunnitelmassa myönnettiin, että offshore-alusten tuotantoon tarvittavaa tietotaitoa olisi kehitettävä ja että tuotanto hoidettaisiin ensimmäisinä vuosina alihankkijoiden avulla. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa kuvattiin Gdańskin telakan aiempaa kokemusta offshore-alusten runkojen rakentamisessa ja kerrottiin, että telakan tilauskannassa on tämän tyyppisiä aluksia. Suunnitelmasta kävi myös ilmi, että Gdańskin telakka oli allekirjoittanut vastikään aiesopimuksen viisivuotisesta yhteistyöstä tunnetun offshore-alusten rakentajan kanssa, joka toimittaisi erittäin monimutkaisia runkoja alihankintana Gdańskin telakalle. Suunnitelman mukaan alihankintana teetetystä työstä siirryttäisiin vähitellen täysin varusteltujen offshore-alusten rakentamiseen, ja siinä myönnettiin, että täysin varusteltujen alusten rakentamisvalmiudet oli hankittava ja alihankkijaverkosto oli luotava vähitellen.
(147)
Suunnitelman mukaisessa tuotantovalikoimassa oletetaan, että konttialusten tuotanto säilytetään aluksi ennallaan mutta että sitä vähennetään vähitellen vuoteen 2011, jolloin se lopetetaan. Sen jälkeen suunnitelman mukainen valikoima koostuu offshore-aluksista ja suurista C6600-koon autonkuljetusaluksista. Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan yhdistyneiden telakoiden oli kesäkuun jälkeen määrä tehdä sopimuksia 13 aluksesta vuonna 2008 (3 konttialusta, 5 offshore-alusta ja 5 autonkuljetusalusta), 16 aluksesta vuonna 2009 (2 konttialusta, 8 offshore-alusta ja 6 autonkuljetusalusta), 15 aluksesta vuosina 2010 ja 2011 (1 konttialus, 7 offshore-alusta ja 7 autonkuljetusalusta), 17 aluksesta vuonna 2012 (10 offshore-alusta ja 7 autonkuljetusalusta) ja 18 aluksesta vuosina 2013 ja 2014 (14 offshore-alusta ja 4 autonkuljetusalusta). Tuotantosuunnitelmaa muutettiin syyskuun yhteisessä suunnitelmassa: vuosina 2009-2011 rakennettaisiin 12-13 alusta vuodessa (5-7 autonkuljetusalusta ja 6 offshore-alusta; tilauskannassa ei ole konttialuksia vuoden 2008 jälkeen).
(148)
Muussa toiminnassa kuin laivanrakentamisessa ISD Polska aikoo aloittaa yhdistyneillä telakoilla tuulivoimamyllyjen ja teräsrakenteiden tuotannon. Suunnitelman mukaan tuulivoimamyllyjen tuotanto alkaisi vuonna 2011 (75 kappaletta), ja määrä nousisi 350:een vuodesta 2014 alkaen (suunniteltu korkeus 80 metriä).
(149)
Heinäkuun suunnitelman mukaan eri teräsrakenteiden (esimerkiksi puomien, varastorakenteiden, rakennusteollisuuden teräsrakenteiden ja alusten osien) tuotanto kasvaisi 2 174 tonnista vuonna 200813 500 tonniin vuonna 2011 (20).
(150)
Syyskuun rakenneuudistussuunnitelmassa on yksityiskohtaisia tietoja ISD Polskan (tai muiden Donbas-ryhmän yhtiöiden) tietotaidosta teräsrakenteiden alalla. Suunnitelman mukaan osa Huta Częstochowan tuotannosta siirrettäisiin yhdistyneille telakoille. Suunnitelmassa esitetään lyhyesti riippumattoman konsultin (Roland Berger) tekemän markkinatutkimuksen tulokset; tutkimus tehtiin valmisteltaessa teräsrakenteiden markkinasegmentin kehittämistä Gdańskin telakalla sen jälkeen, kun ISD Polska oli hankkinut siinä määräysvallan vuoden 2007 alussa. Suunnitelman mukaan tutkimuksessa ennustettiin teräsrakenteiden markkinasegmentin kasvavan Euroopassa ja erityisesti Puolassa (esimerkiksi infrastruktuurin kehittäminen rakennerahastojen avulla). Tutukimusta ei ole toimitettu komissiolle.
(151)
Syyskuun suunnitelma sisältää erilaisia ennusteita teräsrakenteiden tuotantomääristä, kuten seuraavasta taulukosta 1a käy ilmi.
Taulukko 1a:
Odotettu teräsrakenteiden tuotanto tonneina (syyskuun 2008 yhteinen rakenneuudistussuunnitelma)
Tuotteet
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Puomit
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Nosturit
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Varastorakenteet
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Rakennusteollisuuden teräsrakenteet
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Alusten osat
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
Yhteensä
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
b) Teollinen ja toiminnallinen rakenneuudistus
(152)
Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan molempien telakoiden tuotantovalmiudet olivat heikentyneet selvästi ja olivat samalla tasolla kuin Euroopan telakoiden tuotantovalmiudet 1990-luvun alussa. Suunnitelman mukaan noin 111 miljoonaa euroa investoitaisiin laivanrakennukseen ja 193 miljoonaa Puolan zlotya investoitaisiin muuhun kuin laivanrakennukseen (175 miljoonaa zlotya tuulivoimamyllyihin ja 18 miljoonaa zlotya teräsrakenteisiin).
(153)
Laivanrakentamiseen investoitaisiin kahdessa päällekkäisessä vaiheessa vuosina 2009-2011. Eniten investoitaisiin (21) levynleikkaukseen, paneelintuotantoon, uuteen putkiverstaaseen ja uuteen suurlohkohalliin. Näiden investointien sekä organisaatiomuutosten ansiosta tuottavuuden odotetaan parantuvan nykyisestä 45 työtunnista kompensoitua bruttovetoisuutta kohti tavoitteena olevaan 20 työtuntiin kompensoitua bruttovetoisuutta kohti (22).
(154)
Tärkeimpiä organisatorisia tarpeita ovat myynti (sopimukset), materiaalien ja palvelujen osto, suunnitteluvalmiudet, tuotanto, henkilöstöresurssit ja tietotekniikka.
(155)
Yhteisen rakenneuudistusohjelman mukaan perustettaisiin suunnittelukeskus, joka vastaisi tuotannon suunnittelusta tehokkaasti yhdistyneiden telakoiden kaikilla organisaation tasoilla. Keskuksen perustamisen tarkoituksena on poistaa kaikki suunnittelun, aikataulutuksen, budjetoinnin ja tuotantoprosessin tarkastuksen puutteet.
(156)
Sopimustenteossa ISD Polska aikoo ottaa käyttöön hinnantarkistusehdot suojatakseen telakkaa materiaalinhintojen ja palkkojen nousulta siirtämällä riskin aluksenomistajalle. Telakka ottaisi käyttöön myös uuden mallisopimuksen. Syyskuun yhteiseen rakenneuudistussuunnitelmaan oli liitetty otteita muutamista voimassa olevista laivanrakennussopimuksista osoituksena siitä, että telakka pystyi neuvottelemaan hinnantarkistusehdoista suojautuakseen teräksen hinnan vaihtelulta.
(157)
Valuuttakurssin vaihtelun riskiltä suojautuakseen telakka aikoo ottaa käyttöön tarvittavan infrastruktuurin selvitettyään, mistä kustannuksista ja tuloista valuuttariski aiheutuu, ja määritettyään sallitut riskitasot. Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman riskinhallintajärjestelmä perustuu neljään näkökohtaan: valuuttariski otetaan huomioon telakan strategiaa määritettäessä (riskinsietokyvyn ja riskinvalvonnan määrittely), organisaatiorakennetta muutetaan, tietotekniikkaa käytetään ja eri menetelmiä riskin minimoimiseksi otetaan käyttöön (luonnolliset suojauskeinot, sopimusten hinnantarkistusehdot sekä valuuttaoptioiden ja termiinien kaltaisten rahoitustuotteiden hankinta). Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan ehdotettua valuuttasuojausohjelmaa tarkemmin. Siinä eritellään kolme suojausvälinettä, joita telakan olisi käytettävä, määritetään tilauskannan altistuminen valuuttariskille vuoteen 2012 asti ja arvioidaan suojausvälineiden kustannukset tältä pohjalta. Suunnitelman mukaan ISD Polska otti yhteyttä useisiin pankkeihin, jotka pyysivät sitä toimittamaan asianmukaisen suojausstrategian suojaustarjousten laatimista varten. Suunnitelman mukaan strategia laadittaisiin rakenneuudistuksen kuuden ensimmäisen kuukauden aikana.
(158)
Tuotannossa tavoitteena on ratkaista tehottoman logistiikan ongelma Gdańskin telakalla ja Gdynian telakan pullonkaulat. Suunnitelmassa ehdotetaan työvoiman jakamista kahden telakan välillä ja uutta materiaalivirran kaaviota.
(159)
Materialien ostossa ja hallinnassa päätavoitteena on vähentää kustannuksia. Rakenneuudistustoimenpiteisiin kuuluvat esimerkiksi materiaalien osto vähintään kolmen tarjouksen perusteella, ostoyhteistyö Huta Częstochowan kanssa ja varastonhallinta.
(160)
Telakka aikoo palkata ja kouluttaa päteviä työntekijöitä ja laajentaa tietotekniikan käyttöä sekä nykyaikaistaa käytössä olevaa tietotekniikkaa.
(161)
Työllisyyden alalla tavoitteena on ratkaista runsaan vaihtuvuuden ja poissaolojen ongelmat. ISD Polska aikoo tehdä yhteistyötä paikallisen työvoimatoimiston kanssa. Suunnitelman mukaan sisäisesti aiotaan laajentaa urakehitysjärjestelmiä, ottaa käyttöön kannustinpalkkaus (ylityöajan hallinta, työntekijän arviointi, poissaolotarkastukset, työsuoritukseen perustuva palkkaus, täsmällisyys ja toteutuksen laatu) ja kehittää yritysidentiteettiä. Suunnitelman mukaan työvoimaa on tarpeen vähentää nykyisistä 8 137 työntekijästä (2 651 Gdańskin telakalla, 4 238 Gdynian telakalla ja 1 248 Gdynian telakan tytäryhtiöillä) 5 000-5 395 työntekijään. Syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan vähennykset tehdään vähitellen vuosina 2009-2012. Uudistettuun suunnitelmaan sisältyy laskelma työvoiman rakenneuudistuksen kustannuksista ja vaikutuksista.
(162)
Suunnittelutoiminnan osalta suunnitelmassa esitetään, että suunnittelutoimiston työtä on järkeistettävä ja liitettävä tiiviimmin tuotantoprosessiin.
(163)
Suunnitelmassa on lyhyt yleiskuvaus organisaation rakenneuudistustoimenpiteiden halutuista tuloksista, jotka se määrittää vakuuttaen, että niiden ansiosta tuottavuus paranee noin 12 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti (23).
c) Rahoitusrakenteen uudistus
(164)
Rahoitusrakenteen uudistamisen osalta suunnitelmassa esitetään, että valtiontuki, josta ilmoitettiin komissiolle tämän suorittaman muodollisen tutkinnan (katso jäljempänä 9 osa) aikana, pantaisiin täytäntöön. Lisäksi suunniteltiin, että valtio tekisi 385 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen pääomankorotuksen kattaakseen julkisoikeudelliset velat, ja ennakoitiin, että osa julkisoikeudellisista veloista (etenkin sosiaaliturvaa koskevat varat, jotka oltiin velkaa ZUS:lle), maksettaisiin erissä ja että ne olisi maksettu takaisin vuoteen 2018 mennessä (nimellisarvoltaan 418,8 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset julkisoikeudelliset velat), (24) että valtio tekisi 250 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen pääomankorotuksen kattaakseen vuonna 2008 odotettavissa olevat tappiot, antaisi teollisuuden kehittämisviraston kautta vielä 200 miljoonaa Puolan zlotya käyttöpääoman rahoittamiseksi ja ottaisi vastattavakseen vielä mahdolliset 308 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset vastattavat, jotka liittyisivät käsiteltävänä olevaan Gdańskin telakan verovelkoja koskevaan riita-asiaan.
(165)
Suunnitelmassa esitetään, että noin 712 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset rakenneuudistuskustannukset rahoitettaisiin yhtiön tulevista kassavirroista.
d) Rakenneuudistuksen kustannukset ja oman rahoituksen osuus
(166)
Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa lasketaan Gdynian telakan rakenneuudistuskustannusten olevan siihen mennessä 936 702 419 Puolan zlotya, mihin sisältyvät 98 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset investointikustannukset ja 365 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten velkojen uudelleenjärjestely (25). Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan Gdańskin telakan rakenneuudistus on maksanut 311 533 500 Puolan zlotya, mukaan luettuina esimerkiksi 23 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset investointikustannukset ja 48 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten velkojen uudelleenjärjestely (26). Aiemmin aiheutuneita kustannuksia ei muuteta syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa, mutta siinä muutetaan yhdistyneiden telakoiden rakenneuudistuksen kustannusennustetta. Seuraavia kustannuksia voidaan eritellä: 552 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset investointikustannukset, 892 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten julkisoikeudellisten velkojen takaisinmaksu (27), 889 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten kaupallisten velkojen takaisinmaksu, vuonna 2008 odotettavissa olevien 250 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten tappioiden kattaminen (28), Gdańskin telakan maksamatta olevia verovelkoja koskevaan riita-asiaan liittyvien mahdollisten 308 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten vastattavien takaisinmaksu, tarpeettoman tuotanto-omaisuuden (rakennusalustat) purkamisesta aiheutuvat 42,8 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset kustannukset ja työvoiman rakenneuudistuksesta aiheutuvat 69 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset kustannukset. Odotettavissa olevat kustannukset ovat yhteensä 3 miljardia Puolan zlotya.
(167)
Puolan viranomaiset ehdottivat 30 päivänä syyskuuta pidetyssä tapaamisessa, että telakoille aiemmin todellisuudessa myönnetty toimintatuki jätettäisiin ottamatta huomioon arvioitaessa oman rahoituksen osuutta rakenneuudistuskustannuksista. Puolan viranomaiset ehdottivat, että komissio ottaisi arvioinnissaan huomioon aiheutuneet rakenneuudistuskustannukset siitä lähtien, kun sijoittaja hankki määräysvallan telakassa. ISD Polskasta tuli Gdańskin telakan enemmistöosakas 28 päivänä marraskuuta 2008, ja Puolan viranomaiset väittävät, että tämän jälkeen Gdańskin telakalla aiheutuneet rakenneuudistuskustannukset olisivat 62,5 miljoonaa Puolan zlotya. Koska ISD Polskalla ei ollut vielä osuutta Gdynian telakassa, telakalla aiemmin aiheutuneita rakenneuudistuskustannuksia ei pitäisi ottaa huomioon. Tällöin rakenneuudistuksen kustannukset olisivat 3,065 miljardia Puolan zlotya, kuten Puola ehdotti 30 päivänä syyskuuta pidetyssä tapaamisessa.
(168)
ISD Polska piti kiinni siitä, että telakan ja sen osakkaiden oman rahoituksen osuus rakenneuudistuskustannuksista oli sellainen, kuin seuraavasssa taulukossa 1b on esitetty, mikä vastaa syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä ehdotuksia.
Taulukko 1b:
Oman rahoituksen osuus rakenneuudistuskustannuksista yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan
(Puolan zlotya)
Väitetty aiempi oman rahoituksen osuus
1.
Gdynian telakan suorittama omaisuuden myynti
3 783 515
2.
Työntekijöiden ja yksityisten velkojien tekemä velan muuntaminen osakkeiksi
70 740 000
3.
Gdynian telakan suorittama rahoitusomaisuuden myynti 1 päivästä toukokuuta 200424 päivään kesäkuuta 2008
72 797 423
4.
Tuotanto-omaisuuden vuokraus - Gdynia
8 335 000
5.
Investointimenot 2004-2007 - Gdynia
98 044 000
6.
ISD:n tekemä osakkeiden osto
35 875 059
7.
Investointimenot 2004-2007 - Gdańsk
22 238 900
8.
Tuotanto-omaisuuden vuokraus - Gdańsk
14 700 000
9.
Bank Nord/LB:ltä otetun lainan uudelleenjärjestely
20 000 000
10.
ISD:ltä otettu laina
2 000 000
Väitetty tuleva oman rahoituksen osuus
11.
ISD:n tekemä pääomankorotus
305 000 000
12.
ISD:n tekemä pääomankorotus
100 000 000
13.
Omaisuuden myynti
240 000 000
14.
Käyttöpääomalaina
280 000 000
15.
Investointilaina muuta tuotantoa kuin laivanrakennusta varten
185 000 000
16.
Käyttöpääomalaina muuta tuotantoa kuin laivanrakennusta varten
45 000 000
17.
Teollisuuden kehittämisviraston osakkeiden osto (29)
69 560 400
(169)
Heinäkuun 7 päivänä 2008 Puolan toimittaman yhteistä rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan selvityksen ja syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan 14-16 kohdassa luetellut ulkoiset rahoituslähteet eivät ole tällä hetkellä tiedossa.
(170)
ISD Polska aikoo saada 280 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen käyttöpääomalainan vuonna 2012 ja pitää tätä realistisena, sillä velkojen ja käyttökatteen välisen suhteen odotetaan väitetysti olevan suotuisa vuonna 2012.
(171)
Muuhun tuotantoon kuin laivanrakennukseen (tuulivoimamyllyjen tuotanto, 15-16 kohta) käytettävien lainojen osalta ISD Polska aikoo perustaa yhdistyneiden telakoiden erityisen tytäryhtiön, joka hoitaa tuulivoimamyllyjen tuotantoa, ja odottaa sen houkuttelevan ulkopuolista pääomaa. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin lisätietoja tuulivoimamyllyjen tuotantohankkeeseen (15 kohta) käytettävästä investointilainasta. Siihen sisältyi tuulivoimamyllyhankkeesta laadittu tiivistelmä, joka aiottiin lähettää usealle pankille tutustuttavaksi. Kaksi hankkeeseen liittyvää 4 päivänä elokuuta 2008 ja 4 päivänä syyskuuta 2008 päivättyä kiinnostuksenilmaisua Kredyt-pankilta ja Fortis-pankilta oli liitetty rakenneuudistussuunnitelmaan. Fortis-pankki väitti, että sen tiedettiin laajalti olevan kiinnostunut uusiutuvia energialähteitä koskevista hankkeista. Se totesi, että ISD:n tuulivoimamyllyhanke vaikutti erittäin kiinnostavalta ja että se keskustelisi mielellään asiasta tarkemmin. Kredyt-pankki vahvisti olevansa kiinnostunut rahoittamaan uusiutuvia energialähteitä koskevia hankkeita. Pankki luetteli analyysit, jotka olisi tehtävä ennen lainahakemuksen käsittelyä: arvio liiketoimintasuunnitelmasta sekä markkinoiden lainalaisuuksia vastaaviin todellisiin odotuksiin perustuvasta rahoitusmallista, arvio hankkeen tuottavuudesta ja sen herkkyydestä esimerkiksi materiaalinhintojen ja valuuttakurssin kaltaisille tekijöille, arvio voimassa olevista toimitussopimuksista sekä hankkeen toteuttamispaikkana olevan maa-alueen oikeudellista asemaa koskevien käynnissä olevien hallintomenettelyjen tuloksesta.
(172)
Puola toimitti 8 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä luettelon rahoitus- ja tuotanto-omaisuudesta, jonka ISD Polska aikoi myydä saadakseen 189 miljoonan Puolan zlotyn tulot. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa määräksi korjataan 240 miljoonaa Puolan zlotya, ja arvioiden välinen ero perustuu lähinnä myytävän omaisuuden tärkeimpään tekijään - tällä hetkellä kolmen rakennusalustan alla Gdańskin telakalla olevan maan myyntiin. Kesäkuun rakenneuudistussuunnitelma sisälsi myynnin arvioidut nettotulot (myyntihinta, josta on vähennetty maan valmistelusta myyntiä varten aiheutuvat kustannukset), mutta syyskuun suunnitelmassa esitettiin myyntitulojen nimellisarvo ja maan valmistelusta aiheutuvat kustannukset oli sisällytetty rakenneuudistuksen kustannusarvioon. Syyskuun suunnitelmaan oli liitetty riippumaton arvio maan arvosta. Arviossa ei esitetä maan nykyistä markkinahintaa vaan arvioidaan maan arvoa sijoittajalle, joka hankkii sen rakentamista (asuinrakennukset, toimistorakennukset) varten.
(173)
Puola selitti, että Gdańskin telakan rakennusalustat ja niiden viereinen maa kuuluivat tällä hetkellä Synergia 99 -nimiselle yhtiölle. Gdynian telakka on yksi Synergian osakkaista, ja osakassopimuksen mukaan sillä on oikeus ostaa rakennusalustat ja niiden viereinen maa, mikäli Synergia purettaisiin. Puolan toimittamien tietojen mukaan Synergian varojen jako osakkaiden välillä riippui siitä, miten käynnissä olevat hallintomenettelyt Gdańskin sataman rajojen määrittämiseksi etenisivät.
(174)
Syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan käynnissä olevat hallintomenettelyt eivät koske rakennusalustojen viereistä maapalaa, ja siihen sisältyy Synergia 99:n 28 päivänä elokuuta 2008 antama vahvistus siitä, että se tekee toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen rakennusalustojen alla olevan maan jättämisestä satama-alueen ulkopuolelle.
(175)
Lisäksi syyskuun suunnitelmassa selitettiin Synergia 99:n purkamista koskevia järjestelyjä, joista sen osakkaat ovat sopineet. Purkaminen tapahtuu kahdessa vaiheessa: ensin Synergia 99 jaetaan kahdeksi yhtiöksi, joista kumpikin ottaa haltuunsa sille varatut varat Synergia 99:stä, ja sitten Gdynian telakasta tulee sen yhtiön ainoa omistaja, joka on hankkinut rakennusalustojen alla olevan maan. Suunnitelman mukaan purkamisen ensimmäinen vaihe toteutettaisiin 15 päivänä lokakuuta 2008 pidettävässä Synergian osakkaiden kokouksessa. Suunniteltu jako edellyttää kuitenkin sataman rajoihin tehtäviä muutoksia. Synergia 99:n purkamisjärjestelyjä koskevan osakassopimuksen voimassaoloaika on rajoitettu.
(176)
Gdynian telakan taseen mukaan telakan omistus Synergia 99:ssä on 40 miljoonaa Puolan zlotya. Syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan (30) Synergia 99:n hallitus vahvisti elokuussa 2007 Synergian varojen jakamisesta yhtiön purkamisen yhteydessä tehtävää osakassopimusta varten, että Synergia 99:n varojen nimellisarvo oli […] miljoonaa Puolan zlotya (31), joka vastasi hallituksen mukaan niiden markkina-arvoa. Riippumaton asiantuntijalausunto, jonka hallitus välitti osakkaille, vahvisti tuolloin, että rakennusalustojen alla olevan maan arvo oli […] miljoonaa Puolan zlotya.
e) Talousennuste
(177)
Syykuun yhteiseen rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy muutettu talousennuste. Ennuste perustuu tiettyihin olettamiin, jotka koskevat inflaatiota (kolmen kuukauden wibor), Yhdysvaltain dollarin ja Puolan zlotyn välistä vaihtokurssia ja materiaalien kustannuksia ja jotka perustuvat puolestaan ulkopuolisten asiantuntijoiden arvioihin. Kesäkuussa käytetty Puolan zlotyn kurssi Yhdysvaltain dollariin nähden oli 2,254 vuodelle 2008 ja 2,32 vuodelle 2009, kun taas syyskuun suunnitelmassa käytettiin Puolan zlotyn ja Yhdysvaltain dollariin vaihtokurssina 2,32:ta koko rakenneuudistuskauden ajan ulkopuolisen raportin (32) perusteella. Kesäkuussa käytetty terästonnin hinta vuodelle 2008 oli 1 381 Yhdysvaltain dollaria, ja se laski 1 211:een Yhdysvaltain dollariin vuonna 2011 ja nousi jälleen 1 359:ään Yhdysvaltain dollariin vuonna 2014. Syyskuun suunnitelma perustuu korkeampiin terästonnin hintoihin (1 539 Yhdysvaltain dollaria vuonna 2009, 1 350 Yhdysvaltain dollaria vuonna 2011 ja 1 516 Yhdysvaltain dollaria vuonna 2014). Kesäkuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitiin seuraavanlaista palkkojen nousua: 7,6 prosenttia vuonna 2009, 7 prosenttia vuonna 2010, 6 prosenttia vuonna 2011 ja noin 5 prosenttia vuoden 2012 jälkeen. Syyskuun suunnitelmassa ennakoidaan pienempää nousua: 5,8 prosenttia vuonna 2009, 5 prosenttia vuonna 2010, 4 prosenttia vuosina 2011 ja 2012 ja 3 prosenttia vuodessa vuoden 2012 jälkeen (33). Kesäkuun rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan inflaation olevan noin 2,2 prosenttia. Syyskuun suunnitelmassa inflaatio ennustetaan suuremmaksi: se olisi aluksi 3,4 prosenttia vuonna 2009 (34) ja pienenisi vähitellen (ja olisi lopulta 2,5-2,6 prosenttia vuoden 2012 jälkeen) (35).
(178)
Syyskuun suunnitelmassa esitetyn talousennusteen suurin muutos kesäkuun suunnitelmaan verrattuna koskee alusten myynnistä ja muusta toiminnasta kuin laivanrakennuksesta saatavia tuloja. Syyskuun suunnitelmassa ennustetaan etenkin huomattavasti korkeampia hintoja autonkuljetusaluksille, toiselle päätuotteista, ja tämä muuttunut olettama vaikuttaa merkittävästi tuloslaskelmaennusteisiin.
(179)
Syyskuun suunnitelmassa esitetyn, laivanrakennuksen ja muun tuotannon yhdistetyn tuloslaskelmaennusteen mukaan voittomarginaali on positiivinen vuodesta 2009 alkaen (4,1 prosenttia vuonna 2009, 3,1 prosenttia vuonna 2010, 7,4 prosenttia vuonna 2011 ja 6,4 prosenttia rakenneuudistuskauden päättyessä vuonna 2012). Voittomarginaali pienenee 4,3 prosenttiin vuonna 2014 (taantuma markkinoilla) ja kasvaa tämän jälkeen vähitellen 7,7 prosenttiin vuonna 2017.
(180)
Kesäkuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oli lyhyt herkkyysanalyysi, jossa tarkasteltiin, mitä vaikutusta olisi tietyillä muutoksilla perusteena oleviin pääolettamiin, jotka koskivat 10 vuoden käyttökatetta sekä 10 vuodelta kertyneitä voittoja. Erityisesti analysoidaan, mitä vaikutusta on 5 groszyn suuruisella Puolan zlotyn arvon nousulla ja teräksen hinnan ja palkkojen 5 prosentin ylimääräisellä nousulla. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa on uudempi ja tarkempi herkkyysanalyysi, josta käy ilmi erityisesti, mikä vaikutus on Puolan zlotyn 5 prosentin suuruisella arvonnousulla Yhdysvaltain dollariin verrattuna. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että Puolassa otetaan euro käyttöön vuonna 2013 ja että sen jälkeen Puolan zlotyn ja Yhdysvaltain dollarin välinen kurssi ei enää vaikuta telakan toimintaan. Uudessa herkkyysanalyysissa arvioidaan, mikä vaikutus on Yhdysvaltain dollarin arvon 5 prosentin laskulla euroon verrattuna vuosina 2013-2017 (kun Puolassa on oletettavasti otettu euro käyttöön).
(181)
Kesäkuun suunnitelman talousennusteen mukaan diskonttaamaton takaisinmaksu (rahan arvon muuttumista ei oteta huomioon) saavutetaan vasta yhdentenätoista toimintavuonna eli vuonna 2019. Laskelmassa otettiin huomioon vain sijoittajan taloudellinen riski (440 miljoonaa Puolan zlotya), mikä tarkoittaa, että tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla kertyviä kassavirtoja verrataan vain sijoittajan tekemiin pääomankorotuksiin eikä huomioon oteta sitä, että valtion odotetaan tekevän huomattava pääomankorotus ensin. Suunnitelmassa oletetaan, että noin 712 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset rakenneuudistuskustannukset rahoitetaan yhtiön tulevista kassavirroista.
(182)
Syyskuun yhteiseen rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy diskontattu laskelma takaisinmaksuajasta, jonka kestoksi saadaan 10 vuotta. Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että suuri osa rakenneuudistuksen kustannuksista (712 miljoonaa Puolan zlotya) (36) katetaan tulevista kassavirroista.
7. PSC:N RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(183)
PSC perustettiin Puolassa vuonna 2007 Gdynian telakan ostamista varten. Sen omistajina on kaksi yhtiötä, Marine Co ja Maritim Shipyard, jotka ovat puolalaisen liikemiehen Janusz Baranin hallussa. Molemmat yhtiöt ovat toimineet 1990-luvulta lähtien Gdyniassa, Gdańskissa ja Szczecinissä ja ne ovat tuottaneet laivoja ja veneitä sekä toimineet pääasiassa Saksassa, Norjassa, Alankomaissa ja Ranskassa sijaitsevien suurten telakoiden alihankkijoina rakentaen osalohkoja ja lohkoja sekä tarjoten palveluja. Koko konsernissa on 1 500 työntekijää.
a) Myyntistrategia
(184)
Markkinastrategiana suunnitelmassa oletetaan, että yhtiö keskittyy konttialuksiin, autonkuljetusaluksiin ja kaasusäiliöaluksiin ja että vuodessa tuotetaan jopa kymmenen PSV-huoltoalusta. Lisäksi oletetaan, että telakka tuottaa jatkossa kaksitoista alusta vuodessa, mikä on telakan kapasiteetti pienen altaan sulkemisen jälkeen. Tulevaa tuotantoa koskevassa osiossa oletetaan, että tuotettujen alusten määrä kasvaa (ja nousee kuudesta vuonna 2008 kahteentoista vuonna 2009, 17:ään vuonna 2010 ja 21:een vuonna 2012). Myös toimitetussa rahoitusmallissa, jonka perusteella talousennusteet oli ilmeisesti laadittu, oletetaan tuotoksen kasvavan 21 alukseen vuonna 2012.
(185)
Suunnitelmassa kaavaillaan lisäksi toiminnan monipuolistamista ja konttiterminaalin perustamista telakan nykyiselle alueelle. Suunnitelman mukaan telakan kapasiteetin vähentäminen jättäisi tarpeettomaksi rannikkokaistaleen, jolle vuosikapasiteetiltaan 150 000 TEU:n konttiterminaali voitaisiin rakentaa.
b) Teollinen ja toiminnallinen rakenneuudistus
(186)
Tärkeimmät ehdotetut rakenneuudistustoimenpiteet koskevat tuotannon lisäämiseen, kustannusten pienentämiseen ja tuotantosyklin lyhentämiseen tähtäävä investointiohjelma täytäntöön panemalla toteutettavaa teollista rakenneuudistusta. Laivanrakennuksen investointiohjelman arvioidut kustannukset ovat 80 625 000 euroa. Lisäksi suunnitellaan 50 miljoonan Puolan zlotyn (noin 15 miljoonan euron) investointeja konttiterminaalin rakentamiseen. Tällöin investointikustannukset olisivat kokonaisuudessaan 95,6 miljoonaa euroa. Rakenneuudistussuunnitelman toisessa osiossa arvioidaan kuitenkin, että kokonaisinvestoinnit olisivat 131 miljoonaa euroa (443 miljoonaa Puolan zlotya). Suunnitelmassa ei selitetä, miksi nämä luvut eroavat toisistaan. Suunnitelman mukaan nämä toimenpiteet toteuttamalla pienennettäisiin alusta kohti aiheutuvia kustannuksia 25 prosenttia viiden vuoden ajanjaksolla.
(187)
Suunnitelman mukaan käyttöön aiotaan ottaa myös yhdennetty tietotekniikkajärjestelmä, jolla hallitaan telakan toiminnan kaikkia aloja eli suunnittelua, toimituksia, varastoja, teräksenjalostusta, aikataulutusta, tuotannon valvontaa ja kirjanpitoa.
(188)
Suunnitelman mukaan nykyinen työvoima aiotaan säilyttää tai sitä vähennetään 650 henkilöä. On epäselvää, mitkä tekijät vaikuttavat siihen, kumpi vaihtoehdoista valitaan. Suunnitelman mukaan aikomuksena on ottaa kannustimiin perustuva palkkausjärjestelmä käyttöön.
(189)
Telakan pahimpiin kuuluvan ongelman eli valuuttakurssien vaihtelulle ja teräksen hinnan nousulle altistumisen ratkaisemiseksi suunnitelmassa ehdotetaan, että sopimuksiin liitettäisiin hinnantarkistusehto ja että luonnollisia suojauskeinoja käytettäisiin (kustannukset samana valuuttana kuin tulot).
(190)
Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että alusten rahoitus varmistetaan KUKE-vientiluottolaitoksen takaamilla ennakkomaksuilla siten, että KUKE perii telakalta pienemmän palkkion kuin taloudellisesti vakaassa asemassa olevilta yrityksiltä tavallisesti, sekä valtiokonttorin takaamilla välilainoilla.
c) Rahoitusrakenteen uudistus
(191)
Rahoitusrakenteen uudistamiseksi suunnitelmassa oletetaan, että voimassa olevat sopimukset neuvotellaan uusiksi odotettavissa olevien tappioiden vähentämiseksi. Suunnitelman mukaan rakenneuudistusten pitäisi lisätä hintoja 30 prosenttia (markkinoilla vallitsevalle tasolle) ja tuoda 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lisätulot.
(192)
Suunnitelman täytäntöönpano riippuu siitä, myöntääkö valtio lisätukea 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruisena pääomankorotuksena, peruuko ja järjesteleekö valtio uudelleen yhteensä 497 miljoonan Puolan zlotyn suuruisia julkisoikeudellisia velkoja ja kattaako valtio kaikki muut kertyneet ja mahdolliset tulevat telakan vastattavat (esimerkiksi voimassa olevista sopimuksista tai riita-asioista aiheutuvat tulevat tappiot). Lisäksi sijoittaja pyytää valtiota varmistamaan, että KUKE-vientiluottolaitos takaa tuotannon rakenneuudistuskaudella perimällä edullisemman palkkion verrattuna taloudellisesti vakaassa asemassa olevilta yrityksiltä tavallisesti perittävään palkkioon ja että valtiokonttori takaa käyttöpääomaa 297 miljoonan Puolan zlotyn edestä.
d) Oman rahoituksen osuus
(193)
Oman rahoituksen osuuden osalta suunnitelmassa kaavaillaan sijoittajan tekevän 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen pääomankorotuksen, jolla rahoitetaan investoinnit ja paikataan voimassa olevista sopimuksista odotettavissa olevia tappioita. Lisäksi suunnitelmassa esitetään, että oman rahoituksen osuus rakenneuudistuksesta sisältäisi myös 50 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset tulot, jotka saataisiin suunnitellusta omaisuuden myynnistä, sekä tulot, jotka saatiin liittymisen jälkeen tapahtuneesta omaisuuden myynnistä (124,5 miljoonaa Puolan zlotya). Näin voitiin väittää, että oman rahoituksen osuus kasvaisi 675 miljoonaan Puolan zlotyyn. Sijoittaja ilmoittaa rakenneuudistussuunnitelmassa oman rahoituksen osuudeksi kuitenkin vain 475 miljoonaa Puolan zlotya.
e) Talousennusteet
(194)
Talousennusteet perustuvat vakaaseen valuuttakurssiin, jossa yksi euro on 3,46 Puolan zlotya ja yksi Yhdysvaltain dollari 2,2 Puolan zlotya. Ennusteet perustuvat niihin olettamiin, että rakennettavien alusten määrä lisääntyy 21:een vuonna 2012 ja että sijoittaja aikoo todella laajentaa laivanrakennusta telakalla: myynnin oletetaan olevan 1,2 miljardia Puolan zlotya vuonna 2008, ja oletuksen mukaan myynti kasvaa jatkuvasti niin, että vuonna 2012 se on 2,6 miljardia Puolan zlotya (kasvua 116 prosenttia vuodesta 2008).
8. TASOITUSTOIMENPITEET
(195)
Tehdessään yhteistyötä ulkopuolisen asiantuntijan ja telakan kanssa komissio otti käyttöön seuraavan menetelmän arvioidakseen Puolan tasoitustoimenpiteeksi ehdottamaa kapasiteetin vähentämistä.
(196)
Jotta tasoitustoimenpide olisi tehokas, kapasiteettia on vähennettävä riittävästi sen varmistamiseksi, että telakan kapasiteetti on rakenneuudistuksen jälkeen nykyistä pienempi.
(197)
Komissio arvioi ensin telakan nykyistä teknistä kapasiteettia ja totesi, että alusten kokoaminen altaissa oli yksi telakan tuotantoprosessin pullonkauloista, jota ei voitaisi ratkaista helposti ulkoistamalla. Komission käyttämässä menetelmässä, jota Puolan viranomaiset tai telakka eivät kyseenalaistaneet, kapasiteetti lasketaan altaassa tapahtuvan kokoamisen keston ja tyypillisen alusvalikoiman perusteella (kompensoidulta bruttovetoisuudeltaan erilaisten alusten kokoaminen saattaa kestää yhtä kauan).
(198)
Nykyisessä kapasiteetissa otetaan huomioon aika, joka tarvitaan tosiasiassa (tietyn tyyppisen) aluksen kokoamiseen altaissa. Ajassa olisi otettava huomioon kaikki tuotantoprosessin tämänhetkiset puutteet eli alhainen tuottavuus, pullonkaulat, vanhentuneet resurssit, tehottomat tuotantovirrat ja työvoimaan liittyvät ongelmat. Talousvaikeuksista johtuvat telakkaan vaikuttavat taloudelliset rajoitteet ovat ainoa tekijä, jonka suhteen kokoamisaikaa voidaan mukauttaa. Käyttöpääoman saannin epäsäännöllisyys tai estyminen voi häiritä tuotantoprosessia pahoin. Koska tämä on kaikille talousvaikeuksista kärsiville yhtiöille yhteinen ulkoinen tekijä eikä liity yhtiön omaan tehottomuuteen, komissio asettui sille kannalle, että telakan nykyistä tehokkutta voitaisiin mukauttaa olettamalla, että käyttöpääomaa on helposti saatavilla.
(199)
Arvioidussa tulevassa kapasiteetissa otetaan huomioon aika, joka todennäköisesti tarvitaan (tietyn tyyppisen) aluksen kokoamiseen altaassa, olettaen, että telakan tuottavuus on verrattavissa muiden kilpailukykyisten eurooppalaisten telakoiden asettamaan viitearvoon. Toisin sanoen tilojen välttämättömän nykyaikaistamisen ja optimaalisten työolojen (organisaatio, toimitukset, työvoima) aikaansaannin vaikutukset olisi otettava huomioon.
(200)
Nykyaikaistaminen on väistämätöntä, jos telakka haluaa palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Tähän liittyvä tuottavuuden kasvu tarkoittaa, että telakka vähentää panosta ja nopeuttaa tuotantoa. Koska tuotannon useat osat paranevat, kapasiteetti - joka katsotaan kyvyksi rakentaa tietty määrä aluksia - kasvaa. Näin ollen on syytä panna merkille, että joidenkin tilojen sulkeminen, esimerkiksi ehdotettu SD I -telakka-altaan sulkeminen Gdynian telakalla, voi kuittaantua täysin muun telakan kapasiteetin kasvaessa. Jotta tasoitustoimenpiteet olisivat tarkoituksenmukaisia, kapasiteetin vähentymisen on oltava sellaista, että telakan kapasiteetti on nykyistä pienempi rakenneuudistuksen päättyessä, eli investointien jälkeen ja tuottavuuden lisäännyttyä. Vain tällä tavalla voidaan tavoitteena olevat pitkän aikavälin elinkelpoisuus - joka edellyttää tuottavuuden kasvua - ja kilpailun vääristymisen minimointi sovittaa yhteen.
(201)
Jotta varmistetaan, että nykyisen ja tulevan kapasiteetin laskentamenetelmä on yhdenmukainen, on käytettävä samaa tuotevalikoimaa eli saman tyyppisiä aluksia. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää ”keskiarvoalusta” (jonka kompensoitu bruttovetoisuus on keskimääräinen telakan tilauskannan perusteella laskettuna).
(202)
Aluksi Gdynian telakka ilmoitti, että sen tekninen kapasiteetti oli kompensoituna bruttovetoisuutena 540 000. Sen jälkeen, kun edellä esitetty menetelmä oli selvitetty ja siitä oli sovittu komission ja Gdynian telakan kesken, telakka esitti, että sen nykyisen kapasiteetin laskemisessa käytetyt tekniset olettamat siltä osin, kuin taloudellisia rajoitteita ei ollut, olivat kolmen kuukauden telakointiaika ja samanaikaisesti enintään kolmen eri valmistusvaiheissa olevan aluksen kokoaminen (semi-tandem-menetelmän osittainen käyttö SD II -suuraltaalla), minkä ansiosta vuodessa voitaisiin rakentaa enintään neljätoista alusta. Käytetty esimerkkivalikoima oli telakalle tyypillinen, minkä vahvistavat nykyinen tilauskanta ja vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty myyntistrategia. Kun kompensoitu bruttovetoisuus on alusta kohti keskimäärin 27 000, nykyisen kapasiteetin ilman taloudellisia rajoitteita arvioitiin olevan kompensoituna bruttovetoisuutena 378 000.
(203)
Jotta voitaisiin tutkia nykyisten taloudellisten rajoitusten vaikutusta tuotantoprosessiin (miten monta viikkoa/kuukautta tuotantosykli pitenee toimitusten viivästyessä yksinomaan siitä syystä, ettei käyttöpääomaa ole) ja arvioida, oliko tällaisten rajoitusten vakavuutta yli- tai aliarvioitu, komissio vertasi tätä lukua viime vuosien parhaaseen tulokseen (12 alusta, joiden kompensoitu bruttovetoisuus oli yhteensä 272 000 vuonna 2002). Ensiksi komissio huomasi, että vuoden 2002 tuloksen ja nykyisen teknisen kapasiteetin välinen ero johtui osittain tilauskantojen eroista. Telakka tuotti tällä hetkellä aluksia, joiden kompensoitu bruttovetoisuus oli suurempi. Jos telakka olisi tuottanut vuonna 2002 aluksia, joiden keskimääräinen kompensoitu bruttovetoisuus olisi ollut 27 000, sen kokonaistuotos olisi ollut kompensoituna bruttovetoisuutena 324 000. Muut erot johtuvat taloudellisten rajoitusten vaikutuksesta tuotantoprosessiin ja vastaavat noin kahta keskimääräisen kompensoidun bruttovetoisuuden alusta, eli 14:ää prosenttia, mitä komissio piti kohtuullisena olettamana.
(204)
Tulevasta kapasiteetista telakka selitti, että jos molempia altaita käytetään, suurta SD II -allasta voitaisiin käyttää samanaikaiseen rakentamiseen ja semi-tandem-rakentamismenetelmään niin, että jopa neljää eri vaiheissa olevaa runkoa voitaisiin rakentaa samanaikaisesti. Tällä tavoin telakka voisi pystyä rakentamaan 18 alusta, kun telakointiaika on kolme kuukautta (37). Jos kompensoidun bruttovetoisuuden oletetaan olevan 27 000 alusta kohti, telakan tuleva kapasiteetti molemmilla altailla olisi kompensoituna bruttovetoisuutena 486 000. Telakan tuleva kapasiteetti olisi pienen SD I -altaan sulkemisen jälkeen 12 alusta eli kompensoituna bruttovetoisuutena 324 000, kun kompensoitu bruttovetoisuus on alusta kohti keskimäärin 27 000.
(205)
Näiden lukujen perusteella komissio tuli siihen tulokseen, että kapasiteetin vähentyminen pienen SD I -altaan sulkemisen jälkeen olisi noin 14 prosenttia. Kun otetaan huomioon, että telakalla olisi vain yksi vesillelaskutila, SD II -telakka-allas, ja koska yksityiskohtaisella ja luotettavalla kynnysanalyysilla on osoitettu, että SD II -telakka-altaan kapasiteetin väheneminen SD I -altaan sulkemisen lisäksi vaarantaisi telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, komissio tuli alustavasti siihen tulokseen, että Puolan ehdottama SD I -altaan sulkeminen olisi riittävä tasoitustoimenpide.
(206)
ISD Polskan yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettiin vaihtoehtoisia tasoitustoimenpiteitä valitun liiketoimintastrategian mukaisesti. Suunnitelmassa esitettiin seuraavia tasoitustoimenpiteitä Gdańskin telakan ja Gdynian telakan valtiontukea koskevan tutkinnan yhteydessä: Gdańskin telakalla suljettaisiin kolme rakennusalustaa 31 päivään joulukuuta 2008 mennessä siltä osin, kuin Gdańskin telakalla käynnissä oleva tuotanto oli mahdollista siirtää Gdynian telakan pienelle altaalle teknisten, organisatoristen ja oikeudellisten näkökohtien puolesta. ISD Polska totesi 8 päivänä heinäkuuta 2008 pidetyssä kokouksessa olettavansa, että Gdynian telakan pienen altaan varustelutyö ei antaisi mahdollisuutta sulkea rakennusalustoja ennen vuoden 2009 jälkipuoliskoa. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan kahden rakennusalustan sulkemisen lykkäämistä vuoden 2009 kesäkuuhun ja kolmannen rakennusalustan sulkemisen lykkäämistä vuoden 2009 lokakuuhun (38). Lisäksi telakan kapasiteetti vähennetään kompensoituna bruttovetoisuutena 400 000:een vuodessa kymmenen vuotta Puolan liittymisestä Euroopan unioniin eli vuoteen 2014 asti.
(207)
ISD Polska ilmoitti komissiolle 30 päivänä syyskuuta pidetyssä kokouksessa, että se voisi ylimääräisenä tasoitustoimenpiteenä vähentää lisäksi tuotantoaan kompensoituna bruttovetoisuutena 360 000:een vuodessa kymmenen vuoden ajan siitä, kun rakennusalustat suljetaan. Lisäksi ISD Polska ilmoitti voivansa sulkea rakennusalustat aiemmin kuin mitä 12 päivänä syyskuuta päivätyssä rakenneuudistussuunnitelmassa oli esitetty, eli se voisi sulkea rakennusalustat B3 ja B5 vuoden 2009 huhtikuun loppuun mennessä ja rakennusalustan B1 vuoden 2009 elokuun loppuun mennessä.
(208)
PSC:n rakenneuudistussuunnitelman mukaan pienempi allas myytäisiin vuoden 2009 alussa. Odotettavissa olevien 170 miljoonan Puolan zlotyn tulojen pitäisi lisätä telakan käyttöpääomaa.
9. GDYNIAN TELAKALLE MYÖNNETTY VALTIONTUKI (TILANNE KESÄKUUSSA 2008)
(209)
Puolan viranomaisten mukaan Gdynian telakka on saanut 1 päivästä toukokuuta 2004 valtiontukea, joka on lueteltu taulukoissa 1-4.
(210)
Taulukkoon 1 on merkitty tuki, joka on myönnetty 1 päivästä toukokuuta 2004, jolloin Puola liittyi Euroopan unioniin, 30 päivään kesäkuuta 2007. Puola ilmoitti näistä toimenpiteistä 13 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Luettelossa on joitakin toimenpiteitä, joita on kuvattu muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osassa.
(211)
Puola esitti lisäselvityksiä velkojen uudelleenjärjestelystä 5a luvun mukaisesti. Puolan viranomaiset selittivät, että telakka siirsi Operator-yhtiölle (39) omaisuutta, jonka arvo oli vähintään 45 prosenttia siirrettyjen velkojen arvosta (40). Puolan mukaan tuen osuus olisi näin ollen 55 prosenttia Operator-yhtiöille siirrettyjen velkojen nimellisarvosta. Kyseinen nimellisarvo on merkitty jäljempänä olevaan taulukkoon 1.
(212)
Valtiokonttorin takaamissa lainoissa, jotka on lueteltu taulukossa 1, oli korkona yhden kuukauden libor korotettuna 100 peruspisteellä, ja Puolan viranomaiset olivat arvioineet takauksia myöntäessään maksulaiminlyöntien riskiksi 60-70 prosenttia. Valtiokonttorin takausten vakuudeksi telakka antoi avoimen oman vekselin ja notaarin vahvistaman asiakirjan, jossa telakka suostui luovuttamaan omaisuuttaan enintään 120 prosenttia takauksen arvosta. Valtiokonttori laskutti palkkiona 0,4 prosenttia taatusta summasta.
(213)
Lisäksi taulukossa 1 on Korporacja Polskie Stocznien (’KPS’) myöntämiä lainoja, joita on käytetty rahoittamaan telakan käyttöpääoman tarpeita. Puola väittää 11 päivänä heinäkuuta 2007 ja 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyissä kirjeissään, etteivät kyseiset lainat ole valtiontukea, sillä niistä peritty korko vastasi siitä hankkeesta tehtyä riskienarviointia, jota varten lainoja oli haettu.
(214)
Vuosina 2005-2007 myönnetyistä lainoista KPS peri korkoa 9,6-13,46 prosenttia keskimääräisellä kiinteällä 10,64 prosentin korolla. Lisäksi se veloitti 0,1-0,4 prosentin suuruisen kertapalkkion. Puolan viranomaisten mukaan KPS edellytti vakuutta, jollaiseksi kelpasi joko suostumus luovutukseen, sopimus saatavien siirrosta, ehdoton maksumääräys, avoin oma vekseli tai panttaussitoumukset (41).
(215)
KPS perustettiin vuonna 2004 teollisuuden kehittämisviraston täysin omistamaksi tytäryhtiöksi toimimaan kehittämisviraston riskipääomarahastona. Alun perin sen tehtävänä oli toimia Puolan kolmen suurimman telakan yhdistäjänä, mutta hankkeesta luovuttiin vuonna 2006. Puolan vuonna 2006 toimittamien tietojen mukaan (42) KPS:n oli määrä saada rahoitusta teollisuuden kehittämisviraston tekemästä pääomankorotuksesta, kehittämisviraston apportista (kolmansien yhtiöiden osakkeet) ja kehittämisviraston takaamasta joustavasta pankkilainasta, joka oli varattu erityisesti telakoiden rahoitustueksi. Puolan hallituksen verkkosivujen mukaan KPS tuki myös laivanrakentamistoimintaa Puolassa myöntämällä joukkolainaa, jonka teollisuuden kehittämisvirasto oli taannut täysin. Puolan telakkateollisuuden strategiassa vuosiksi 2006-2010 (laivanrakennukseen tarkoitetut meritelakat) (43) vahvistetaan, että KPS:n olisi luotava varoja myöntämällä velkasitoumuksia noin 100 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin asti, joiden vakuutena olivat laivanrakennusteollisuuden rakenneuudistukseen varatut varat, jotka valtiokonttori siirtäisi teollisuuden kehittämisvirastolle.
(216)
Taulukkoon 2 on merkitty toimenpiteet, joista ilmoitettiin komissiolle 13 päivän heinäkuuta 2007 jälkeen eli 6 päivänä joulukuuta 2007 ja 12 päivänä helmikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä: kaksi teollisuuden kehittämisviraston myöntämää lainaa käyttöpääoman rahoittamiseksi (palkat ja kaupalliset velat). Taulukossa 2 on myös esitetty laina, jonka KPS myönsi tehtyään päätöksen nro 02/11/2007 ja josta komissio sai tietää 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätystä kirjeestä (44); komissiolla ei kuitenkaan ole tarkempia tietoja lainamäärästä eikä -ajasta. KPS peri 10,5 prosentin korkoa sekä 0,1 prosentin kertapalkkion.
(217)
Telakan erittäin epävarman taloustilanteen vuoksi komissio ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Gdynian telakalle olisi annettu lisää vastaavaa valtiontukea.
(218)
Taulukossa 3 luetellaan 30 päivänä syyskuuta 2007 maksamatta olevat Gdynian telakan julkisoikeudelliset velat. Puola toimitti nämä tiedot 9 päivänä tammikuuta 2008. Puola vahvisti kyseisessä kirjeessä, ettei Gdynian telakka ollut suorittanut julkisoikeudellisia velkojaan säännöllisesti. Telakka oli maksanut takaisin velkojaan sosiaaliturvavirastolle (ZUS) taloudellisen tilanteen sen salliessa, kun velat erääntyivät.
(219)
Tammikuun 9 päivänä 2008 päivätyn Puolan kirjeen liitteen 1 mukaan asianomaisille julkisille elimille maksamatta olevia velkoja oli 1 päivänä toukokuuta 2004 noin 254 miljoonaa Puolan zlotya. Uutta velkaa kertyi noin 362 miljoonaa Puolan zlotya 1 päivästä toukokuuta 200530 päivään syyskuuta 2007. Tuolloin Gdynian telakka maksoi todellisuudessa takaisin noin 194 miljoonaa Puolan zlotya (45). Syyskuun 30 päivänä 2007 maksamatta olevia velkoja oli noin 423 miljoonaa Puolan zlotya.
(220)
Gdynian telakka aikoi maksaa ainakin osan maksamatta olevista veloista takaisin tuloilla, jotka saataisiin valtiokonttorin tekemästä 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruisesta pääomankorotuksesta, joka puolestaan edellytti edellä kuvatussa yksityistämisprosessissa valitun yksityisen sijoittajan tekemää pääomankorotusta.
(221)
Puolan liityttyä Euroopan unioniin Gdynian telakka sai tukea, joka on Puolan mielestä ”annettu muuhun tarkoitukseen kuin rakenneuudistukseen” (jäljempänä oleva taulukko 4). Tämä oli tutkimus- ja kehittämistyöhön sekä koulutukseen tarkoitettua valtiontukea, jonka kokonaismäärä oli 412 000 Puolan zlotya.
(222)
Gdynian telakka on saanut myös muuta tukea jäljempänä olevissa taulukoissa 1-4 luetellun tuen lisäksi.
(223)
Ensinnäkin Puola ilmoitti 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään (46) toimenpiteistä, jotka oli tarkoitettu ”myönnettäväksi […] 1 päivästä heinäkuuta 2007 rakenneuudistuksen päättymiseen saakka.”
(224)
Komissio panee ennen kaikkea merkille, että toimenpiteisiin sisältyy 5a luvun mukaisesti uudelleen järjestellyistä, yhteensä 6 905 304 Puolan zlotyn suuruisista julkisoikeudellisista veloista 1 päivästä heinäkuuta 200315 päivään maaliskuuta 2005 kertyneiden korkojen mahdollinen poisto. Puolan mukaan koron poistosta on vireillä riita-asia kansallisissa tuomioistuimissa Gdynian telakan ja toimivaltaisten Puolan viranomaisten välillä. Koska kyseinen korko liittyy jäljempänä olevassa taulukossa 1 lueteltuihin 5a luvun mukaisesti uudelleen järjesteltyihin velkoihin, komissio katsoo, että myös koron peruminen on valtiontukea koko määrältä (47) ja että se kuuluu tämän päätöksen piiriin.
(225)
Lisäksi komissio panee merkille, että taulukkoon sisältyy useita toimenpiteitä, joissa on kyse julkisoikeudellisten velkojen maksun lykkäämisestä tai poistamisesta. On epäselvää, missä määrin nämä toimenpiteet ovat päällekkäisiä 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyn Puolan kirjeen liitteessä 1 lueteltujen (ja jäljempänä olevaan taulukkon 3 koottujen) julkisoikeudellisten velkojen kanssa.
(226)
Mikä tärkeintä, Gdynian telakka hyötyi KUKE-vientiluottolaitoksen antamista tuotannon takauksista, jäljempänä ’ennakkomaksutakaukset’ tai ’KUKE-takaukset’. Käytännössä kaikki laivanrakentaminen rahoitettiin näillä takauksilla 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen. Gdynian telakka sai 1 päivästä toukokuuta 200412 päivään kesäkuuta 2008 yhteensä 108 takausta, joiden kokonaisarvo oli 3 095 529 638 Puolan zlotya, Gdynian telakalla rakennettavia aluksia varten (ei Gdańskin telakalla, joka oli aiemmin Gdynian telakan tytäryhtiö). (48) Puola ilmoitti 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään komissiolle, että KUKE-vientiluottolaitos myöntäisi edelleen takauksia Gdynian telakalle vuoden 2008 loppuun.
(227)
Alalla on yleistä, etteivät telakat tavallisesti pysty kokoamaan sisäisesti riittävästi käyttöpääomaa alusten rakentamista varten vaan ne turvautuvat ulkoiseen rahoitukseen joko lainaamalla (niin kutsutut tuotantolainat) tai laivanomistajien ennakkomaksuilla, joilla tuotantoa rahoitetaan ennalta. Laivanomistajat maksavat tavallisesti 80 prosenttia hinnasta etukäteen erissä, jotka ajoittuvat tiettyihin laivanrakennuksen ratkaiseviin vaiheisiin, ja loput 20 prosenttia maksetaan toimituksen yhteydessä. Näin ollen laivanomistajien osuus laivanrakennuksen rahoittamisessa on ratkaisevaa. KUKE-takaukset annettiin Gdynian telakalle laivanomistajien ennakkomaksujen vakuudeksi siltä varalta, että telakka laiminlöisi alusten toimittamisvelvollisuutensa.
(228)
Useista KUKE-vientiluottolaitoksen takausjärjestelmän toimintaa koskevista Puolan toimittamista tiedoista (49) käy ilmi, että takaukset myönnettiin Gdynian telakalle seuraavalla tavalla. Ensin allekirjoitettiin sopimus laivanomistajan kanssa, ja siinä edellytettiin tavallisesti, että telakka osoittaisi tietyn ajan kuluessa KUKE-vientiluottolaitoksen takaavan tuotannon rahoituksen. KUKE teki päätöksen, jossa luvattiin varmistaa koko aluksen rahoitus ennakkomaksut takaamalla. Tätä seuraavissa yksittäisissä sopimuksissa KUKE-vientiluottolaitos aktivoi takauksen kutakin yksittäistä ennakkomaksua (joita oli tavallisesti neljä) varten. KUKE-vientiluottolaitokseen kohdistuva telakan toimituksen laiminlyönnin kokonaisriski oli tavallisesti 80 prosenttia kauppahinnasta eli laivanomistajan ennen toimitusta suorittamien ennakkomaksujen kokonaismäärä. Tämä kokonaisriski oli tiedossa, kun KUKE-vientiluottolaitos teki päätöksen laivanomistajan maksaman aluksen rahoituksen takaamisesta. Takauksen voimassaolo loppui aluksen toimitukseen.
(229)
KUKE-vientiluottolaitos harjoittaa montaa eri toimintaa (50), joka jaetaan pääasiassa kaupalliseen toimintaan ja valtiokonttorin puolesta harjoitettavaan ja sen takaamaan toimintaan. Jälkimmäisenä mainittua toimintaa varten on erillinen pankkitili nimellä ”Interes Narodowy”. Gdynian telakalle myönnetyt takaukset kuuluvat liiketoimintaan, jonka valtiokonttori takaa.
(230)
Puolan toimittamien tietojen mukaan KUKE-vientiluottolaitos myönsi Gdynian telakalle ennakkomaksutakaukset, joiden takauspalkkio riippui takauksen määrästä. Enintään 35 miljoonan Puolan zlotyn suuruisista takauksista perittiin 2 prosentin vuosipalkkio, ja yli 35 miljoonan Puolan zlotyn suuruisista takauksista perittiin 1 prosentin vuosipalkkio. KUKE-vientiluottolaitos edellyttää vakuutena aluksen, valmisteilla olevan aluksen ja rakennusmateriaalien omistajuuden siirtoa. Samoja edellytyksiä sovellettaisiin KUKE-vientiluottolaitoksen takauksiin, jotka myönnetään ennen rakenneuudistuskauden päättymistä eli ennen vuotta 2012.
(231)
Komissio panee vielä merkille, että Puola teki 3 päivänä kesäkuuta 2008 päätöksen 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen uuden pääomankorotuksen myöntämisestä Gdynian telakalle.
(232)
Taulukoista 1-4 ja edellä esitetyistä tiedoista käy ilmi, että Gdynian telakka on hyötynyt 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen tuesta, jonka nimellisarvo on yhteensä 5 018 862 443 Puolan zlotya (noin 1,434 miljardia euroa).
Taulukko 1:
Gdynian telakalle 1 päivänä toukokuuta 2004 - 30 päivänä kesäkuuta 2007 myönnetty valtiontuki Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan (Puolan zlotyina)
Tuki nro
Myöntävä viranomainen
Tukiväline
Oikeusperusta
Päätöksen tai sopimuksen numero
Tuen myöntämis-päivä
Voimaan-tulo
Voimassaolo-aika
Tuen nimellisarvo
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Valtiokonttori
Takaus - alus nro 8276/1
Laki valtiokonttorin ja muutamien oikeushenkilöiden myöntämistä vakuuksista ja takauksista, annettu 8 päivänä toukokuuta 1997 (Dz. U. 2003, nro 174, järjestysnumero 1689, sellaisena kuin laki on muutettuna)
Hallituksen asetus N:o 198/2004, 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
30.3.2006 asti
75 000 000,00
2.
Valtiokonttori
Takaus - alus nro 8276/2
Hallituksen asetus N:o 198/2004, 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
11.12.2006 asti
75 000 000,00
3.
Valtiokonttori
Takaus - alukset nro 8245/1-4
Hallituksen asetus N:o 213/2004, 7.9.2004
7.9.2004
17.9.2004
27.2.2007 asti
82 531 200,00
4.
Valtiokonttori
Takaus - alukset nro 8148/11 ja 8184/14-17
Hallituksen asetus N:o 222/2004, 21.9.2004
21.9.2004
1.10.2004
15.1.2008 asti
147 662 619,46
5.
Pommerin voivodikunnan marsalkka
Velanpoisto
30 päivänä lokakuuta 2002 annettu laki
Teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan päätös N:o UPP/11/3/2005, 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Kertaluonteinen poisto
600 568,04 (51)
6.
Vammaisten kuntoutuksen valtionrahasto (PFRON)
Velanpoisto
Teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan päätös N:o UPP/11/3/2005, 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Kertaluonteinen poisto
5 331 071,54 (51)
7.
Pommerin voivodikunta
Velanpoisto
Teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan päätös N:o UPP/11/3/2005, 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Kertaluonteinen poisto
2 414 962,11 (51)
8.
ZUS
Velanpoisto
Teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan päätös N:o UPP/11/3/2005, 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Kertaluonteinen poisto
23 048 186,93 (51)
9.
Teollisuuden kehittämisvirasto
Pääomankorotus
Yksityistämislain 56 § (Dz. U. 2002, nro 171, järjestysnumero 1397, sellaisena kuin laki on muutettuna)
Sopimus (notaarin vahvistama asiakirja Rep. A N:o 3255/2005)
23.6.2005
27.6.2005
Kertaluonteinen pääomankorotus
40 000 000,00
10.
Kuntaliitto
Erissä tapahtuva takaisinmaksujärjestely
30 päivänä lokakuuta 2002 annettu laki
N:o 200364/1/ZR-22.11.2004 tehty rakenneuudistussopimus
22.11.2004
Kuukausieriä maksettu 31.12.2004- 28.2.2006
Kertaluonteinen toimi
419 543,25
11.
Valtiokonttori
Rakentamistakaus, alukset nro 8184/21-25
Laki valtiokonttorin ja muutamien oikeushenkilöiden myöntämistä vakuuksista ja takauksista, annettu 8 päivänä toukokuuta 1997 (Dz. U. 2003, nro 174, järjestysnumero 1689, sellaisena kuin laki on muutettuna)
Hallituksen asetus N:o 93/2005
12.4.2005
12.9.2007
31.12.2007 asti
97 098 200,00
12.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 01/02/2005
10.2.2005
10.2.2005
8.3.2005
7 500 000,00
13.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 02/04/2005
12.4.2005
20.4.2005
5.5.2005
7 500 000,00
14.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 04/09/2005
21.9.2005
31.10.2005
4.1.2006
14 500 000,00
15.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 02/07/2006
24.7.2006
3.8.2006
29.11.2006
10 000 000,00
16.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 01/04/2006
21.4.2006
26.4.2006
30.7.2007
4 000 000,00
17.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 01/12/2006
5.12.2006
5.12.2006
7.2.2006
5 500 000,00
11.12.2006
2 300 000,00
18.
KPS
laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 01/03/2007
20.3.2007
20.3.2007
20.9.2007
6 200 000,00
29.3.2007
2 000 000,00
23.4.2007
5 800 000,00
19.
ZUS
Erissä tapahtuva takaisinmaksujärjestely
Velallisen hakemus
Muodollisesti ei vielä myönnetty mutta toteutettu käytännössä
Erissä vuoden 2008 loppuun
Erissä vuoden 2008 loppuun
34 272 360,17
Yhteensä
648 678 711,50
Taulukko 2:
Gdynian telakalle myönnetty lisävaltiontuki 1 päivänä kesäkuuta 2007 - 15 päivänä heinäkuuta 2008 Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan (Puolan zlotyina)
nro
Myöntävä viranomainen
Tukiväline
Oikeusperusta
Päätöksen tai sopimuksen numero
Tuen myöntämis-päivä
Voimaan-tulo
Voimassaolo-aika
Tuen nimellisarvo
(PLN)
20.
Teollisuuden kehittämisvirasto
Laina
Yksityistämislain 56 § (Dz. U. 2002, nro 171, järjestysnumero 1397, sellaisena kuin laki on muutettuna)
Lainasopimus N:o OPP/11/07
4.12.2007
kahdessa erässä:
5.12.2007
4.1.2008
Enintään 31.5.2008 asti
40 000 000
21.
Teollisuuden kehittämisvirasto
Laina
5.2.2008
54 000 000
22.
KPS
Laina
Yhtiöjärjestyksen mukainen KPS:n toiminta
Lainasopimus N:o 02.11.2007
?
Taulukko 3:
Syyskuun 30 päivänä 2007 maksamatta olleet julkisoikeudelliset velat Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan (Puolan zlotyina)
Myöntävä viranomainen
Asianomaiset velat
30 päivänä syyskuuta 2007 maksamatta ollut määrä
(PLN)
23.
ZUS
Palkkioiden lykkääminen, maksu erissä
toukokuu 2004 - syyskuu 2007
356 708 912
24.
Vammaisten kuntoutuksen valtionrahasto (PFRON)
Palkkioiden lykkääminen, maksu erissä
toukokuu 2004 - syyskuu 2007
12 192 821
25.
Gdańskin kaupunki
Kiinteistöveron lykkääminen, maksu erissä
toukokuu 2004 - syyskuu 2007
50 872 523
26.
Gdańskin kaupunki
Maankäyttömaksun lykkääminen, maksu erissä
2005-2007
2 859 684
27.
Pommerin voivodikunnan marsalkka
Ympäristömaksun lykkääminen, maksu erissä
toukokuu 2004 - syyskuu 2007
361 781
Yhteensä
422 995 722
Taulukko 4:
Gdynian telakalle muuhun tarkoitukseen kuin rakenneuudistukseen myönnetty valtiontuki Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan (Puolan zlotyina)
nro
Myöntävä viranomainen
Tukiväline
Tarkoitus
Oikeusperusta
Päätöksen tai sopimuksen numero
Tuen myöntämis-päivä
Voimaan-tulo
Voimassaoloaika
Tuen nimellisarvo
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
Teollisuuden kehittämisvirasto
Avustus
Tutkimus- ja kehitystoiminta
INTERREG IIIC -ohjelman hanke - 2005 talousarviolaki, 22.12.2004, (Dz. U. 29.12.2004, nro 278, järjestysnumero 2755)
Maksuilmoitus N:o 05/ERR/2006
30.5.2006
30.5.2006
Kertaluonteinen tuki
1 322,19
29.
Opetus- ja tutkimusministeriö
Avustus
Valtion tiedekomitean puheenjohtajan asetus, 30.11.2001 (Dz. U., nro 146, järjestysnumero 1642, sellaisena kuin asetus on muutettuna)
EU-hanke G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD
26.6.2006
26.6.2006
Kertaluonteinen tuki
49 571,98
30.
Opetus- ja tutkimusministeriö
Avustus
Päätös N:o 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005
20.11.2006
Hanke toteutettava 31.1.2009 mennessä
279 825,51
31.
Tiede- ja korkeakoulutus-ministeri
Avustus
Tieteen rahoittamista koskeva laki, 8.10.2004 (Dz. U., nro 238, järjestysnumero 2390, sellaisena kuin laki on muutettuna)
Päätös N:o 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006
20.11.2006
Hanke toteutettava 31.3.2009 mennessä
36 509,45
32.
Tiede- ja korkeakoulutus-ministeri
Avustus
Tutkimus- ja kehitystoiminta
Valtion tiedekomiteasta annettu laki, 12.1.1991 (Dz. U. 2001, nro 33, järjestysnumero 389)
Päätös N:o 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003
30.6.2005
30.6.2005
37 906,00
33.
Puolan yrityskehitysvirasto (PARP)
Avustus
Talous- ja työministerin asetus, 16.9.2004, Puolan (teollisuuden kehittämisviraston) myöntämästä rahoitustuesta osana henkilöstövoimavarojen alakohtaista toimenpideohjelmaa vuosina 2004-2006 (Dz. U. 2007, järjestysnumero 2115)
Sopimus N:o 30/2006/efs/gdy, ESR:sta 20.1.2006 rahoitettu koulutus
2.2.2006
25.5.2006
Kertaluonteinen tuki
4 253,02
34.
Puolan yrityskehitysvirasto (PARP)
Avustus
Talous- ja työministerin asetus, 16.9.2004, Puolan (teollisuuden kehittämisviraston) myöntämästä rahoitustuesta osana inhimillisten voimavarojen alakohtaista toimenpideohjelmaa vuosina 2004-2006 (Dz. U. 2007, järjestysnumero 2115)
Sopimus N:o WSAiB/039
1.2.2007
13.3.2007
Kertaluonteinen tuki
2 209,94
Yhteensä
411 598,09
III. ARVIOINTI
1. KOMISSION TOIMIVALTA
(233)
Liittymissopimuksen liitteen IV 3 kohdassa kuvataan väliaikainen menettely. Siinä ovat oikeudelliset säännökset, joiden mukaisesti uudessa jäsenvaltiossa ennen EU:hun liittymispäivää täytäntöön pantuja ja vielä liittymisen jälkeen sovellettavia tukijärjestelmiä ja -toimenpiteitä arvioidaan.
(234)
Komissio ei voi arvioida toimenpiteitä, jotka on pantu täytäntöön ennen liittymistä mutta joita ei sovelleta enää liittymisen jälkeen, väliaikaista menettelyä soveltaen eikä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
(235)
Komissio arvioi kuitenkin ne toimenpiteet, joita ei ole pantu täytäntöön ennen liittymistä, ilmoitettuna tukena tai sääntöjenvastaisena tukena EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
(236)
Toimenpiteen täytäntöönpanohetkeksi katsotaan oikeudellisesti sitova päätös, jolla toimivaltainen kansallinen viranomainen sitoutuu myöntämään tuen (52). Hallinnollisen päätöksen oikeudellinen sitovuus määräytyy kansallisen oikeuden mukaisesti. Komissiolla on kuitenkin oltava mahdollisuus tarkistaa tällaiset hallinnolliset päätökset etenkin rajatapauksissa ja arvioida niiden muodon ja sisällön perusteella, voivatko ne herättää edunsaajissa oikeutetun odotuksen, johon voitaisiin vedota puolalaisessa tuomioistuimessa. Toimivalta tarkistaa kansallisia hallinnollisia päätöksiä on välttämätön, jotta komissio voisi käyttää yksinomaista toimivaltaansa hyväksyä valtiontuen yleistä kieltoa koskevia poikkeuksia Puolassa 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen täytäntöön pantujen toimenpiteiden osalta.
(237)
Ennen liittymistä täytäntöön pantua toimenpidettä sovelletaan liittymisen jälkeen, jos sen perusteella voidaan myöntää lisätukea tai lisätä jo myönnetyn tuen määrää eli jos valtion nimenomainen taloudellinen riski ei ole tiedossa päivänä, jona toimenpide pannaan täytäntöön, eikä vielä liittymispäivänäkään.
(238)
Muodollisen tutkinnan aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi Puolan toimittamien tietojen perusteella, että sen 29 päivänä huhtikuuta 2004 ilmoittamat toimenpiteet olivat tosiasiassa uutta tukea, joko sääntöjenvastaista tai ilmoitettua, koska se myönnettiin myöhemmin kuin 1 päivänä toukokuuta 2004, jolloin Puola liittyi Euroopan unioniin. Puolan ja kolmansien osapuolten esittämät huomautukset tutkinnan aloittamisen jälkeen eivät saaneet komissiota muuttamaan tätä johtopäätöstä. Komissio pitää erityisesti kiinni siitä, että sillä on toimivalta arvioida, soveltuvatko muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osassa luetellut toimenpiteet yhteismarkkinoille. Komissio panee kuitenkin merkille, että osasta toimenpiteitä on luovuttu (muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osan toimenpiteet nro 33 ja 34).
(239)
Komissio selittää jäljempänä, miksei se voi hyväksyä Puolan ja asianomaisten osapuolien esittämiä huomautuksia.
a) Julkisoikeudellisen velan uudelleenjärjestely 5a luvun mukaisesti
(240)
Komissio on tuensaajan kanssa samaa mieltä siitä, että julkisoikeudellisten velkojen osittainen poisto 5a luvun mukaisesti tapahtui, kun teollisuuden kehittämisviraston pääjohtaja teki päätöksen uudelleenjärjestelystä. Komissio ei voi kuitenkaan hyväksyä väitettä, jonka mukaan päätös tehtiin 19 päivänä huhtikuuta 2004 eli ennen liittymistä. Komissio perusteli kantansa muodollisen tutkinnan aloittamisesta tekemässään päätöksessä, eikä Puola eikä tuensaaja esittänyt uusia perusteita. Komissio toistaa, että 19 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyllä päätöksellä hyväksyttiin vain vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma eikä siinä päätetty julkisoikeudellisten velkojen uudelleenjärjestelystä 5a luvun mukaisesti. Teollisuuden kehittämisviraston pääjohtaja ei voinut tehdä päätöstä uudelleenjärjestelystä ennen liittymistä, koska hänellä ei ollut 5a luvussa edellytetyllä tavalla kaikkien uudelleenjärjestelyssä osallisten julkisoikeudellisten velkojien ja uudelleenjärjestelyä hoitavan Operator-yhtiön suostumusta (53). Komissio huomauttaa, että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtaja tunnusti tämän mainitessaan 19 päivänä huhtikuuta 2004 tekemässään päätöksessä, että 5a luvun mukaisen uudelleenjärjestelyn loppuun saattaminen edellytti uutta päätöstä, ja tehdessään lopulta uudelleenjärjestelyä koskevan päätöksen 4 päivänä tammikuuta 2005 eli liittymisen jälkeen.
(241)
Komissio ei voi hyväksyä tuensaajan väitettä, jonka mukaan kaikkien asianosaisten julkisoikeudellisten velkojien antama suostumus sille, että niiden saatavat Gdynian telakalta järjesteltäisiin uudelleen 5a luvun mukaisesti, olisi Fleuren Compost -asiassa annetussa tuomiossa edellytetty oikeudellisesti sitova säädös. Tuensaaja väitti pohjimmiltaan, ettei 5a luku olisi erityislaki suhteessa muihin lakeihin, joilla sallitaan julkisoikeudellisten velkojen uudelleenjärjestely, ja että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan tehtävänä oli hallita ja hoitaa uudelleenjärjestelyä eikä korvata asianosaisia viranomaisia, joilla on toimivalta yksittäisissä veloissa. Komissio huomauttaa, että tällainen tulkinta Puolan lainsäädännöstä on vastoin kaikkia Puolan siihen asti esittämiä seikkoja sekä 5a luvun tekstiä ja logiikkaa. Kuten tuensaaja esitti, 30 päivänä lokakuuta 2002 annettu laki ei eittämättä ”kiellä uudelleenjärjestelystä vastaavia viranomaisia tekemästä poistopäätöksiä sikäli, kuin niillä on oikeus tehdä tällaisia päätöksiä yleisten säädösten nojalla”. Jos ne kuitenkin tekivät näin, velat eivät kuuluisi enää 5a luvun ja kaikkien siihen liittyvien etujen soveltamisalaan, joita tuensaaja on itse luetellut seuraavasti: mahdollisuus saada lainaa teollisuuden kehittämisvirastosta, käynnissä olevien täytäntöönpanomenettelyjen keskeytys, konkurssista vapautus ja korkojen kertymättä jääminen erääntyneistä maksuista.
(242)
Komissio ei voi hyväksyä tuensaajan väitettä, jonka mukaan korkoa ei ole kertynyt 30 päivän kesäkuuta 2006 jälkeen 5a luvun mukaisesti uudelleen järjestellyistä veloista. Puola kiisti tällaisen Puolan lainsäädännön tulkinnan. Lisäksi Puola ilmoitti uudeksi tueksi suunnitteilla olevan 30 päivän kesäkuuta 2006 jälkeen kertyneiden korkojen (osittaisen) poiston, joten korkoa on selvästi tosiasiassa kertynyt.
b) Muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osan toimenpiteet nro 28-34
(243)
Komissio ei voi hyväksyä Puolan väitettä, jonka mukaan kyseinen tuki myönnettiin tosiasiassa siten, että kaikki asianosaiset tuen myöntävät viranomaiset esittivät suullisen lausunnon Puolan telakoiden rakenneuudistusta käsittelevän hallituksen työryhmän (laivanrakennusteollisuusryhmän) kokouksessa. Tällaiset lausunnot - mikäli niitä oli ylipäätään esitetty - olivat vain suullisia, ja lisäksi täytäntöönpanotoimenpiteet olivat selvästi välttämättömiä oikeutetun odotuksen syntymiseksi Puolan lainsäädännön mukaisesti.
c) Teollisuuden kehittämisviraston tekemä pääomankorotus
(244)
Tuensaajan väite, jonka mukaan tuki oli myönnetty ennen liittymistä, koska nimenomainen taloudellinen riski oli tiedossa ennen kyseistä päivämäärää, johtuu liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan väärinymmärryksestä. Aiemmaksi tueksi katsominen edellyttää, että toimenpide täyttää kaksi vaatimusta: se on oltava myönnetty ennen liittymistä (mikä vastaa toimivaltaisen myöntävän viranomaisen oikeudellisesti sitovaa päätöstä) eikä sitä saa soveltaa liittymisen jälkeen. Nämä ovat kaksi erillistä ja yhteisesti vaikuttavaa ehtoa. Tuensaajan väite, jonka mukaan valtion taloudellinen riski oli tiedossa ennen liittymistä, viittaa jälkimmäiseen näistä vaatimuksista eikä ajankohtaan, jolloin tuki myönnettiin.
(245)
Komissio ei voi hyväksyä Puolan väitettä, jonka mukaan uusien osakkeiden merkinnän rekisteröintiä kuuden kuukauden kuluessa koskeva vaatimus olisi puhtaasti muodollinen. Komissio huomauttaa, että tosiasiassa kuuden kuukauden määräajan umpeutumisen jälkeen tarvittiin kaksi erillistä uutta päätöstä: yhtiökokouksen uusi päätös pääomankorotuksesta ja varsinainen merkintä. Vaikuttaa siltä, että Puolan kauppaoikeuden mukaisesti yhtiön oikeus pääomankorotukseen tulee voimaan sinä päivänä, jona päätös pääoman lisäämisestä tehdään (17 päivänä helmikuuta 2004 tehty ensimmäinen päätös). Rekisteröinnillä on merkitystä yhtiön ulkopuolisissa suhteissa, ei suhteissa osakkaisiin. Rekisteröinnin laiminlyönnillä on kuitenkin oikeusvaikutusta myös yhtiön ja sen osakkaiden väliseen suhteeseen: ellei rekisteröintiä suoriteta kuuden kuukauden kuluessa, yhtiön pääomankorotuksesta tehty päätös lakkaa olemasta voimassa eikä pääomankorotusta voida tehdä. Tällöin osakkaiden on tehtävä uusi päätös yhtiön pääoman lisäämisestä. Yhtiökokous tekikin tällaisen päätöksen 4 päivänä maaliskuuta 2005. Päätöstä ei kuitenkaan tehty yksimielisesti (kolme suurta osakasta vastusti päätöstä), mikä osoittaa, ettei päätöstä voida pitää vain muodollisena vaatimuksena. Lisäksi komissio panee merkille, että pääoman merkitsi lopulta teollisuuden kehittämisvirasto eikä valtiokonttori. Näin ollen 17 päivänä helmikuuta 2004 tehtyä päätöstä ei voida pitää lopullisena sitovana päätöksenä tuen myöntämisestä pääomankorotuksena, joka on merkitty muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osaan toimenpiteeksi nro 32.
(246)
Komissio huomauttaa vielä, ettei Puola eikä tuensaaja ole kiistänyt sen päätelmää, jonka mukaan muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteen I B osan toimenpiteet nro 19-27 ovat uutta tukea ja kuuluvat näin ollen komission toimivaltaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan mukaisesti.
2. EY:n PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU VALTIONTUKI
2.1 VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
(247)
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ei sovellu yhteismarkkinoille.
(248)
Komission mielestä kaikki johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitettu tuki oli valtion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä, ja koska se oli annettu yhdelle yksittäiselle yritykselle, se oli valikoivaa.
(249)
Gdynian telakka on Euroopan suurimpia ja kilpailee aktiivisesti konttialusten markkinoilla eritoten Saksan ja Tanskan telakoiden kanssa, kuten Puola ja tuensaaja myönsivät ja kuten Tanska ja Tanskan laivanrakentajien yhdistys esittivät huomautuksissaan, jotka koskivat muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehtyä komission päätöstä. Konttialusten osuus Euroopan telakoiden tilauskannasta oli 26 prosenttia vuoden 2006 lopussa (54).
(250)
Vaikuttaa siltä, että Gdynian telakka on ainoa Euroopan unionissa sijaitseva telakka, joka tuottaa tietyn tyypin ro-ro-alusta: suuria autonkuljetusaluksia. Tämä erikoisala ei kuitenkaan tarkoita, ettei Gdynian telakka joutuisi kilpailemaan ainakin periaatteessa Euroopan unionin muiden telakoiden kanssa. Komissio panee merkille, että tarjonnan korvattavuuden taso on huomattava ainakin rahtialusten markkinasegmentillä (55), vaikkakin rahtialusten eri luokkien kysynnän rakennetta tarkasteltaessa havaitaan, etteivät tällaiset alukset kuulu yksittäisille markkinoille.
(251)
Tämä tarkoittaa, että muut Euroopan unionissa toimivat telakat eivät joutune kohtaamaan merkittäviä esteitä, ainakaan teknologisia (esimerkiksi tuotantotilat ja tietotaito), autonkuljetusalusten tuotannon käynnistämisessä. Gdynian telakalle toistuvasti myönnetty tuki antoi sille kuitenkin mahdollisuuden tehdä sopimuksia siten, ettei kaikkia asiaan liittyviä riskejä tunnustettu eikä korvattu täysin, joten tuki saattoi haitata merkittävästi muiden telakoiden pääsyä autonkuljetusalusten markkinoille.
(252)
Komissio panee merkille, että Gdynian telakka toimii myös muiden rahtialusten markkinasegmenteillä ja tarjoaa esimerkiksi monitoimialuksia, nestekaasusäiliöaluksia, tuote- ja kemikaalisäiliöaluksia ja irtolastialuksia. Esimerkiksi tuote- ja kemikaalisäiliöalusten osuus Euroopan telakoiden tilauskannasta oli noin 8 prosenttia vuoden 2006 lopussa (56). Saksan ja Romanian telakat ovat erityisen aktiivisia näillä segmenteillä.
(253)
Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että Gdynian telakalle myönnetty valtiontuki vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(254)
Komission on vielä selvitettävä, aiheutuiko Gdynian telakalle myönnetyistä toimenpiteistä perusteetonta etua ja vääristivätkö tai uhkasivatko ne näin vääristää kilpailua. Komissio panee merkille, etteivät Puolan viranomaiset kiistäneet tässä päätöksessä käsiteltyjen toimenpiteiden luokittelua valtiontueksi lukuun ottamatta KPS:n myöntämiä lainoja ja KUKE-vientiluottolaitoksen antamia takauksia, jotka olivat Puolan viranomaisten mielestä markkintaloudessa toimivan sijoittajan periaatteen mukaisia.
(255)
Komissio selittää jäljempänä ensin, miksi se asettui sille kannalle, ettei jatkuva julkisoikeudellisen velan perimättä jättäminen ollut markkinataloudessa toimivan velkojan periaatteen mukaista. Sitten komissio arvioi toimenpiteitä, jotka Puola kiisti. Lopuksi komissio tarkastelee olosuhteita, joissa tässä päätöksessä käsitelty tuki myönnettiin, ja sen vaikutusta kilpailuun.
a) Jatkuva julkisoikeudellisen velan perimättä jättäminen
(256)
Periaate, jonka mukaan jatkuva julkisoikeudellisen velan perimättä jättäminen voi olla itsessään valtiontukea, perustuu oikeuskäytäntöön (57). Puolan viranomaisten toimittamista tiedoista (58) käy selvästi ilmi, että Gdynian telakalla on huomattavat julkisoikeudelliset velat, joita on kertynyt jo vuodesta 2004. Telakka on maksanut julkisoikeudellisia velkoja takaisin vain epäsäännöllisesti ja sen maksamatta olevien velkojen maksua on lykätty toistuvasti - todennäköisesti ilman asianosaisen julkisen velkojan tekemää muodollista päätöstä - tai niistä on laadittu maksuaikatauluja. Puola selitti, että tuensaaja aikoi maksaa 30 päivänä syyskuuta 2007 maksamatta olleet julkiset velat (yhteensä 443 miljoonaa Puolan zlotya) takaisin käyttämällä valtiokonttorilta saatavaa pääomankorotusta telakan yksityistämisen jälkeen. Koska kyseessä ei ollut varma tapahtuma eikä sen ajankohtakaan ollut varma, telakan aikomus viittaa siihen, että käytännössä julkisoikeudellisten velkojen maksua lykättiin rajattomaksi tai määrittämättömäksi ajaksi ja että niitä maksettiin takaisin vain silloin tällöin, kun telakan kassavirta sen salli. Komission näkemyksen mukaan markkinataloudessa toimiva velkoja ei olisi suostunut lykkäämään saataviaan rajattomasti siten, että takaisinmaksu riippuisi epävarmasta tapahtumasta, yksityistämisestä, ja valtion suorittamasta pääomapohjan vahvistamisesta (joka on valtiontukea, jonka sääntöjenmukaisuutta ja yhteismarkkinoille soveltumista on syytä epäillä). Lisäksi ei ole merkkiäkään siitä, että asianomaiset julkiset velkojat olisivat toteuttaneet toimia periäkseen julkisoikeudelliset saatavansa Gdynian telakalta etenkään pakkoperintää tai konkurssilakia soveltamalla. Näin ollen komissio toteaa, että jatkuvasta julkisoikeudellisten velkojen perimättä jättämisestä aiheutuu etua, jota tuensaaja ei olisi saanut markkinataloudessa toimivalta velkojalta, joten se katsotaan (korotonta) lainaa vastaavaksi valtiontueksi.
b) Toimenpiteet, jotka ovat Puolan mielestä markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen mukaisia
(257)
Komissio ei voi hyväksyä Puolan väitettä, jonka mukaan käyttöpääomalainoina myönnetty tuki ei ollut valtiontukea. Komissio panee merkille, että KPS:n perimä korko oli noin 400 peruspistettä viitekorkoa korkeampi. Komissio panee lisäksi merkille, että Gdynian telakan taloustilanne oli ollut useita vuosia erittäin vaikea, ja sen velat olivat huomattavasti sen varoja suuremmat. Gdynian telakka ei ollut onnistunut saamaan rahoitusta tuotantoa varten mistään muusta ulkoisesta lähteestä. Sen käyttöpääoma rahoitettiin KUKE-vientiluottolaitoksen täysin takaamilla ennakkomaksuilla, valtiokonttorin täysin takaamilla lanoilla ja KPS:n myöntämillä lainoilla. KPS:n perimä korko ei näin ollen näytä vastaavan asianmukaisesti riskiä. Vaikka KPS vaati vakuuden, vakuuden arvo on kyseenalainen: on syytä muistaa, että KUKE-vientiluottolaitos ja valtiokonttori vaativat samanlaista vakuutta ja, kun otetaan huomioon Gdynian telakan varojen ja velkojen suhde, lienee todennäköistä, ettei KPS ole saanut ensisijaista vakuutta telakan omaisuudesta. Joka tapauksessa Puola ei ole toimittanut yksityiskohtaisia tietoja, joiden perusteella komissio olisi voinut määrittää vaaditun vakuuden todellisen arvon.
(258)
Lisäksi KPS:n myöntämien lainojen ja KPS:n omistajan, teollisuuden kehittämisviraston, myöntämien lainojen välillä ei ole eroa. On hankalaa väittää samaan aikaan - kuten Puola tekee - että teollisuuden kehittämisviraston myöntämät lainat ovat valtiontukea mutta sen tytäryhtiön, KPS:n, myöntämät lainat täyttävät markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen edellytykset.
(259)
Komissio panee vielä merkille, että KPS perustettiin valtion valvomaksi rahastoksi, jolla on yleisen edun mukaisia tavoitteita ja jonka rahoituksesta vastasi - tai sen takasi - täysin valtio teollisuuden kehittämisviraston kautta. Puolan telakkateollisuuden strategiaa vuosiksi 2006-2010 käsittelevän asiakirjan (laivanrakennukseen tarkoitetut meritelakat) mukaan KPS ”perustettiin hoitamaan telakoiden tuotannon rahoitusta siihen saakka, kunnes yksityiset sijoittajat hankkisivat määräysvallan”. Strategiassa, jonka tarkoituksena on saavuttaa niin taloudellisia, sosiaalisia kuin makrotaloudellisia päämääriä, (59) annetaan KPS:lle monia toimivaltuuksia teollisuuden kehittämisviraston, valtiokonttorin ja muiden toimivaltaisten julkisten elinten rinnalla. KPS:n taloudelliset yhteydet teollisuuden kehittämisvirastoon ja valtiokonttoriin ovat ilmeiset, ja KPS toimii pikemminkin valtion budjetista Puolan telakoille - myös Gdynian telakalle - varattujen varojen siirtäjänä.
(260)
Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, ettei KPS toiminut markkinataloudessa toimivan sijoittajan tavoin myöntäessään käyttöpääomalainoja Gdynian telakalle. Kyseiset lainat, jotka on lueteltu johdanto-osan 158 kappaleen taulukoissa 1 ja 2, ovat näin ollen valtiontukea.
(261)
Muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdystä päätöksestä esittämissään huomautuksissa Puola väitti, etteivät KUKE-vientiluottolaitoksen Gdynian telakalle myöntämät takaukset olisi valtiontukea. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä.
(262)
Ensiksi komissio tuo esiin, että KUKE-vientiluottolaitoksen myöntämillä ennakkomaksutakauksilla on valtiokonttorin takaus ja niihin liittyvät tapahtumat hoidetaan erilliseltä pankkitililtä, joka on nimellä ”Interes Narodowy”. Jos tilillä ei ole riittävästi varoja, KUKE-vientiluottolaitos voi joko nostaa lainaa valtiokonttorilta tai hyödyntää valtiokonttorin lainatakauksia.
(263)
Toiseksi komissio muistuttaa asiassa N 105/2007 18 päivänä heinäkuuta 2007 tekemästään päätöksestä (60), jolla se hyväksyi järjestelmän, jonka mukaisesti KUKE-vientiluottolaitos hoiti valtiokonttorin takaamaa vientisopimusten takausohjelmaa, eikä katsonut sitä valtiontueksi. Järjestelmä kattaa tällä hetkellä sellaiset tuotannon takaukset, joita Gdynian telakalle on annettu viime vuosina. Komissio panee merkille, että järjestelmän ulkopuolelle jätetään (61) nimenomaisesti talousvaikeuksissa olevat yhtiöt valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Järjestelmän pääpiirteenä on, että takauspalkkiot määritetään riskienarvioinnin perusteella. Esimerkiksi suurimman riskin luokkaan kuuluvalta yhtiöltä perittävä takauspalkkio on […] prosenttia vuodessa alle kaksivuotisista takauksista ja […] prosenttia vuodessa yli kaksivuotisista takauksista. Peruspalkkio on […] prosenttia vuodessa. Vertailun vuoksi todettakoon, että KUKE-vientiluottolaitos antoi takaukset Gdynian telakalle perien palkkiona 2 prosenttia vuodessa, mikäli takaus oli enintään 35 miljoonaa Puolan zlotya, ja 1 prosentin vuodessa, mikäli takaus oli edellistä määrää suurempi.
(264)
On siis selvää, ettei Gdynian telakka voinut saada edellä kuvattuun komission hyväksymään järjestelmään kuuluvia takauksia, joita ei katsota valtiontueksi. Gdynian telakalle myönnettyihin takauksiin sisältyy näin ollen valtiontukea.
(265)
Lisäksi on selvää, että Gdynian telakalta veloitettu takauspalkkio on paljon pienempi kuin taloudellisesti vakaassa asemassa oleville yrityksille myönnetystä takauksesta peritty palkkio ja moninkertaisesti pienempi kuin palkkio, joka peritään suuren riskin yhtiöiltä, jotka voivat kuitenkin saada edellä kuvatun järjestelmän mukaisen takauksen. Komissio toteaa, ettei Gdynian telakalta peritty takauspalkkio vastaa markkinoilla perittävää palkkiota, joten kyseiset takaukset ovat valtiontukea.
(266)
Kolmanneksi EY:n perustamisspimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (62) mukaan yksittäinen valtiontakaus ei ole valtiontukea, jos lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa. Näin ei selvästikään ole tässä tapauksessa. Saman tiedonannon mukaan jos lainanottaja on taloudellisissa vaikeuksissa, takaukseen sisältyvän tuen osuus voi olla sama kuin määrä, jonka takaus kattaa.
(267)
Komissio huomauttaa vielä, että Gdynian telakka tukeutui ainoastaan KUKE-vientiluottolaitoksen ja valtiokonttorin myöntämiin takauksiin eikä onnistunut saamaan takauksia markkinoilta.
(268)
Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, ettei KUKE-vientiluottolaitos toiminut markkinataloudessa toimivan sijoittajan tavoin antaessaan takauksia Gdynian telakalle.
c) Kilpailun vääristyminen Gdynian telakan saaman valtiontuen vuoksi
(269)
Komissio asettuu sille kannalle, että tukeutuminen täysin valtiontukeen auttoi Gdynian telakkaa harjoittamaan kilpailunvastaisia käytänteitä, esimerkiksi hinnoittelemaan alle tuotantokustannusten, kärsimättä tällaisten käytänteiden tavallisista seurauksista eli markkinoilta pois jäämisestä.
(270)
Komissio panee myös merkille, että yksi Gdynian telakan merkittävimmistä pitkän aikavälin ongelmista oli sellaisten sopimusten tekeminen, jotka osoittautuivat tappiollisiksi, kun zlotyn arvo nousi suhteessa dollariin, joka on hallitseva valuutta laivanrakennusteollisuudessa, ja kun teräslevyjen hinta nousi ympäri maailman. Nämä ulkoiset tekijät oli jo katsottu suurimmiksi uhkiksi telakan toiminnan jatkumiselle vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmassa ja sen jälkeen vuoden 2004 muutetussa versiossa, vuoden 2006 uudessa rakenneuudistussuunnitelmassa ja lopuksi yksityistämisprosessissa vuonna 2008.
(271)
Vaikka telakan johto tiesi nämä uhkat, telakka jatkoi sopimusten tekemistä toteuttamatta mitään toimia riskin pienentämiseksi. Tällainen liiketoimintakäytäntö jatkui laivanrakennusalan ennen näkemättömien huippuvuosien ajan vuosina 2004-2008, jolloin laivanrakentamisen hinnat nousivat ennätyskorkeiksi. Tällaisen käytännön tuloksena telakka onnistui säilyttämään toimintansa ja työpaikkansa, mutta tavallinen laivanrakennustuotanto tuotti raskaat tappiot. Amberin vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla laatiman due diligence -raportin mukaan nykyinenkin tilauskanta vuosille 2008 ja 2009 kaavailtuine toimituksineen saattaa tuottaa huomattavat tappiot ilman riskiä pienentäviä toimenpiteitä tehtyjen tappiollisten sopimusten vuoksi; Puolakin on vahvistanut tämän.
(272)
Tällä perusteella komissio toteaa, että kaikki II osan 7 kohdassa kuvattu Gdynian telakalle myönnetty tuki oli sellaista, että se vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua laivanrakennusmarkkinoilla.
(273)
Komissio asettuu sille kannalle, että kaikki Gdynian telakalle myönnetyt toimenpiteet ovat valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
2.2 Puolan ja kolmansien osapuolien mahdollisuus esittää huomautuksia
(274)
Komissio aloitti 1 päivänä kesäkuuta 2005 tehdyllä päätöksellä muodollisen tutkinnan useista toimenpiteistä, joita olivat moniin oikeudellisiin perustoihin perustuvat muutamia julkisia velkojia koskevien velkojen uudelleenjärjestelyt (poistot, lykkäykset, maksuaikataulun muutokset), pääomankorotukset, valtiokonttorin myöntämät tuotannon takaukset ja pääoman hankintaan tähtäävät toimenpiteet (joukkovelkakirjalainat ja velan muuntaminen osakkeiksi).
(275)
Komissio totesi myös selvästi, ettei Puolan väitettä, jonka mukaan laivanomistajien ennakkomaksut olisi katsottava oman rahoituksen osuudeksi, voitaisi hyväksyä. Tässä yhteydessä komissio ilmaisi epäilevänsä, että KUKE-vientiluottolaitoksen antamat ennakkomaksutakaukset saattoivat olla valtiontukea, ja ilmoitti tutkivansa kyseisten ennakkomaksutakausten luonteen.
(276)
Sekä Puola että tuensaaja esittivät huomautuksia; vaikka ne kiistivät komission toimivallan arvioida joidenkin toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille, ne eivät kiistäneet komission päätelmää, jonka mukaan nämä toimenpiteet, siltä osin kuin ne oli myönnetty Puolan liityttyä Euroopan unioniin, olivat uutta tukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Ainoan poikkeuksen muodosti KUKE-vientiluottolaitoksen myöntämien takausten luonne, sillä väitetysti takaukset eivät olisi valtiontukea. Lisäksi Puola väitti, etteivät KPS:n myöntämät lainat olleet valtiontukea. Komissio on käsitellyt Puolan ja tuensaajan esittämiä väitteitä edellä.
(277)
Komission tutkimusten aikana Puolan hallituksen strategiaan Gdynian telakan enemmistöosakkaana tehtiin useita kertoja huomattavia muutoksia, kuten edellä esitetty kuvaus tapahtumista osoittaa. Laivanrakennusteollisuuden yhdistämiseen perustuva strategia vaihtui Gdynian ja Gdańskin telakoiden erottamiseen toisistaan ja Gdynian telakan osittaista yksityistämistä koskevaan päätökseen, joka muuttui myöhemmin täydellisen yksityistämisen strategiaksi. Tällainenkin näkemys strategiasta on arveluttava, sillä markkinatoimijat eivät selvästikään ole kiinnostuneita telakan ostamisesta.
(278)
Kuten edellä esitettiin, komissio piti säännöllisesti yhteyttä Puolan viranomaisiin Gdynian telakan omistajana sekä Gdynian telakkaan. Komissio ilmoitti säännöllisin väliajoin sekä Puolalle että telakalle, että kaikki valtion varoista telakalle myönnetyt toimenpiteet olisivat todennäköisesti valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, kun otetaan huomioon telakan hankala taloustilanne ja sellaisen ulkopuolisen rahoituksen puute, johon ei sisälly valtiontukea. Komissio varoitti myös, että valtiontuki oli myönnetty vastoin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa eikä se soveltunut yhteismarkkinoille. Lisäksi komissio toi useaan otteeseen esille, että KUKE-vientiluottolaitoksen Gdynian telakalle antamat takaukset olivat valtiontukea.
(279)
Tutkimusten kuluessa komissio kokosi tarkempia tietoja myös KPS:n toiminnasta ja sen telakalle myöntämien käyttöpääomalainojen luonteesta. Komissio ilmoitti Puolalle, että mitä todennäköisimmin nämä lainat olivat valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
(280)
Komissio pani vielä tutkimustensa aikana merkille, että Gdynian telakalle kertyi edelleen julkisoikeudellista velkaa. Komissio kokosi tietoja kyseisestä asiasta ja ilmoitti Puolalle (sekä telakan omistajana ja velkojana), että julkisoikeudellisen velan perimättä jättäminen tai sen uudelleenjärjestely saattaisi olla valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
3. TUEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE - EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAINEN POIKKEUS
(281)
Toimenpiteiden päätavoitteena on auttaa talousvaikeuksiin joutunutta yhtiötä ja auttaa sitä jatkamaan toimintaansa. Tällaisissa tapauksissa voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa, jossa annetaan lupa valtiontuelle, joka myönnetään tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, mikäli asianomaiset edellytykset täyttyvät.
(282)
Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustukea säännellään tällä hetkellä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuilla yhteisön suuntaviivoilla (63), jäljempänä ’suuntaviivat’, jotka korvasivat aiemmat vuonna 1999 annetut suuntaviivat (64), jäljempänä ’vuoden 1999 suuntaviivat’.
(283)
Suuntaviivojen siirtymäsäännöksissä säädetään, että ennen 10 päivää lokakuuta 2004 kirjatut ilmoitukset tutkitaan ilmoitusajankohtana voimassa olleiden perusteiden mukaisesti (103 kohta). Tässä tapauksessa komissiolle ilmoitettiin joistakin toimenpiteistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan mukaisen väliaikaisen menettelyn mukaisesti, kun vuoden 1999 suuntaviivat olivat voimassa. Suuntaviivoissa säädetään kuitenkin myös, että niitä sovelletaan kaikkien niiden pelastamis- ja rakenneuudistustukien arviointiin, jotka on myönnetty ilman komission lupaa (sääntöjenvastainen tuki), mikäli tuki on osittain tai kokonaan myönnetty lokakuun 1 päivän 2004 jälkeen (104 kohdan ensimmäinen alakohta). Koska lähes kaikki johdanto-osan 209-232 kappaleessa kuvatut toimenpiteet oli myönnetty sääntöjenvastaisesti kyseisen päivämäärän jälkeen, komissio toteaa, että on sovellettava vuoden 2004 suuntaviivoja.
(284)
Suuntaviivoja sovelletaan kaikkien alojen yrityksiin suuntaviivojen 18 kohdassa lueteltuja poikkeuksia lukuun ottamatta. Laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevissa puitteissa (65), jotka muodostavat oikeudellisen kehyksen tämän alan valtiontuen arvioinnille, viitataan suuntaviivojen 12 kohtaan asianmukaisena oikeusperustana pelastamis- ja rakenneuudistutuen arviointia varten.
A. PELASTAMISTUKI
(285)
Suuntaviivojen mukaan pelastamistukea voidaan myöntää tilapäisenä tukena, jolla autetaan talousvaikeuksissa olevaa yritystä rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan tai akuutin maksuvalmiuskriisin ratkaisemiseksi.
(286)
Komissio huomauttaa, ettei Gdynian telakalle myönnetty valtiontuki täytä tuen tilapäisyyttä koskevaa ehtoa, sillä kaikki tukitoimenpiteet myönnettiin paljon säädettyä kuutta kuukautta pidemmäksi ajaksi, eikä palautettavuutta koskevaa ehtoa, sillä myös palautumattomia toimenpiteitä hyväksyttiin, kuten avustuksiin verrattavissa olevat pääomankorotukset ja velanpoistot.
(287)
Näin ollen komissio toteaa, että johdanto-osan 209-232 kappaleessa luetellut toimenpiteet eivät sovellu yhteismarkkinoille pelastamistukena.
B. RAKENNEUUDISTUSTUKI
(288)
Suuntaviivojen 17 kohdassa esitetyn määritelmän mukaan rakenneuudistustuki perustuu realistiseen, johdonmukaiseen ja kauaskantoiseen suunnitelmaan, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa. Rakenneuudistukseen sisältyy yleensä seuraavat seikat: kaiken yritystoiminnan rakenteen uudistaminen ja liiketoiminnan uudelleen organisointi ja järkeistäminen, mukaan luettuina tappiollisesta toiminnasta luopuminen ja rahoitusrakenteen uudistaminen. Valtiontukea saavat rakenneuudistustoimet eivät voi kuitenkaan rajoittua rahoitustukeen, jonka tarkoituksena on pelkästään korvata aiemmat tappiot puuttumatta tappioiden syntymiseen johtaneisiin syihin eli toteuttamatta todellista rakenneuudistusta. Lisäksi rakenneuudistus on rahoitettava ainakin osittain yhtiön omista varoista tai ulkoisella rahoituksella, johon ei sisälly valtiontukea, ja valtiontuen määrä on rajattava ehdottoman välttämättömään elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tasoitustoimenpiteitä on toteutettava tuen vääristävän vaikutuksen lieventämiseksi.
(289)
Rakenneuudistustuen hyvin vääristävän luonteen vuoksi komissio katsoo, että vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetty tuki voi edistää tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä muuttamatta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla vain, mikäli kaikki suuntaviivoissa asetetut edellytykset täyttyvät.
(290)
Komissio arvioi jäljempänä, ovatko edellytykset täyttyneet.
a) Tukikelpoisuus
(291)
Voidakseen saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea yrityksen on oltava vaikeuksissa oltava yritys suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Komission mielestä Gdynian telakan taloustilanteelle on ollut ainakin vuodesta 2002 alkaen tyypillistä jatkuvat maksuvaikeudet ja ylivelkaantuminen, kasvavat tappiot ja negatiivinen nettoarvo. Gdynian telakka on siis vaikeuksissa oleva yritys suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä.
b) Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(292)
Suuntaviivojen 34 kohdan mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava sellaisen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka avulla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa kohtuullisessa ajassa. Elinkelpoisuuden palauttaminen tarkoittaa, että yhtiö pystyy rakenneuudistuksen jälkeen vastaamaan kaikista kustannuksistaan ja saamaan riittävästi tuottoa pääomalle voidakseen kilpailla omin voimin. Rakenneuudistus on toteutettava mahdollisimman pian.
(293)
Komissio huomauttaa, että se tarkasteli tutkinnan aikana kahta telakan johdon laatimaa ja telakan enemmistöomistajan, valtion, hyväksymää rakenneuudistussuunnitelmaa (2004 ja 2006). Komissio totesi, etteivät sen esittämät vakavat epäilyt siitä, voitaisiinko näillä kahdella suunnitelmalla palauttaa telakan elinkelpoisuus, ole hälvenneet. Koska vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma korvasi vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman, komissio selittää jäljempänä, millä perusteella se epäilee vakavasti vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmaa. Komissio huomauttaa kuitenkin, että suunnitelma muistuttaa monin tavoin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaa ja että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaa koskevat epäilyt, jotka komissio esitti muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, pätevät täysin myös vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmaan.
(294)
Komissio palauttaa mieliin väitteen, jonka Puola esitti muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyn päätöksen jälkeen ja jonka mukaan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma olisi vankka perusta telakan rakenneuudistukselle. Todellisuudessa kävi ilmi, ettei vuoden 2004 suunnitelma ollut riittävä palauttamaan telakan elinkelpoisuutta, vaan sitä oli muutettava jo vuonna 2006.
(295)
Komissio panee merkille, että vuoden 2006 rakenneuuudistussuunnitelmassa keskityttiin pääasiassa rahoitusrakenteen muuttamiseen eikä teollisiin näkökohtiin puututtu vakuuttavasti. Suunnitelmassa ei esitetty vakuuttavaa kauaskantoista teollista strategiaa.
(296)
Tämän osoittaa erityisesti ehdotettu investointistrategia, jota voitaisiin luonnehtia kokoelmaksi pieniä parannushankkeita ilman kokonaisnäkemystä, joka vaikuttaisi olevan välttämätön osin 1970-luvulta peräisin olevien tilojen uudistamiseksi. Suunnitelmassa ei arvioida yksityiskohtaisesti tuotantotilojen nykytilaa eikä niiden puutteita eikä siinä määritetä telakan pullonkauloja. Komission ulkopuolisen asiantuntijan mukaan investointeihin varatut summat (240 miljoonaa Puolan zlotya eli 69 miljoonaa euroa) ovat liian pieniä todellisen nykyaikaistamisen takaamiseksi.
(297)
Jotta suunnitellut investoinnit voitaisiin suhteuttaa, kannattaa myös tarkastella telakan omaisuuden vuosipoistoja koskevia ennusteita ja käyttöomaisuuden arvon kehittymistä, joita on arvioitu vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa. Vuosina 2007-2009 eli investointikaudella poistojen arvioidaan olevan 100 miljoonaa Puolan zlotya. Näin ollen vähintään 40 prosenttia 240 miljoonan Puolan zlotyn suuruisista suunnitelluista investoinneista tarvitaan yksinkertaisesti säilyttämään omaisuus nykyisellä teknisellä tasolla ja loput 60 prosenttia olisi enimmäismäärä, joka olisi käytettävissä varsinaiseen nykyaikaistamiseen. Tase-ennusteen mukaan käyttöomaisuus kasvaisi tasaisesti 246 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 2006 361 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2010; suuntauksen odotetaan kuitenkin kääntyvän vuonna 2010 ja käyttöomaisuuden arvon laskevan jälleen 284 miljoonan Puolan zlotyn tasolle vuonna 2012 (viimeinen ennusteeseen sisältyvä vuosi).
(298)
Edellä esitetyn perusteella komissio ei pidä investointistrategiaa riittävän kauaskantoisena todellisen nykyaikaistamisen ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi.
(299)
Lisäksi komissio huomauttaa, että vaikka vuoden 2012 tuottavuustavoite, 37 työntuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti, on parannus nykytilanteeseen verrattuna, se on kuitenkin vaatimaton verrattuna Euroopan tehokkaisiin telakoihin, jossa tuottavuus on noin 20 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti.
(300)
Suunnitelmassa todetaan yhdeksi telakan suurimmista ongelmista runsaat poissaolot ja pula pätevistä työtekijöistä, jotka siirtyvät Euroopan muille telakoille paremman palkan perässä. Komission mielestä suunniteltu 10 prosentin palkankorotus vuonna 2006 ja 4 prosentin palkankorotus vuosittain vuodesta 2008 ei riitä ratkaisemaan tätä ongelmaa.
(301)
Edellä esitetyn perusteella komissio ei pidä suunniteltua teollista ja organisatorista rakenneuudistusta riittävänä palauttamaan telakoiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden.
(302)
Lisäksi komissio panee merkille, ettei telakan laatima tulosennuste vastannut sen herkkyysanalyysia, joka perustui Yhdysvaltain dollarin arvon laskuun, alusten hintojen laskuun sekä materiaalien hintojen ja palkkojen nousuun. Herkkyysanalyysin mukaan Yhdysvaltain dollarin arvon lasku 0,10 Puolan zlotya vuodessa tarkoittaisi, ettei elinkelpoisuutta voitaisi palauttaa vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman perusteella. Näin ollen komissio toteaa, ettei vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma ole riittävän kestävä (66).
(303)
Komissio panee vielä merkille, ettei suunnitelman mukaisia rakenneuudistustoimenpiteitä voitaisi panna täytäntöön, ellei sijoittajaa löytyisi, ja että melko vaatimattomilta vaikuttavien rakenneuudistusten toteuttaminen edellytti huomattavan suurta uutta pääomaa pääasiassa siksi, että oli toteutettava kalliita rahoitusrakenteen muutoksia (1,015 miljardia Puolan zlotya) (67). Komissio epäili, perustuiko suunnitelma realistisiin olettamiin telakan kyvystä houkutella uutta pääomaa.
(304)
Epäilyt vahvistuivat Gdynian telakan yksityistämisprosessin todellisen etenemisen perusteella. Kuten edellä esitettiin, valtio oli yrittänyt Gdynian telakan omistajana löytää kahdesti yksityisen sijoittajan, joka olisi valmis ostamaan telakan. Kumpikaan yksityistämisyritys (vuoden 2006 osittainen yksityistäminen ja kaikkien julkisomisteisten osakkeiden myynti vuonna 2007) ei onnistunut. Komissio panee merkille, että yksityistämistä yritettiin aikana, jolloin laivanrakennusmarkkinoilla oli meneillään ennen näkemätön nousu, joten olosuhteet telakan myynnille olivat mitä otollisimmat. Yksityistämisprosessin epäonnistuminen voidaan tulkita vain siten, etteivät markkinatoimijat luottaneet telakan kykyyn palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Amberin vetäytyminen yksityistämisestä perusteellisen due diligence -tarkastuksen jälkeen vain vahvistaa tämän (68).
(305)
Komissio pani merkille Puolan viranomaisten uudet toimet yksityisen sijoittajan löytämiseksi Gdynian telakalle Amberin vetäydyttyä. Päätöksen tekohetkeen mennessä komissio ei ollut kuitenkaan saanut vakuuttavaa näyttöä siitä, että uudelleen aloitettu yksityistäminen voitaisiin saada onnistuneeseen päätökseen lyhyessä ajassa suuntaviivojen mukaisesti. Kuten jäljempänä on selitetty, ISD Polskan yhteinen rakenneuudistussuunnitelma ja PSC:n rakenneuudistussuunnitelma perustuvat molemmat siihen odotukseen, että telakalle myönnetään huomattavasti lisää valtiontukea ja että telakan elinkelpoisuus on mahdollista palauttaa, jos se vapautuisi maksamatta olevista veloista ja voimassa olevista sopimuksista odotettavissa olevista tappioista.
(306)
Komissio toteaa, ettei yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ole osoitettu, että Gdynian telakan elinkelpoisuus palautuisi sen yhdistyttyä Gdańskin telakan kanssa. Komissio ei ole vakuuttunut etenkään suunnitelman talousennusteesta eikä sen kestävyydestä. Komission mielestä suunnitelman rakenneuudistustoimenpiteet eivät ole riittävän kauaskauntoisia. Vaikka tarkistettu yhteinen rakenneuudistussuunnitelma on jossain määrin parempi, komissio toteaa, ettei silläkään palauteta yhdistyneiden telakoiden elinkelpoisuutta. Komissio arvioi jäljempänä kesäkuun suunnitelmaluonnoksen korvannutta syyskuun rakenneuudistussuunnitelmaa ja tuo esiin niiden väliset erot vain silloin, jos eroilla on merkitystä komission arvion kannalta.
(307)
Kesäkuun suunnitelmassa oletetaan, että pääomalle saataisiin tuottoa vasta vuonna 2020 ja investoinneille vasta 2016, minkä vuoksi komissio on tullut siihen tulokseen, ettei hanke ole elinkelpoinen. Lisäksi tulokset perustuvat diskonttaamattomiin määriin; jos määrät diskontattaisiin, pääomalle ja investoinneille saataisiin tuottoa vasta myöhemmin. Syyskuun suunnitelma on tältä osin parempi, sillä siinä esitetään diskontatut ennusteet. Suunnitelmassa oletetaan kuitenkin, että pääomalle saataisiin diskontattua tuottoa vuonna 2018 eli 10 vuotta sen jälkeen, kun uusi sijoittaja tulisi mukaan vuonna 2009, mikä on edelleen liian pitkä aika ja osoittaa hankkeen suuret riskit. Näin ollen komissio pitää kiinni siitä, ettei suunnitelmassa osoiteta hankkeen olevan elinkelpoinen. Lisäksi komissio huomauttaa, ettei talousennusteen parantuminen johdu kauaskantoisempien rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamisesta (esimerkiksi tuottavuuden parantamisesta tai kustannusten vähentämisestä) vaan muutoksista perustana oleviin tärkeimpiin taloudellisiin olettamiin, joita ei ole perusteltu riittävästi, kuten jäljempänä on selvitetty.
(308)
Talousennusteessa oletetaan, että suuri osa rakenneuudistuksen kustannuksista voidaan kattaa yhtiön tulevista kassavirroista. Komission mielestä tämä on epärealistista yhtiölle, joka on tehnyt aiemmin valtavat tappiot ja tarvitsee merkittävää rakenneuudistusta. Syyskuun suunnitelman mukaan kassavirtaan vaikuttavat aiemmat velat, jotka ovat kasvaneet 592 miljoonasta Puolan zlotysta 712 miljoonaan Puolan zlotyyn. Lisäksi suuri osa julkisoikeudellisista veloista (yli 400 miljoonaa Puolan zlotya) on maksettava takaisin vuosina 2012-2018 eli pitkän ajan kuluttua suunnitellun rakenneuudistuskauden jälkeen (69). Komissio panee merkille, että sijoittaja on myöntänyt odotettujen tulosten olevan juuri ja juuri kannattavia mutta sijoittaja väittää myös, että ISD Polska on kiinnostunut hankkeesta myös toisesta syystä. Sijoittajan mukaan telakka luo huomattavan kysynnän toiselle konserniin kuuluvalle yhtiölle, Huta Częstochowa -terästehtaalle, joten investointi Gdynian telakkaan on järkevää koko ISD Polska -konsernille.
(309)
Komissio panee merkille, että yhteinen rakenneuudistussuunnitelma perustuu olettamaan, jonka mukaan valtiontukea myönnettiin yksityistämisen yhteydessä telakan taseen tasoittamiseksi ja odotettujen tappioiden kattamiseksi. Lisäksi suunnitelma perustuu olettamaan, jonka mukana telakan toimintaa rahoitetaan jatkossakin takauksin, jotka KUKE-vientiluottolaitos myöntää edullisemmin ehdoin kuin tavallisesti taloudellisesti vakaassa asemassa oleville yrityksille. Talousennusteessa otetaan tämä odotettu valtiontuki huomioon. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ei vähennetty tämän ylimääräisen valtiontuen vaikutusta. Sitä vastoin sijoittaja havaitsi uuden mahdollisen 308 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen velan, joka liittyi Gdańskin telakan ja valtion väliseen veroriitaan. Sijoittaja odottaa valtiokonttorin takaavan tämän velan maksun, jos se tulee aiheelliseksi.
(310)
Komissio huomauttaa, ettei kesäkuun suunnitelmassa eikä syyskuun päivitetyssä versiossa ole valmista liiketoimintasuunnitelmaa teräsrakenteiden tuotantoa varten. Tämä on paha puute, sillä tästä liiketoiminnasta pitäisi syntyä 300 miljoonan Puolan zlotyn liikevaihto rakenneuudistuskauden lopussa, ja sen pitäisi hyötyä uuden telakan huomattavasta teräksenjalostuskapasiteetista (kasvaisi vuoden 2009 neljästä prosentista 20 prosenttiin vuonna 2012) ja sen osuuden pitäisi olla noin 10 prosenttia uuden telakan myynnistä.
(311)
Syyskuun suunnitelmassa viitataan riippumattomaan markkinatutkimukseen, joka näyttäisi osoittavan, että teräsrakenteiden kysyntä Puolassa ja koko Euroopassa kasvaisi lähivuosien aikana. Tutkimuksessa ei kuitenkaan analysoida, miten yhdistynyt telakka voisi hyödyntää tätä kasvua. Vaikka syyskuun suunnitelmassa käsitellään teräsrakennetoimintaa tarkemmin, siinä ei analysoida, onko uudelle telakalle ennustettu tuotantomäärä realistinen. Päinvastoin siinä on lisäviitteitä siitä, että ennusteet saattavat olla epärealistisia.
(312)
Tällä hetkellä teräsrakenteita tuotetaan 2 000 tonnia, ja tavoitteena on 56 000 tonnia. Kesäkuun suunnitelmaan verrattuna syyskuun suunnitelmassa kaavaillaan tuotannon kaksinkertaistamista jo vuonna 2010 (24 000 tonnia, kun kesäkuun suunnitelmassa määrä oli 12 000 tonnia) ja nelinkertaistamista vuonna 2012 (56 000 tonnia, kun kesäkuun suunnitelmassa määrä oli 13 000 tonnia). Puolan suurimpiin teräksentuottajiin kuuluva Huta Częstochowa tuottaa 100 000 tonnia teräsrakenteita.
(313)
ISD Polska luettelee Gdańskin telakan voimassa olevat teräsrakenteita koskevat sopimukset, myös sopimuksen vuosikapasiteetiltaan noin 5 000 tonnin suuruisista öljynsäilytystiloista vuosina 2008 ja 2009. Suunnitelman mukaan tämän yksittäisen tuotteen tuotos olisi 16 000 tonnia vuoteen 2010 mennessä ja nousisi 36 000 tonniin vuonna 2012.
(314)
Markkina-analyysia tai ennustetta, jossa olisi selvitetty teräsrakenteiden tulosennustetta (9,5 prosenttia vuonna 2010 ja noin 8 prosenttia sen jälkeen, ei toimitettu. Komissio panee merkille, että Puolan tilastotoimiston mukaan teräsrakenneteollisuuden kannattavuus Puolassa kasvoi 6 prosenttiin vuonna 2006 ja säilyi tuolla tasolla vuonna 2007.
(315)
Saatavilla olevien tietojen mukaan komissio toteaa, ettei teräsrakentamisen liiketoiminta, josta on määrä tulla oleellinen ja merkittävä osa uuden telakan toimintaa, perustu uskottavaan analyysiin uuden telakan kilpailuasemasta. Markkina-analyysissa ei osoiteta, että uuden telakan tulosennuste vastaisi todennäköisesti markkinoiden kysyntää. Suunnitelmassa ei osoiteta sen perustuvan realistisiin olettamiin teräsrakenteiden markkinasegmentistä.
(316)
Sopimusten teon uudistamisessa suunnitelmassa puututaan kahteen tärkeimpään telakan nykyisten vaikeuksien ulkoiseen syyhyn (materiaalikustannusten kasvu ja zlotyn arvon nousu) edellä kuvatuilla toimenpiteillä. Suunnitelma perustuu pääasiassa olettamaan, jonka mukaan laivanrakennussopimuksiin on mahdollista lisätä hinnantarkistusehto, joka siirtää valuuttakurssin vaihteluun ja materiaalikustannuksiin liittyvän riskin ainakin osittain laivanomistajalle. Suunnitelmassa ei kuitenkaan osoiteta, että laivanomistajat olisivat hyväksyneet tai hyväksyisivät tällaisen hinnantarkistusehdon. Syyskuun suunnitelmassa esitettiin lisätietoja asiasta, etenkin otteita molempien telakoiden voimassa olevista sopimuksista, joihin sisältyi tämän tyyppisiä hinnantarkistusehtoja.
(317)
Komissio on tutkinut näytön ja panee merkille, että suunnitelmassa esitettyihin sopimuksiin sisältyi alun perin hinnantarkistusehto, jonka mukaan ostaja vastaisi teräksen hinnannoususta aiheutuvista kustannuksista, mutta ehto oli peruttu myöhemmin lisäyksellä ja korvattu järjestelyllä, jossa telakka ja omistaja ostavat materiaalin yhdessä ja sopivat oston päättyessä hinnan muuttamisesta. Hinnan muuttamista koskevista järjestelyistä sovittaisiin myöhemmin tehtävällä sopimuksen lisäyksellä. Komissiolle ei kuitenkaan toimitettu tällaista lisäystä.
(318)
Lisäksi komissio panee merkille, että sopimukset tehtiin ja neuvoteltiin uusiksi aikana, jolloin kysyntä oli huipussaan (2005 ja sen jälkeen) ja jolloin laivanomistajien joustavuus oli vastaus toimituspuolen rajoituksiin. Vaikka komissio tietää, että teräksen hinnan tarkistuskäytäntöjä on viime aikoina kehitetty laivanrakennusteollisuudessa, on kuitenkin syytä huomata, ettei tällaisia ehtoja hyväksytty aiemmin etenkään vaikeina aikoina.
(319)
Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio ei katso suunnitelman osoittavan, että telakka pystyy tekemään sopimuksia, joihin sisältyy hinnantarkistusehto. Suunnitelmassa kuvatut Gdynian telakan kokemukset asiasta eivät muuta komission kantaa.
(320)
Syyskuun suunnitelma sisältää kesäkuun luonnokseen verrattuna tarkempia tietoja suunnitellusta suojausstrategiasta, jolla oli tarkoitus pienentää valuuttariskejä. Suunnitelmassa ei kuitenkaan osoiteta, että jompikumpi telakoista olisi käyttänyt näitä välineitä (tai luonnollista suojautumista, josta ei aiheudu kustannuksia) ainakaan viime vuosina (70). Vaikka syyskuun suunnitelmassa määritetään ehdotetun suojausohjelman kustannukset ja vaikutukset, siinä ei osoiteta, että uusi telakka pystyisi saamaan tällaisen suojauksen markkinoilta. Toisaalta on selvää, että pankit vaativat sijoittajia laatimaan kattavan suojausstrategian, ennen kuin päättävät, tarjoavatko suojausta.
(321)
Suunnitelmassa ei käsitellä vakuuttavalla tavalla tätä kysymystä, vaikka se on oleellinen telakan toiminnalle. Herkkyysanalyysin mukaan talousennusteessa väitetysti huomioon otettujen riskiä pienentävien toimenpiteiden toteuttamisesta huolimatta talousennuste on edelleen altis pienille valuuttakurssimuutoksille, kuten jäljempänä on esitetty. Komissio ei ole näin ollen vakuuttunut siitä, että suunniteltu suojausohjelma olisi riittävän kauaskantoinen takaamaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden.
(322)
Työvoiman rakenneuudistuksen saralla suunnitelmaan ei sisälly analyysia rationalisointitarpeista, vaan siinä todetaan vain, että työvoimaa vähennetään. Suunnitelmassa mainitaan - jälleen perustelematta asiaa sen enempää - että vähennyksistä aiheutuvat noin 69 miljoonan Puolan zlotyn kustannukset. Syyskuun suunnitelmassa lasketaan työvoiman rakenneuudistuksen kustannukset ja vaikutukset, mutta siinä ei selitetä eikä perustella kustannusten ja vaikutusten arvioinnin perusteita. Näin ollen komissio ei voi todeta, että suunnitelmassa eriteltäisiin tarkasti vähentämisen syyt ja vaikutukset ja että kustannukset ja vaikutukset olisi määritetty luotettavien olettamien perusteella.
(323)
Talousennusteen osalta komissio panee merkille eritoten seuraavat heikkoudet perusskenaariossa, jonka mukaan ISD Polskan laatima rahoitusmalli toimii, ja epäilee ennusteen uskottavuutta.
(324)
Ensinnäkin syyskuun suunnitelmassa oletetaan kesäkuun suunnitelmaluonnokseen verrattuna, että uuden telakan toisen päätuotteen, autonkuljetusalusten, myyntihinnat olisivat merkittävästi korkeammat. Suunnitelman ennuste perustuu ensimmäisten vuosien osalta Gdynian telakan voimassa oleviin sopimuksiin. Siinä ei kuitenkaan perustella seuraavien vuosien ennusteita eikä esitetä myöskään ulkopuolisen laatimaa ennustetta asiasta (71).
(325)
Toiseksi oletus, jonka mukaan palkat nousevat 4-6 prosenttia vuodessa rakenneuudistuskaudella, vaikuttaa alakanttiin arvioidulta, kun otetaan huomioon pätevien työntekijöiden puute, työntekijöiden vaihtuvuus ja poissaolot sekä palkkakilpailu, jota molemmat telakat käyvät sekä ulkomaisia että puolalaisia telakoita vastaan. Syyskuun suunnitelmassa esitetään vielä pienempää palkkojen nousua kuin kesäkuun suunnitelmassa. Komissio panee merkille, että tammikuusta 2007 tammikuuhun 2008 keskimääräinen bruttopalkka Puolassa kasvoi 11,5 prosenttia (72) ja kasvua on odotettavissa lisää. Useissa lähteissä - joihin viitattiin myös syyskuun rakenneuudistussuunnitelmassa - (esimerkiksi Puolan keskuspankki, OECD, Euroopan komission kevään 2008 talousennuste, Goldman Sachs) ennustetiin palkkojen kasvavan Puolassa jyrkästi keskipitkällä aikavälillä ja työvoimasta tulevan yhä enemmän pulaa. Joka tapauksessa tämä tekijä olisi pitänyt ottaa huomioon herkkyysanalyysissa.
(326)
Kolmanneksi perusskenaariossa oletetaan käyttöpääoman takauksista aiheutuviksi kustannuksiksi 1,5 prosenttia. Tässä arviossa oletetaan, että KUKE-vientiluottolaitos antaa täydet ennakkomaksutakaukset edullisemmin ehdoin kuin vientiluottolaitoksen muut takaukset muille (taloudellisesti vakaassa asemassa oleville) yhtiöille. Jos yhdistyneet telakat hankkisivat vastaavat takaukset markkinoilta, Puola väitti 7 päivänä heinäkuuta 2008 esittämissään selvityksissä pääomakustannusten nousevan selvästi perusskenaariossa oletettua suuremmiksi (73), millä olisi välitön kielteinen vaikutus talousennusteeseen.
(327)
Näiden olettamien perusteella suunnitelmasta ei saa riittävää varmuutta siitä, että talousennusteen perusskenaario olisi realistinen ja saavutettavissa.
(328)
Herkkyysanalyysistä ei myöskään käy ilmi, että suunnitelma olisi riittävän kestävä vastustamaan joitakin telakan toimintaan liittyviä pääasiallisia riskitekijöitä. Syyskuun tarkistettu suunnitelma ei ole tältä osin vakuuttavalla tavalla parempi.
(329)
Herkkyysanalyysin mukaan Yhdysvaltain dollarin 5 prosentin arvonlasku suhteessa zlotyyn pienentäisi kymmenen vuoden aikana kertyviä nettotuloja 35 prosenttia, vaikka perusskenaariossa otettiin huomioon rakenneuudistustoimenpiteet, joilla valuuttariskiä vähennetään.
(330)
Syyskuun suunnitelmaan liitetystä erillisestä analyysista käy ilmi, että euron 5 prosentin arvonnousu suhteessa Yhdysvaltain dollariin vuosina 2013-2017 (eli sen jälkeen, kun Puolan on määrä ottaa euro käyttöön) pienentäisi kymmenen vuoden aikana kertyviä nettotuloja 44 prosenttia perusskenaarioon verrattuna.
(331)
Komissio panee merkille, että mikäli näiden kahden valuutan arvo nousisi perusskenaarioon verrattuna 5 prosenttia suhteessa Yhdysvaltain dollariin (zlotyn kertaluonteinen arvonnousu vuonna 2009 ja euron kertaluonteinen arvonnousu vuonna 2013), kymmenen vuoden aikana kertyvä tulo vähenisi 80 prosenttia perusskenaarioon verrattuna.
(332)
Komissio toteaa, että herkkyysanalyysi osoittaa talousennusteen olevan altis sen perustana olevissa olettamissa tapahtuville pienille muutoksille etenkin, kun on kyse valuuttakurssista, joka on suunnitelmankin mukaan yksi telakan nykyisten talousvaikeuksien pääasiallisista syistä. Komissio ei voi näin ollen todeta, että yhteinen rakenneuudistussuunnitelma olisi riittävän kestävä takaamaan yhdistyneiden telakoiden elinkelpoisuuden pitkällä aikavälillä.
(333)
Suunnitelmassa on monilta osin vakavia puutteita, joiden perusteella komission on todettava, ettei siinä osoiteta elinkelpoisuuden palautuvan kohtullisessa ajassa. Rakenneuudistussuunnitelmassa on pahoja epäjohdonmukaisuuksia, mikä panee epäilemään sen toteuttamiskelpoisuutta ja kestävyyttä. Ristiriitaisia olettamia esitetään markkinastrategiasta sekä telakan tulevasta tuotannosta ja kapasiteetista. Valittua strategiaa ei myöskään perustella markkina-analyysilla, eikä sellaisella osoiteta, että teoreettisesta tuotevalikoimasta saataisiin voittoa.
(334)
Rahoitusrakenteen uudistamisessa pääomakustannuksia, tuotannon rahoituksen järjestelyjä ja valuuttakurssia koskevissa olettamissa on seuraavat pahat puutteet. Suunnitelmassa oletetaan valuuttakurssien pysyvän vakaina koko rakenneuudistuskauden ajan nykyistä optimistisemmalla tasolla (yksi euro olisi 3,46 Puolan zlotya ja yksi Yhdysvaltain dollari olisi 2,23, kun euro on nyt 3,32 Puolan zlotya ja Yhdysvaltain dollari 2,12 Puolan zlotya). Lisäksi olettamaa, jonka mukaan telakka onnistuisi lisäämään tulojaan 30 prosenttia - saamaan ylimääräiset 100 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria - neuvottelemalla voimassa olevat sopimukset uusiksi, on tarkasteltava uudelleen siltä kannalta, että telakka on jo pyrkinyt huomattavin toimin neuvottelemaan voimassa olevat sopimukset uusiksi ja että tämän tuloksena monet sopimukset on peruttu. Suunnitelmassa ei osoiteta, että uusiksi neuvottelu olisi todella vielä mahdollista, joten komissio pitää tätä epärealistisena.
(335)
Työvoiman rakenneuudistuksen osalta se, että sijoittaja ehdottaa kahta vaihtoehtoa (työntekijöiden määrä joko säilytetään nykyisellään tai sitä vähennetään 650 työntekijää), viitannee siihen, ettei sijoittajalla ole selvää strategiaa telakan elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Nämä vaihtoehtoiset olettamat asettavat myös talousennusteen kyseenalaiseksi, sillä suunnitelmassa ei selitetä, mitä työntekijöiden määrää on käytetty ennusteen perustana.
(336)
Suunnitelmassa ei selitetä tarkasti, miten eri rakenneuudistustoimenpiteet, mukaan luettuina investoinnit ja erilaiset kustannusten karsimistoimenpiteet, vaikuttavat talousennusteeseen. On siis epäselvää, millainen yhteys suunnitelluilla rakenneuudistustoimenpiteillä ja talousennusteella on etenkin tuotannon ja yleiskustannusten osalta. Suunnitelmassa ei esimerkiksi osoiteta, miten suunniteltu alusten tuotantokustannusten 25 prosentin vähennys viiden vuoden aikana voitaisiin saavuttaa. Ennusteen uskottavuutta nakertavat myös ristiriidat, jotka koskevat suunniteltujen investointien tasoa. Komissio ei ole näin ollen vakuuttunut siitä, että rahoitusennusteen perusskenaario on uskottava ja perustuu realistisiin olettamiin.
(337)
Ennusteiden alttiutta riskitekijöille, kuten markkinoiden kehittymiselle ja hintojen muutoksille, materiaalien kustannuksille, valuuttakursseille, palkoille ja muille vastaaville, ei analysoida. Koska talousennusteen, talousennusteen pohjana olevan rahoitusmallin ja herkkyysanalyysin perustana olevia olettamia ei kuvata eikä perustella tarkasti, komissio katsoo, ettei näiden ennusteiden uskottavuutta eikä suunnitelman kestävyyttä ole osoitettu.
(338)
Komissio panee vielä merkille, että rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen onnistuminen edellyttää sijoittajan mukaan lisää valtiontukea.
(339)
Edellä esitetyn perusteella komissio asettuu sille kannalle, ettei PSC:n laatiman kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman kykyä palauttaa telakan elinkelpoisuus ole osoitettu.
(340)
Realistisen ja kauaskantoisen rakenneuudistussuunnitelman puuttuessa komissio katsoo, että Gdynian telakalle myönnetty johdanto-osan 209-232 kappaleessa kuvattu valtiontuki on puhtaasti toimintatukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille rakenneuudistustukena.
c) Tuen rajaaminen välttämättömään
(341)
Suuntaviivojen 43 kohdan mukaan tuki on rajattava ehdottoman välttämättömään eli kustannuksiin, jotka tarvitaan rakenneuudistuksen toteuttamiseen. Tuensaajan odotetaan osallistuvan merkittävällä osuudella rakenneuudistuksen rahoitukseen käyttämällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tämä rahoitusosuus on merkki markkinoiden uskosta siihen, että yhtiön elinkelpoisuus voi palautua, ja sillä varmistetaan, että valtiontuen määrä rajataan ehdottoman välttämättömään. Gdynian telakan kaltaisilla suuryrityksillä osuuden olisi oltava vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Oman rahoituksen osuuden on oltava todellinen, eikä siihen voida laskea tulevia voittoja eikä kassavirtaa (suuntaviivojen 43 kohta).
(342)
Komissio arvioi, täyttikö vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma tämän perusteen, ja tuli kahdesta syystä siihen tulokseen, ettei täyttänyt. Ensinnäkin suunnitelma perustui jatkuvaan valtion rahoitukseen, joka annettaisiin takauksina, pääomankorotuksina ja velkojen poistoina, eikä siinä osoitettu, että tämän tason valtiontuki oli välttämätön telakan elinkelpoisuuden palauttamiseksi (eikä etenkään, ettei muita rakenneuudistusstrategioita, joissa valtion osuus jäisi pienemmäksi, voitaisi toteuttaa). Toiseksi oman rahoituksen osuus oli hyvin pieni ja markkinaehtoisen ulkoisen rahoituksen antavan sijoittajan mukaantulo oli vain mahdollinen tuleva tapahtuma. Oman rahoituksen osuus olisi voinut sisältää sellaisia toimenpiteitä kuin johdon osallistuminen osakepääoman korotukseen, yksityisten velkojien velan muuntaminen osakkeiksi ja omaisuuden myynti. Näistä toimenpiteistä saataisiin yhteensä noin 127 miljoonaa Puolan zlotya yhtiön rakenneuudistusta varten. Kun otetaan kuitenkin huomioon valtion huomattava osuus, vaikka kyseiset toimenpiteet olisi katsottu oman rahoituksen osuudeksi suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä, osuus ei kuitenkaan olisi ollut merkittävä.
(343)
Komissio tarkasteli lisäksi telakan viime vuosien aikaista tilannetta erillisenä vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmasta, jota ei loppujen lopuksi toteutettu.
(344)
Ensinnäkin edellä esitetty kuvaus Gdynian telakan tilanteesta osoittaa, ettei telakka ole onnistunut houkuttelemaan käytännössä lainkaan ulkoista rahoitusta rakenneuudistustaan varten. Markkinaehdoin annetun ulkoisen rahoituksen osuudesta telakan toiminnassa on vain muutamia merkkejä.
(345)
Telakka on onnistunut neuvottelemaan kaupallisten velkojensa osittaisesta uudelleenjärjestelystä ja tekemään heinäkuussa 2003 uudelleenjärjestelysopimuksen (74), joka koskee noin 424 miljoonan Puolan zlotyn suuruisia velkoja ja kaupallisten velkojien noin 70 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen velan muuntamista osakkeiksi. Samalla Gdynian telakka on kuitenkin osallisena useissa täytäntöönpanomenettelyissä ja riita-asioissa. Lisäksi komissio panee merkille, että 30 päivänä syyskuuta 2007 julkisoikeudellista velkaa oli kertynyt 423 miljoonaa Puolan zlotya. Komission näkemyksen mukaan vuoden 2003 uudelleenjärjestelysopimusta voidaan pitää oman rahoituksen osuutena vain, mikäli asianomaiset velkojat suostuvat tavallista pidempään takaisinmaksuaikaan; tällöin lisävarat jäisivät yhtiön käytettäviksi rakenneuudistukseen, ja takaisinmaksuajan pidentäminen olisi merkki siitä, että markkinat pitivät telakan elinkelpoisuuden palauttamista mahdollisena. Sama pätee velan muuntamiseen osakkeiksi. Vaikka uudelleenjärjestelysopimusta pidettäisiin oman rahoituksen osuutena, komissio huomauttaa kuitenkin, ettei osuus olisi selvästikään riittävä suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Uudelleen järjesteltyjen kaupallisten velkojen taso on sama kuin perimättä olevien julkisoikeudellisten velkojen. Telakan olisi tietenkin vastattava muistakin rakenneuudistuksen kustannuksista kuin velkojen uudelleenjärjestelyn kustannuksista.
(346)
Puola ja tuensaaja väittivät sen jälkeen, kun muodollinen tutkinta oli aloitettu, että laivanomistajien ennakkomaksut olisi katsottava omaksi rahoitukseksi. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Suuntaviivojen mukaan oman rahoituksen osuus ei saa sisältää tukea, eikä näin esimerkiksi ole silloin, kun lainalla on tukea sisältäviä valtiontakauksia (suuntaviivojen 44 kohdan alaviite 1). Ennakkomaksuilla oli KUKE-vientiluottolaitoksen täysimääräiset takaukset, joiden komissio katsoo olevan valtiontukea, kuten edellä on selitetty. Laivanomistajien ennakkomaksuja ei voi näin ollen katsoa markkinaehdoin saaduksi ulkoiseksi rahoitukseksi. Näin ollen Puolan alkuperäistä väitettä, jonka mukaan tuki-intensiteetti oli 31 prosenttia ja joka perustui siihen olettamaan, että KUKE-vientiluottolaitoksen takaamat ennakkomaksut kuuluivat oman rahoituksen osuuteen, ei voida hyväksyä.
(347)
Lisäksi komissio panee merkille, että Ray Car Carriersista tuli Gdynian telakan osakkeenomistaja, kun velkaa oli muunnettu osakkeiksi, joten se ei osallistunut rakenneuudistuksen kustannuksiin.
(348)
Tarkastellessaan odotettavissa olevia 3 miljardin Puolan zlotyn suuruisia rakenneuudistuskustannuksia ja verratessaan niitä odotusten mukaisiin rahoituslähteisiin komissio on huomannut suunnitelmassa rahoitusvajeen, joka käy ilmi jäljempänä olevasta taulukosta 5. Tähän eivät tietenkään sisälly 280 miljoonan (taulukon 1b 14 kohta) ja 45 miljoonan (taulukon 1b 16 kohta) Puolan zlotyn suuruiset käyttöpääomalainat eivätkä 250-350 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset valtion antamat käyttöpääomalainat, koska ne on varattu käyttöpääoman rahoitukseen, joka ei sisälly rakenneuudistuksen kustannuksiin. Sama pätee teollisuuden kehittämisviraston tekemään (200 miljoonan Puolan zlotyn) pääomankorotukseen. Maksamatta olevaa teollisuuden kehittämisviraston osakeosuutta Gdańskin telakassa (taulukon 1b 17 kohta) ei voida pitää uuden telakan rakenneuudistuksen rahoituslähteenä, sillä maksu kuuluu teollisuuden kehittämisvirastolle, ei telakalle.
Taulukko 5:
Odotusten mukaiset rahoituslähteet ennakoituja rakenneuudistuskustannuksia varten (Puolan zlotyina)
(PLN million)
ISD Polskan tekemä pääomankorotus
405
Investointilaina
185
Omaisuuden myynti
240
Valtion tekemä pääomankorotus
515
Valtion tekemä pääomankorotus
385
Valtion tekemä pääomankorotus
250
Verovelkojen poisto
308
Yhteensä
2 288
Odotetut rakenneuudistuskustannukset
3 000
Rahoitusvaje
712
(349)
Rahoitusvajeen perusteella komissio toteaa, ettei yhteisellä rakenneuudistussuunnitelmalla turvata rakenneuudistuksen rahoitusta. Toisin sanoen suunnitelmassa ei osoiteta, miten suunniteltu rakenneuudistus voitaisiin panna tehokkaasti täytäntöön, vaikka telakalle myönnettäisiin huomattavasti lisää valtiontukea.
(350)
Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa eritellään muutamia aiempia tulokohtia Gdynian ja Gdańskin telakoiden oman rahoituksen osuudeksi niiden rakenneuudistuksessa (Taulukko 1b ”Väitetty aiempi oman rahoituksen osuus”). Vaikka osa näistä tuloista (esimerkiksi osa omaisuuden myynnistä) olisi voitu katsoa oman rahoituksen osuudeksi suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä (todellista, tosiasiallista eikä sisällä valtiontukea), komissio katsoo, että molempien telakoiden vaikean taloustilanteen vuoksi nämä lisätulot käytettiin tappioiden vähentämiseksi eikä niitä voitu käyttää todelliseen rakenneuudistukseen. Vaikka telakat pystyivät toteuttamaan osan rakenneuudistustoimenpiteistä (kuten pieniä investointeja) esimerkiksi omaisuutta luovuttamalla, komission näkemyksen mukaan kaikkiin näihin tuloihin katsottaisiin sisältyvän valtiontukea, sillä telakoiden rakenneuudistus ja toiminta olivat mahdollisia vain julkisoikeudellisen velan jatkuvan kertymisen, tappiollisen toiminnan jatkamisen mahdollisuuden ja jatkuvan valtiontuen ansiosta.
(351)
Joka tapauksessa telakan taloustilannetta tarkasteltaessa on selvää, että kaikki telakan omista varoista tai ulkoisista lähteistä aiemmin saatu tulo on käytetty telakan aiemman toiminnan rahoittamiseen.
(352)
Komissio ei voi hyväksyä myöskään seuraavia kohtia väitetystä suunnitellusta omasta rahoituksesta.
(353)
Ensinnäkin kuten edellä todettiin, 280 miljoonan Puolan zlotyn suuruisia käyttöpääomalainoja (taulukon 1b 14 kohta) ei ole varattu kattamaan lainkaan edellä esitettyjä odotettavissa olevia rakenneuudistuskustannuksia, vaan ne on tarkoitettu nimenomaisesti meneillään olevan tuotannon käyttöpääomaksi. Lainoja ei voida myöskään pitää todellisina eikä tosiasiallisina vaan pikemminkin mahdollisina ja ajallisesti kaukaisina. Sama pätee 45 miljoonan Puolan zlotyn suuruiseen käyttöpääomalainaan, joka on hankittu muuta tuotantoa kuin laivanrakennusta varten (taulukon 1b 16 kohta).
(354)
Toiseksi 185 miljoonan Puolan zlotyn suuruista investointilainaa muuta tuotantoa kuin laivanrakentamista varten (taulukon 1b 15 kohta) ei voida katsoa tässä vaiheessa todelliseksi eikä käytetävissä olevaksi. Puola selitti 7 päivänä heinäkuuta 2008 toimittamissaan selvityksissä, että ISD Polska neuvotteli useiden pankkien kanssa tällaisen lainan saannista. Komissio tutki kaksi syyskuun rakenneuudistussuunnitelman mukana toimitettua kiinnostuksenilmaisua.
(355)
Tällä perusteella komissio ei voi todeta, että suunnitelmassa olisi osoitettu investointilainan olevan todellinen ja tosiasiallinen. Suunnitelmassa osoitettiin vain, että ISD Polska neuvotteli asiasta kahden pankin kanssa, joista toinen vaikutti olevan kiinnostunut analysoimaan hankkeen. ISD Polska aloitti hankkeen työstämisen vuoden 2007 alussa hankkiessaan osuuden Gdańskin telakasta, eikä ole toistaiseksi onnistunut saamaan rahoitusta sitä varten, mikä on tärkeä merkki.
(356)
Kolmanneksi komissio panee merkille, että syyskuun suunnitelmassa eritellään omaisuuden myynnin yksittäiset osatekijät tarkoituksena saada omaa rahoitusta 240 miljoonaa Puolan zlotya (taulukon 1b 13 kohta).
(357)
Lisäksi ISD Polskalla ja Gdynian telakalla ei ole tällä hetkellä oikeutta luovuttaa kyseisen omaisuuden tärkeintä osatekijää (maata, jolla Gdańskin telakan rakennusalustat sijaitsevat). Nykyisellään on selkeitä esteitä, sekä oikeudellisia (Gdynian telakan on hankittava maan omistusoikeudet, mikä liittyy pohjimiltaan Synergia 99:n purkamiseen, ja Gdynian telakka on vain yksi Synergia 99:n osakkaista; Gdańskin sataman rajoihin liittyvät hallintomenettelyt) että käytännön esteitä (maa voidaan myydä vasta, kun kolme rakennusalustaa on purettu, ja todennäköisesti vasta, kun paikka on puhdistettu), joiden vuoksi Gdynian telakka ja ISD Polska eivät voi myydä kyseistä omaisuutta. Lisäksi kuten sijoittaja selitti, maiden myynnistä voidaan saada arvioiden mukaiset suuret tulot vasta, kun rakennusluvan ehtojen muutos on varmistunut (75). Syyskuun suunnitelma osoittaa, että Synergia 99, joka on kyseisen maapalstan tämänhetkinen omistaja, ei ole toteuttanut vielä hallinnollisia toimia, jotta maa jäisi satama-alueen ulkopuolelle. Vaikka syyskuun suunnitelmassa selvitetään Synergia 99:n hankkeen osatekijät tarkkaan, hankkeen todellinen toteutus riippuu useista tapahtumista, joihin Gdynian telakka ja ISD Polska eivät voi vaikuttaa, etenkin satama-alueen rajoihin tehtävistä muutoksista. Näin ollen komissio ei voi pitää tätä väitettyä omaa rahoitusta todellisena eikä tosiasiallisena.
(358)
ISD on teettänyt riippumattoman arvion maasta, jolla kolme rakennusalustaa sijaitsevat ([…] miljoonaa Puolan zlotya).
(359)
Komissio panee merkille, että Synergia 99:n hallitus on arvioinut yhtiön omaisuuden arvoksi […] miljoonaa Puolan zlotya. Koska hallitus antoi asiasta lausunnon osakassopimuksen tekemistä varten varojen jakamista koskevista järjestelyistä tilanteessa, jossa Synergia 99 purettaisiin, voidaan olettaa, ettei hallitus aliarvioinut varojen arvoa. Hallituksen tuolloin palkkaama riippumaton asiantuntija arvioi kyseisen maan markkina-arvoksi […] miljoonaa Puolan zlotya.
(360)
Kahden arvion välillä on huima ero, mikä johtuu erilaisista oletuksista maan tulevan käytön suhteen, ja tällä perustella komissio pitää oletusta, jonka mukaan maata käytettäisiin tasokkaaseen rakentamiseen, optimistisena ja melko epärealistisena, sillä maan ostamisesta ei ole esitetty tarjouksia eikä alueen kehittämisestä konkreettisempaa suunnitelmaa. Komission näkemyksen mukaan olisi syytä arvioida myös mahdolliset tulot, jotka saataisiin maan myynnistä teolliseen käyttöön tai rakentamiseen, sikäli kuin kumpikaan vaihtoehdoista ei ole realistinen.
(361)
Lisäksi komissio panee merkille, että rakennusalustojen alla sijaitsevan maan arvioitu investointiarvo ([…] miljoonaa Puolan zlotya) ei näy hinnassa, jonka ISD maksoi Gdynian telakan osakkeista. Syyskuun rakenneuudistussuunnitelman mukaan Gdynian telakan nettoarvo oli vuoden 2007 lopussa [… huomattavan suuri negatiivinen luku] miljoonaa Puolan zlotya. Siitä lähtien valtiokonttori on tehnyt 515 miljoonan Puolan zlotyn ja 385 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset pääomankorotukset, ja suunnitelmissa on vielä 200 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus. Jos taseen kaikki muut kohdat säilyvät ennallaan, (76) telakan nettoarvo olisi näiden pääomankorotusten jälkeen [… positiivinen luku] miljoonaa Puolan zlotya, ja ISD Polska maksaisi symbolisen hinnan Gdynian telakan osakkeista. Jos rakennusalustan alla olevan maan markkina-arvo näkyisi asianmukaisesti taseessa, nettoarvo olisi jopa suurempi. Toisin sanoen ISD Polska ostaisi Gdynian telakan osakkeet niiden markkina-arvoa alempaan hintaan, ja saisi siis valtiontukea. Näin ollen komissio katsoo, että tämä omaisuus on ”tahrattu” yksityistämisprosessin aikana myönnetyllä valtiontuella eikä sen myyntiä voida pitää oman rahoituksen osuutena, johon ei sisälly valtiontukea.
(362)
Muusta omaisuudesta, joka on merkitty tällä hetkellä myytäväksi Gdynian telakan tai Gdańskin telakan taseessa, komissio hyväksyy saatavilla olevien tietojen perusteella omaisuuden osien myynnin tai vuokrauksen tosiasiallisena, todellisena omana rahoituksena, jos arviointi on tehty ja osoitettu toteen ja jos myynti tai vuokraus perustuu voimassa oleviin sopimuksiin (Euromedicus-yhtiön osakkeiden myynti, Polskie Linie Lotnicze -yhtiön osakkeiden myynti, vuokrasopimukset Eurocynk- ja CRIST-yhtiöiden kanssa). Sopimusten arvo on noin […] miljoonaa Puolan zlotya.
(363)
Vakiintuneen käytännön mukaan (77) komissio asettuu sille kannalle, ettei tulevia kassavirtoja voida pitää omana rahoituksena suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä, sillä ne eivät muodosta yhtiön tai sen osakkaiden suorittamaa todellista ja tosiasiallista rahoitusosuutta rakenneuudistuksen kustannuksista.
(364)
Oman rahoituksen osuudeksi voidaan siis katsoa vain yhteensä 405 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset pääomankorotukset, jotka ISD Polskan on määrä tehdä, sekä omaisuuden myynnistä ja vuokraamisesta saatavat tulot (14 miljoonaa Puolan zlotya). Oman rahoituksen osuus on 14 prosenttia (78) odotetuista 3 miljardin Puolan zlotyn suuruisista rakenneuudistuskustannuksista. Vaikka komissio hyväksyisi Puolan viranomaisten 30 päivänä syyskuuta 2008 järjestetyssä tapaamisessa tekemän ehdotuksen, että oman rahoituksen osuutta arvioitaisiin vertaamalla sitä rakenneuudistuksen kustannuksiin, jotka olivat aiheutuneet telakoilla siitä hetkestä lähtien, jona sijoittajat hankkivat telakoissa määräysvallan, tulos olisi kuitenkin sama (rakenneuudistuksen kustannukset olisivat 3,065 miljardia Puolan zlotya, ja tosiasiallinen ja todellinen oman rahoituksen osuus olisi 419 miljoonaa Puolan zlotya eli 14 prosenttia).
(365)
Tätä tarkasteltaessa olisi syytä ottaa huomioon suunnitelman perusoletus siitä, että valtiontukea myönnettäisiin lisää: valtion 1,6 miljardin Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus (1,14 miljardia Puolan zlotya kesäkuussa 2008 ja 418 miljoonaa Puolan zlotya, joka on vielä maksamatta) ja nimellisarvoltaan 496,6 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten kertyneiden julkisoikeudellisten velkojen uusi uudelleenjärjestely vuosina 2009-2017. On syytä huomata, että suunnitelman mukaan laivanrakennustoiminta on jatkossakin riippuvainen rahoituksesta, joka perustuu KUKE-vientiluottolaitoksen ennakkomaksutakauksiin, joiden ehdot ovat tavallista edullisemmat, mikä sisältyy yhdistyneiden telakoiden rahoitusmalliin. Yhdistyneiden telakoiden odotetaan saavan uusia takauksia vuoden 2008 loppuun mennessä. Seuraavinakin vuosina, ainakin rakenneuudistuskauden päättymiseen vuoteen 2012 saakka, KUKE-vientiluottolaitoksen takauksilla olisi määrä kattaa laivanrakennusprosessi käytännössä kokonaan.
(366)
Lisäksi komission on otettava huomioon koko rakenneuudistuskausi alkaen vuodesta 2002. Kun otetaan huomioon, miten suuresta määrästä valtiontukea telakka on hyötynyt tällä kaudella, oman rahoituksen osuus rakenneuudistuksen kustannuksista on vieläkin pienempi. Näin ollen on selvää, ettei oman rahoituksen osuus ole lähelläkään suuntaviivoissa edellytettyä kynnysarvoa, 50:tä prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista.
(367)
Vaikka sijoittaja suunnittelee 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruista pääomankorotusta, jolla investointiohjelma rahoitettaisiin osittain, sijoittaja on pyytänyt lisäksi valtiolta yhteensä 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruista pääomankorotusta, 560 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten julkisoikeudellisten velkojen uudelleenjärjestelyä ja mahdollisten tulevien arviolta noin 555 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten vastattavien kattamista (tulevat tappiot, sopimusten perumisesta aiheutuvat sakot, riita-asiat). Lisäksi suunnitelmassa luetellaan kaikki muut telakan velat, joiden määrä on yhteensä 948 miljoonaa Puolan zlotya (kaupalliset velat muiden muassa tavarantoimittajille ja laivanomistajille), ja oletetaan valtion huolehtivan niistä. Lisäksi sijoittaja vaatii vielä KUKE-vientiluottolaitokselta lisätakausta käyttöpääoman rahoittamiseksi edullisemmalla palkkiolla, kuin mitä taloudellisesti vakaassa asemassa olevilta yrityksiltä tavallisesti peritään, sekä valtiokonttorin takauksia 397 miljoonan Puolan zlotyn suuruisille välilainoille.
(368)
Suunnitelmaan sisältyvien vähäisten tietojen perusteella rakenneuudistuksen kustannusten voidaan katsoa sisältävän vähintään kertyneet velat (kertyneet velat ja lainat, joiden yhteismäärä on 1,508 miljardia Puolan zlotya), voimassa olevista sopimuksista ja riita-asioista odotettavissa olevat tappiot (555 miljoonaa Puolan zlotya) sekä vuosille 2008-2018 kaavaillut investointitarpeet (443 miljoonaa Puolan zlotya).
(369)
Suurin osa kustannuksista katettaisiin valtiontuella. Ehdotettu oma rahoitus on sijoittajan tekemä 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus. Komissio panee merkille, ettei sijoittajan kyvystä tehdä tällainen pääomankorotus esitetty tietoa. PSC:n alustavan tarjouksen mukaan pääomankorotuksen rahoitus oli aiottu hankkia kolmannelta osapuolelta, rahoitussijoittajalta. Koska näyttöä sijoittajan kyvystä tarjota 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääoma ei ole, komissio katsoo, ettei tätä toimenpidettä voida pitää tosiasiallisena eikä todellisena. Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että myös omaisuuden myynnistä liittymisen jälkeen saadut tulot ja suunnitteilla olevasta omaisuuden myynnistä saatavat tulot, yhteensä 174,5 miljoonaa Puolan zlotya, olisi katsottava omaksi rahoitukseksi suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Ei ole myöskään osoitettu, ettei aiempiin toimiin sisältynyt valtiontukea ja että odotettua tuloa koskevat olettamat olisivat realistisia. Tällainen sijoittajan ilmoittamaa omaa rahoitusta koskeva ristiriita panee epäilemään olettamien uskottavuutta tältä osin. Näin ollen komissio toteaa, ettei suunnitelmassa osoiteta, että ehdotettu oman rahoituksen osuus olisi merkittävä, tosiasiallinen ja todellinen eikä siihen sisälly valtiontukea.
(370)
Komissio panee merkille, että jos ehdotetut toimenpiteet (500 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus ja aiemmat ja tulevat omaisuuden myynnit) olisi katsottu omaksi rahoitukseksi, sen osuus olisi 27 prosenttia edellä esitetyistä rakenneuudistuksen kustannuksista. Lisäksi komission on otettava huomioon koko rakenneuudistuskausi vuodesta 2002 alkaen. Kun otetaan huomioon, että telakka on saanut huomattavaa valtiontukea kyseisellä kaudella, oman rahoituksen osuus rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista on vielä pienempi. Näin ollen on ilmeistä, ettei oman rahoituksen osuus ole lähelläkään suuntaviivoissa edellytettyä kynnysarvoa, 50:tä prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista.
(371)
Tällä perusteella komissio asettuu sille kannalle, ettei telakka ole saanut kokoon aiemmin käytännössä lainkaan omaa rahoitusta suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä, ja siltä osin kuin sitä on saatu kokoon, sen osuus ei ole merkittävä. PSC:n toimittamalla rakenneuudistussuunnitelmalla ei myöskään varmisteta oman rahoituksen riittävää tasoa. Koska oman rahoituksen tarkoituksena on pitää valtiontuen määrä välttämättömässä, oman rahoituksen puuttuessa komission on todettava, ettei tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevaa edellytystä ole täytetty. PSC:n rakenneuudistussuunnitelma perustuu päinvastoin siihen oletukseen, että valtiontukea myönnetään lisää, ja siinä todetaan, että toteutus riippuu tästä uudesta valtiontuesta.
(372)
Edellä esitetyn perusteella komissio tulee siihen tulokseen, ettei telakka ole aiemmin saanut kokoon käytännössä lainkaan omaa rahoitusta suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä, eli että rahoitus olisi todellista ja tosiasiallista eikä siihen sisältyisi valtiontukea. Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ja PSC:n esittämässä suunnitelmassa ei varmisteta oman rahoituksen riittävää tasoa. Koska oman rahoituksen tarkoituksena on pitää valtiontuki välttämättömässä, oman rahoituksen puuttuessa komission on todettava, ettei tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevaa edellytystä ole täytetty. Molemmat rakenneuudistussuunnitelmat perustuvat kuitenkin siihen oletukseen, että valtiontukea myönnetään lisää. Kaiken kaikkiaan rakenneuudistusta rahoitetaan suhteettoman paljon valtiontuella, mikä vääristää kilpailua kohtuuttomasti.
(373)
Suuntaviivojen mukaan tuen ei pidä antaa yhtiölle liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen. Vaikkei telakalle ole annettu liiallisia rahavaroja, se on kuitenkin valtiontakausten ansiosta hyötynyt käyttöpääomasta, jota se ei olisi voinut saada markkinoilta. Näin telakka pystyi jatkamaan toimintaansa ja täyttämään tilauskirjaansa sekä tekemään sopimuksia joutumatta vastaamaan materiaalin hintojen muutokseen tai valuuttakurssin vaihteluun liittyvien riskien pienentämisestä aiheutuvista kustannuksista. Toisin sanoen telakka pystyi käyttämään valtiontukea markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liittynyt rakenneuudistukseen, hyväksymällä tilauksia sellaiseen hintaan, joka ei kattanut kustannuksia. Tämä vahvistaa komission näkemystä siitä, ettei valtiontukea ollut rajattu ehdottoman välttämättömään telakan selviytymisen takaamiseksi.
(374)
Komissio muistuttaa vielä, että vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää valtiontukea olisi käytettävä rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Toimintatuki voidaan sallia vain siltä osin, kuin se on välttämätöntä, jotta yhtiö voi jatkaa toimintaansa kauaskantoisen rakenneuudistuksen ajan. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa todelliset rakenneuudistustoimet, joilla olisi pitkän aikavälin vaikutuksia, ovat kuitenkin olleet vähäisiä. Valtiontuella on varmistettu pääasiassa se, että telakka pystyy jatkamaan toimintaansa, joten se on ollut pelkkää toimintatukea. Tuen määrän ei voida katsoa rajoittuneen sellaisenaan rakenneuudistuksen toteuttamiseksi tarvittuun ehdottoman välttämättömään.
(375)
Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, ettei vaatimusta, joka koskee tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään ja siihen liittyvää todellista ja merkittävää rahoitusosuutta, johon ei sisälly valtiontukea, ole täytetty.
d) Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen
(376)
Komissio muistuttaa, että Puolan kanssa on tehty alustava sopimus SD I -telakka-altaan sulkemisesta. Sopimuksenteon jälkeisten tapahtumien ja suuntaviivojen kahta ensimmäistä edellytystä koskevien edellä esitettyjen päätelmien perusteella ei ole kuitenkaan tarpeen arvioida, olivatko Puolan ehdottamat tasoitustoimenpiteet riittäviä.
e) Päätelmä
(377)
Koska suuntaviivoissa asetetut perusteet, joiden nojalla tuki voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi, eivät ole täyttyneet, komissio toteaa, etteivät johdanto-osan 209-232 kappaleessa luetellut toimenpiteet sovellu yhteismarkkinoille rakenneuudistustukena.
C. MUU TUKI
(378)
Puola totesi 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään Gdynian telakan saaneen ”muuta tukea kuin rakenneuudistustukea”. Tuki on lueteltu taulukossa 4.
(379)
Komissio muistuttaa, että koska vaikeuksissa olevan yrityksen koko olemassaolo on vaarassa, sitä ei voida pitää sopivana palvelemaan muita poliittisia tavoitteita, ennen kuin sen elinkelpoisuus on varmistettu (suuntaviivojen 20 kohta). Kaikesta vaikeuksissa olevalle yritykselle rakenneuudistusaikana myönnetystä tuesta on ilmoitettava rakenneuudistustukena, jollei tuki kuulu poikkeusasetusten soveltamisalaan (suuntaviivojen 69 kohta).
(380)
Puola ei ole toimittanut näyttöä siitä, että edellä olevassa taulukossa 4 tarkoitettu tuki kuuluisi poikkeusasetusten soveltamisalaan.
(381)
Komissio toteaa, että tämä päätös kattaa nämäkin toimenpiteet ja niiden katsotaan olevan sääntöjenvastaista ja yhteismarkkinoille soveltumatonta rakenneuudistustukea.
IV. PÄÄTELMÄT
(382)
Komissio katsoo, että Puola on myöntänyt sääntöjen vastaisesti johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitettua valtiontukea Gdynian telakan hyväksi vastoin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Tuki ei sovellu yhteismarkkinoille minkään EY:n perustamissopimuksessa määrätyn poikkeuksen nojalla.
(383)
Tukea edeltäneen tilanteen palauttamiseksi tuki on perittävä takaisin.
V. TÄYTÄNTÖÖNPANO
(384)
Päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa esiteltyihin Gdynian telakalle myönnettyihin toimenpiteisiin sisältyvä tuki on perittävä takaisin. Yleensä takaisin perittävän tuen osuus eli tuensaajalle aiheutunut etu on niiden ehtojen, jotka tuensaaja olisi voinut saada markkinoilta, ja myönnetyn toimenpiteen ehtojen välinen erotus.
(385)
Komission ilmoittamia viite- ja diskonttokorkoja käytetään markkinakorkojen sijasta mitattaessa tuen osuutta erityisesti, kun tukea on maksettu useissa erissä, sekä korkotukiohjelmista myönnetyn tuen määrän laskemiseen (79). Gdynian telakan kaltaisten vaikeuksissa olevien yritysten tapauksessa komissio katsoo, että viitekorkoa olisi korotettava vähintään 400 peruspistettä, mikä vastaisi toimeen liittyvää suurta riskiä, ja lisäksi vielä 200 peruspistettä, mikä vastaisi tuensaajan tarjoamien vakuuksien puuttumista tai vaatimattomuutta. Kuten edellä selitettiin, telakan tarjoamien vakuuksien arvo on kyseenalainen yhtiön velkojen ja varojen välisen suhteen takia. Jos vaikeuksissa oleva yritys ei saa rahoitusta markkinoilta, tuen osuus voi olla jopa 100 prosenttia saatujen varojen nimellisarvosta (80).
(386)
Komission näkemyksen mukaan Gdynian telakka oli pahoissa talousvaikeuksissa (kuten johdanto-osan 62-66 kappaleessa on kerrottu) saadessaan johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitettua tukea eikä voinut saada rahoitusta markkinoilta. Telakan oma pääoma oli negatiivinen, se teki jatkuvasti tappiota eikä saanut käytännössä lainkaan rahoitusta markkinoilta tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla. Tällaisissa olosuhteissa markkinatalouden toimija ei haluaisi antaa telakalle rahoitusta siihen liittyvän korkean riskin vuoksi. Näin ollen komissio katsoo, ettei yksikään pankki olisi suostunut antamaan lainaa telakalle edes korkealla korolla eikä yksikään pankki olisi suostunut antamaan takausta edes korkeaa palkkiota vastaan.
(387)
Koska Gdynian telakka ei olisi voinut saada lainaa eikä takausta markkinoilta, sille tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla myönnetty laina tai takaus katsotaan automaattisesti tueksi. Näin ollen kaikki edelleen voimassa olevat takaukset on päätettävä välittömästi ja kaikki lainat on maksettava välittömästi takaisin.
(388)
Telakalle myönnettyjen lainojen takaisinmaksu ei kuitenkaan riitä palauttamaan alkuperäistä tilannetta, sillä telakalla on ollut takaisinmaksupäivään saakka käytössään rahoitusta, jota se ei olisi voinut tavallisesti saada markkinoilta. Alkuperäisen tilanteen palauttamiseksi takaisin olisi perittävä lisäksi myös määrä, joka vastaa kyseisen edun arvoa, joka voidaan arvioida ainoastaan hyvin suuren riskin lainoista perittävän koron perusteella. Komission on siis määrättävä takaisin perittäväksi Gdynian telakan todellisuudessa maksaman koron ja hyvin suuren riskin lainoille teoreettisesti asianmukaisen koron välinen erotus siitä päivästä, jona laina myönnettiin telakalle, siihen päivään, jona telakka maksoi lainan takaisin. Hyvin suuren riskin lainoista perittävän koron määrittämisen osalta komission tiedonannossa viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä todetaan, että riskipreemio voi olla yli 400 peruspistettä viitekorkoa korkeampi, ”jos mikään yksityinen pankki ei myöntäisi kyseessä olevaa lainaa”, kuten tässä tapauksessa. Komissio on ottanut useissa päätöksissä kannan, jonka mukaan 600 peruspistettä viitekorkoa korkeampi palkkio oli asianmukainen vähimmäismäärä, joka vastaa tilanteeseen liittyvää suurta riskiä (81). Komission mielestä tämä on vähimmäismäärä lainoilla nyt käsiteltävänä olevassa tilanteessa.
(389)
Komissio ottaa takauksissa saman lähestymistavan: sen on määrättävä perittäväksi takaisin takaukseen sisältyvä avustusekvivalentti taatun lainan maksamisesta takauksen päättymiseen.
(390)
Kuten komission tiedonannossa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (82) selitetään, komission näkemyksen mukaan avustusekvivalentti on yhtä suuri kuin takauksen avulla saatu korkotuki (kun takaus kattaa lainan, joka on myönnetty markkinaehtoja edullisemmin ehdoin) tai määrä, joka saadaan vähentämällä takauksesta maksettu palkkio taatun summan ja riskiä kuvaavan luvun tulosta.
(391)
Jos tuen määrää ei voida laskea näiden sääntöjen mukaisesti, komission mielestä olisi asianmukaista laskea markkinoilla perittävän takauspalkkion ja tuensaajan maksaman takauspalkkion välinen erotus. Komission näkemyksen mukaan tällä tavoin laskettu erotus on takaukseen sisältyvä tuen osuus. Komission mielestä palkkio, joka peritään järjestelmässä, johon ei sisälly valtiontukea ja jonka pohjalta KUKE-vientiluottolaitos pyörittää valtiokonttorin takaamia vientitakuita koskevaa 18 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä hyväksyttyä ohjelmaansa, voisi olla edellä mainitun laskelman viitepalkkio. Tätä palkkiota olisi vielä korotettava vähintään 400 peruspistettä, mikä vastaisi sitä seikkaa, ettei telakka ollut kelvollinen saamaan järjestelmästä takausta. Telakalle myönnetyt takaukset sisälsivät sellaisenaan huomattavasti suuremman riskin.
(392)
Kuten edellä selitettiin, koska telakka ei voinut saada takauksia markkinoilta kehnon taloustilanteensa vuoksi, kilpailun vääristyminen tuen takia on saatava loppumaan päättämällä voimassa olevat takaukset välittömästi.
(393)
Ennakkomaksutakausten osalta komissio panee merkille, että KUKE-vientiluottolaitoksen takaamat ennakkomaksut ovat eräänlainen myyntisopimus, ei lainasopimus, eikä ennakkomaksuista peritä korkoa. Näin ollen komissio katsoo, että tuensaajan saaman tuen määrän laskemiseksi olisi verrattava telakan maksamaa palkkiota ja palkkiota, joka olisi tavallisesti veloitettu markkinoilla. KUKE-vientiluottolaitoksen käyttämä järjestelmä, johon ei sisälly valtiontukea, voi jälleen olla viitteenä markkinoilla perittävistä palkkioista, ja viitepalkkioita olisi korotettava vastaamaan lisäriskiä, joka liittyy talousvaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävään tukeen.
(394)
Kuten muissakin telakan saamissa takauksissa ja samoista syistä, komissio huomauttaa, että kaikki voimassa olevat KUKE-vientiluottolaitoksen takaukset on päätettävä välittömästi.
(395)
Myös julkisten viranomaisten jatkuva velkojen perimättä jättäminen on valtiontukea, ja se on otettava huomioon (83). Se vastaa edullisemmin ehdoin myönnettyä joustavaa lainaa, joten tuen määrä vastaa markkinoilla (vastaavan riskitason yritykseltä vastaavassa rahoitus- ja taloustilanteessa vastaavaa vakuutta vastaan) perittävän koron ja tuen myöntäneen viranomaisen perimän koron välistä erotusta.
(396)
Telakan jatkuvan kehnon taloustilanteen vuoksi komissio on sitä mieltä, että markkinataloudessa toimiva velkoja olisi perinyt saatavansa välittömästi niiden erääntyessä. Tueksi katsotaan siis se, etteivät Puolan viranomaiset toteuttaneet perintätoimenpiteitä välittömästi, ja näin ollen maksamatta olevan velan eräpäivä katsotaan päiväksi, jona tuki annettiin. Tuen osuus on sama kuin markkinoilla (vastaavan riskitason yhtiöltä vastaavassa rahoitus- ja taloustilanteessa vastaavaa vakuutta vastaan) perittävän koron ja tuen myöntäneen viranomaisen perimän koron välinen erotus.
(397)
Koska markkinatalouden toimija olisi vaatinut telakkaa maksamaan velat takaisin välittömästi, riittämättömän koron perusteella lasketun tuen takaisinmaksun lisäksi kertyneet velat on maksettava takaisin välittömästi.
(398)
Velan peruminen vastaa avustusta, jota ei tarvitse maksaa takaisin, ja tueksi katsotaan koko se osa velkaa, joka on poistettu.
(399)
Lokakuun 30 päivänä 2002 annetun lain mukaan 5a luvun mukaisesti uudelleen järjestellyt julkisoikeudelliset velat siirretään teollisuuden kehittämisviraston omistamalle Operator-yhtiölle yhdessä sellaisen omaisuuden kanssa, jonka arvon olisi oltava vähintään 25 prosenttia uudelleen järjestellyistä veloista. Operator-yhtiön olisi sitten myytävä kyseinen omaisuus ja käytettävä näin saadut tulot julkisoikeudellisten velkojen osittaiseen takaisinmaksuun. Tämän jälkeen toimivaltaiset viranomaiset poistavat loput velasta. Näin ollen komissio katsoo, että tämän toimen valtiontuen osuus vastaa Operator-yhtiölle siirrettyjen julkisoikeudellisten velkojen arvoa, josta on vähennetty siirretyn omaisuuden todellinen arvo. Lokakuun 30 päivänä 2002 annetun lain mukaan tämä tarkoittaisi, että tuen osuus on enintään 75 prosenttia siirretyistä veloista. Jos omaisuuden arvo on kuitenkin suurempi tai pienempi kuin laissa vaadittu 25 prosenttia, tuen osuus on laskettava tämän mukaisesti.
(400)
Komissio huomauttaa, että valtion tai valtion omistamien elinten, kuten teollisuuden kehittämisviraston ja KPS:n, vaikeuksissa oleville yhtiöille antamat pääomankorotukset, joista ei voi odottaa tuottoa, katsotaan avustuksi, joita ei tarvitse maksaa takaisin (84). Pääomankorotuksesta aiheutuneen kilpailun vääristymisen oikaisemiseksi telakan on maksettava lisätty pääoma takaisin kokonaisuudessaan.
(401)
Puola lupasi 3 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä panna tämän päätöksen täytäntöön myymällä omaisuutta markkinahintaan avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjouskilpailussa, johon ei liity ehtoja (ja joka käydään 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä komission kirjeessä asetettujen nimenomaisten edellytysten mukaisesti), ja asettamalla tämän jälkeen Gdynian telakan selvitystilaan. Puolan on kirjattava kaikki tästä päätöksestä seuraavat maksuvaatimukset viipymättä Gdynian telakan selvitystilamenettelyn yhteydessä. Komissio ilmoitti Puolalle 6 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä, että mikäli nämä edellytykset täyttyisivät, omaisuuden myyntiin ei liittyisi uutta tukea yhdelle tai useammalle ostajalle ja omaisuus voitaisiin siirtää yhdelle tai useammalle ostajalle siten, ettei niihin sisältyisi mitään telakalle aiemmin myönnetyn sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisinmaksusta johtuvia vastattavia, mikä vastaa edellytystä, jonka mukaan on vältettävä taloudellinen jatkuvuus tuensaajan ja ostajien toiminnan välillä (85). Komissio seuraa tarkkaan, täyttyvätkö 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä komission kirjeessä asetetut ja Puolan viranomaisten hyväksymät edellytykset määrittääkseen, onko tämä päätös pantu asianmukaisesti täytäntöön.
(402)
Edellytykset, jotka Puola on luvannut nimenomaisesti täyttää, ovat lyhyesti esitettynä seuraavat.
(403)
Omaisuus (ilman velkoja) yksityistetään järjestämällä avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön tarjouskilpailu, johon ei liity ehtoja. Gdynian telakka asetetaan selvitystilaan kaiken jäljellä olevan omaisuuden ja velan ohella.
(404)
Omaisuus on myytävä markkinahintaan (korkeimman tarjouksen tekijälle). Omaisuuden osat on asetettava myyntiin erikseen tai lukuisissa pienissä joukoissa myynnin maksimoimiseksi. Joukot eivät voi koostua yhtiön tai liiketoiminnan organisoiduista osista. Tällainen joukon määritelmä ei saa kuitenkaan estää mahdollisia ostajia esittämästä yhteistarjousta useista omaisuuden osista/joukoista.
(405)
Tarjouskilpailun on oltava syrjimätön, eli on varmistettava, että myynti on avoin kaikenlaisille ostajille syrjimättä ketään investointien tarkoituksen perusteella.
(406)
Tarjouskilpailuun ei voi liittää ehtoja (kuten työpaikkojen tai liiketoiminnan säilyttäminen tai voimassa olevien sopimusten haltuunotto). (Ainoa peruste voittavan tarjouksen valinnassa on tulojen maksimointi telakan velkojien hyväksi.)
(407)
Telakan yksityisillä ja julkisilla velkojilla, myös telakan asiakkailla, olisi oltava sama maksunsaantijärjestys ja samat oikeudet omaisuuden myynnistä saatavien tulojen osalta, kuin näillä olisi konkurssimenettelyssä.
(408)
Myynnin yhteydessä ei saa myöntää lisää valtiontukea poistamalla velkaa, maksamalla julkisoikeudellisia velkoja takaisin valtion varoista tai maksamalla takaisin yksityisten velkojien velkoja, tekemällä pääomankorotuksia, antamalla lainaa tai takauksia tai toteuttamalla muita toimenpiteitä. Kaikki uudet julkisoikeudelliset velat, joita kertyy myyntimenettelyn loppuunsaattamisen aikana, olisi maksettava takaisin selvitystilan alaisista varoista.
(409)
Myynnin hoitaa riippumaton selvitysmies, jolla on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin konkurssipesänhoitajalla. On laadittava järjestelmä, jonka avulla velkojat voivat valvoa myyntiä asianmukaisesti ja varmistaa, että se toteutetaan markkinaehdoin ja että niiden maksunsaantijärjestystä ja oikeuksia tulojen suhteen noudatetaan. Lisäksi Puola ja komissio nimittävät yhdessä uskotun miehen, valvojan, joka auttaa komissiota tarkistamaan, että myynti ja tuen takaisinperintä tapahtuvat täysin edellä esitettyjen edellytysten mukaisesti. Tätä varten uskottu mies toimittaa säännöllisin väliajoin yksityiskohtaisia raportteja komissiolle menettelyn eri vaiheista.
(410)
Puola on ilmoittanut, että sen on tehtävä lainsäädäntötoimia pannakseen tämän päätöksen täytäntöön. Komissio myöntää, että näin ollen on syytä antaa tavallista pidempi täytäntöönpanoaika, mikä on aiheellista myös tässä päätöksessä käsiteltyjen yksittäisten tukitoimenpiteiden suuren määrän sekä moninaisen muodon ja keston vuoksi. Komissio kehottaakin Puolaa panemaan tämän päätöksen täytäntöön seitsemän kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitettu valtiontuki, jonka Puola on myöntänyt Gdynian telakalle vastoin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa, ei sovellu yhteismarkkinoille.
Lisäksi kaikki ennakkomaksutakaukset, jotka Puola on myöntänyt Gdynian telakalle vastoin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa 1 päivästä heinäkuuta 2007 tämän päätöksen tekopäivään saakka, eivät sovellu yhteismarkkinoille.
2 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista, julkisilta elimiltä saaduista lainoista Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä on Gdynian telakan todellisuudessa maksaman koron ja tuensaajalta markkinaehtoisesta lainasta perittävän koron välinen erotus ajanjaksolta, joka alkaa kyseisten lainojen myöntämisestä ja päättyy niiden takaisinmaksuun. Lisäksi jos lainoja on edelleen maksamatta takaisin tämän päätöksen tekohetkellä, ne on maksettava välittömästi takaisin.
3 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista valtiokonttorin takauksista Puola perii takaisin tuen, jonka määrä on valtion takaamasta lainasta Gdynian telakan todellisuudessa maksaman koron ja tuensaajalta markkinaehtoisesta lainasta perittävän koron välinen erotus ajanjaksolta, joka alkaa tuen myöntämisestä ja päättyy takauksen päättymiseen; jonka määrä lasketaan kertomalla taattu summa riskikertoimella (maksulaiminlyönnin todennäköisyys) ja vähentämällä tulosta maksettu takauspalkkio tai jonka määrä on tuensaajan maksaman takauspalkkion ja tuensaajalta markkinaehtoisesta takauksesta perittävän takauspalkkion välinen erotus. Lisäksi jos jokin näistä takauksista on voimassa tämän päätöksen tekohetkellä, se on päätettävä välittömästi.
4 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista KUKE-vientiluottolaitoksen myöntämistä ennakkomaksutakauksista Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä on tuensaajan maksaman takauspalkkion ja tuensaajalta markkinaehtoisesta takauksesta perittävän takauspalkkion välinen erotus ajanjaksolta, joka alkaa tuen myöntämisestä ja päättyy takauksen päättymiseen. Lisäksi jos jokin näistä takauksista on voimassa tämän päätöksen tekohetkellä, se on päätettävä välittömästi.
5 artikla
Edellä olevaa 3 ja 4 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin kaikkiin ennakkomaksutakauksiin, jotka Puola on myöntänyt Gdynian telakalle vastoin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa 1 päivästä heinäkuuta 2007 tämän päätöksen tekohetkeen.
6 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista perimättä jätetyistä veloista useille julkisille elimille Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä on Gdynian telakan todellisuudessa maksaman koron ja tuensaajalta eräpäivän siirtämisestä markkinataloudessa toimivan velkojan perimän koron välinen erotus ajanjaksolta, joka alkaa tuen myöntämisestä ja päättyy julkisoikeudellisen velan takaisinmaksuun. Lisäksi kaikki maksamatta olevat julkisoikeudelliset velat on maksettava takaisin välittömästi.
7 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista julkisten elinten velkojen poistoista Puola perii takaisin tuen, jonka määrä vastaa poistetun velan määrää.
8 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista työmarkkinoiden kannalta erityisen tärkeille yrityksille myönnettävästä valtiontuesta 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun ja sittemmin muutetun lain mukaisesti uudelleen järjestellyistä julkisoikeudellisista veloista Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä vastaa Operator-yhtiölle siirretyn julkisoikeudellisen velan määrää, josta on vähennetty Operator-yhtiölle siirretyn tuensaajan omaisuuden todellinen arvo.
9 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa tarkoitetuista julkisten elinten tekemistä pääomankorotuksista Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä vastaa lisätyn pääoman määrää kokonaisuudessaan.
10 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 209-232 kappaleessa taulukossa 4 tarkoitetuista suorista avustuksista Puolan on perittävä takaisin tuki, jonka määrä on avustusten kokonaismäärä.
11 artikla
1. Puolan on perittävä edellisissä artikloissa mainittu tuki takaisin tuensaajalta. Takaisinperintä tapahtuu tämän päätöksen johdanto-osan 384-401 kappaleessa säädettyjen suuntaviivojen mukaisesti.
2. Takaisin perittävään tukeen lisätään korko, joka alkaa kertyä päivästä, jona tuet asetettiin Gdynian telakan käyttöön, ja päättyy tuen todelliseen takaisinperintään.
3. Korolle lasketaan korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun (86) ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 mukaisesti (87).
4. Puolan on peruttava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.
12 artikla
1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
2. Puolan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön seitsemän kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta.
13 artikla
1. Puolan on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta:
a)
tuensaajalta takaisin perittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korot);
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
c)
asiakirjat, joilla voidaan osoittaa, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin;
d)
asiakirjat, joilla voidaan osoittaa, että kaikki ennakkomaksutakaukset ovat päättyneet.
2. Puolan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitettu tuki on saatu perittyä takaisin. Puolan on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2008.