RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 407/2007
af 16. april 2007
om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger og frigivelse af den midlertidige told på importen af visse frosne jordbær med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 9 og artikel 10, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Den 18. oktober 2006 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1551/2006 (2) (forordningen om midlertidig told) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse frosne jordbær med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina).
2. Fortsættelse af proceduren
(2)
Efter indførelsen af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse frosne jordbær fra Kina blev alle parter underrettet om de kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for forordningen om midlertidig told. Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(3)
Nogle af parterne fremsatte skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik også mulighed for at blive hørt mundtligt. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne blev gennemgået, og de foreløbige resultater blev i påkommende tilfælde ændret i overensstemmelse hermed.
(4)
Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænkte at indføre endelige foranstaltninger og frigive de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordning (EF) nr. 1551/2006 (endelig fremlæggelse). De berørte parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og undersøgelsesresultaterne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed.
3. Parter, som er berørt af proceduren
(5)
Kommissionen vedblev med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en endelig afgørelse. Ud over kontrolbesøgene hos de virksomheder, der er nævnt i betragtning 8 i forordningen om midlertidig told, skal det bemærkes, at der efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev aflagt yderligere kontrolbesøg hos følgende brugere og importører i Fællesskabet:
Importører/forhandlere
-
BS Foods BV, Gennep, Nederlandene
-
Skogsmat AB, Karlstad, Sverige
Brugere/forarbejdningsvirksomheder
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Østrig
-
Agrana SA, Neuilly-sur-Seine, Frankrig
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Danmark
-
Groupe Danone, Paris, Frankrig
-
Materne S.A.S., Limonest, Frankrig
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Tyskland
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Tyskland
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Frankrig.
4. Undersøgelsesperiode (UP)
(6)
Undersøgelsesperioden vedrørende dumping og skade (undersøgelsesperioden) omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005. Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for skadesvurderingen, omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).
(7)
En berørt part drog den valgte undersøgelsesperiode i tvivl og hævdede, at år 2005 ikke var repræsentativt, da importpriserne det år var unormalt lave. Valget af UP er imidlertid sket i overensstemmelse med grundforordningens artikel 6, stk. 1, hvori det fastsættes, at UP normalt skal omfatte en periode på mindst seks måneder umiddelbart forud for indledningen af proceduren. Derfor blev påståede særlige forhold vedrørende år 2005 ikke afspejlet i valget af UP, men undersøgt i årsagssammenhængsanalysen.
(8)
Derfor bekræftes undersøgelsesperioden (UP), jf. betragtning 11 i forordningen om midlertidig told.
5. Den pågældende vare og samme vare
(9)
I betragtning 13 i forordningen om midlertidig told blev den pågældende vare defineret som jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Kina og for øjeblikket opført under KN-kode 0811 10 11, 0811 10 19 og 0811 10 90.
(10)
En række berørte parter fastholdt, at der er betydelig forskel på de forskellige typer frosne jordbær, for så vidt angår anvendelse og kvalitet. De hævdede i den forbindelse, at frosne jordbær med oprindelse i Kina ikke var sammenlignelige med jordbær produceret af EF-erhvervsgrenen.
(11)
I betragtning 15 i forordningen om midlertidig told blev det fastslået, at undersøgelsen har vist, at trods forskelle, for så vidt angår sorter, kvalitet, størrelse og efterfølgende forarbejdning, har alle de forskellige typer af den pågældende vare og frosne jordbær fremstillet og solgt i EF af EF-erhvervsgrenen samme grundlæggende fysiske og biologiske egenskaber og anvendes grundlæggende til samme formål. De betragtes derfor som udgørende en enkelt vare. Da parterne ikke fremkom med yderligere argumenter til støtte for deres påstand, og der ikke kom nye oplysninger frem, blev denne påstand afvist.
(12)
Da der ikke er modtaget yderligere bemærkninger vedrørende varedefinitionen og samme vare, bekræftes indholdet og de foreløbige konklusioner i betragtning 12-16 i forordningen om midlertidig told.
B. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(13)
Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger, der kunne føre til at ændre beslutningen om markedsøkonomisk behandling. De undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 17-26 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor.
2. Individuel behandling
(14)
De tre eksporterende producenter, der blev nægtet individuel behandling, slog til lyd for, at afgørelsen blev taget op til fornyet behandling. De pågældende tre virksomheder opfyldte ikke kriterie b og e i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Af kriterie b fremgår, at eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit. Ifølge kriterie e kræves, at statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(15)
Ingen af de af de tre pågældende virksomheder fremførte argumenter, som kunne ændre den afgørelse, der var blevet truffet i den foreløbige fase. Det kom navnlig frem, at de tre virksomheder var udsat for statslig indgriben, hvilket forhindrede dem i frit at fastsætte eksportmængder (kriterie b).
(16)
Endvidere var den statslige indgriben også af en sådan art, at omgåelse af foranstaltningerne var sandsynlig, hvis der fastsattes forskellige toldsatser for individuelle eksportører (kriterie e).
(17)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om resultaterne vedrørende individuel behandling, bekræftes resultaterne i betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told.
3. Den normale værdi
(18)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger blev der ikke modtaget nogen bemærkninger, der kunne ændre ved afgørelsen om at bruge Tyrkiet som referenceland. Beslutningen bekræftes derfor. Med henblik på at fastsætte den normale værdi var hjemmemarkedspriserne på tyrkiske jordbær blevet justeret for at tage hensyn til, at de er af bedre kvalitet end de kinesiske jordbær (jf. betragtning 39 og 44 i forordningen om midlertidig told).
(19)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om resultaterne vedrørende den normale værdi, bekræftes resultaterne i betragtning 29-42 i forordningen om midlertidig told.
4. Eksportpris
(20)
Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger om resultaterne vedrørende eksportprisen, bekræftes resultaterne i betragtning 43 i forordningen om midlertidig told.
5. Sammenligning
(21)
Der henvises til betragtning 44 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke foreligger nogen bemærkninger, der kan ændre resultaterne i den betragtning, bekræftes de foreløbige resultater.
6. Dumpingmargen
(22)
På baggrund af ovennævnte er de endeligt fastlagte dumpingmargener udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Alle andre virksomheder 66,9 %
C. SKADE
1. Produktion i Fællesskabet
(23)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende den samlede produktion i Fællesskabet som anført i betragtning 51 i forordningen om midlertidig told.
2. Definition af EF-erhvervsgrenen
(24)
Da der ikke er fremsat bemærkninger hertil, bekræftes definitionen af EF-erhvervsgrenen, jf. betragtning 52 og 53 i forordningen om midlertidig told.
3. Anvendelse af stikprøver med henblik på skadesvurderingen
(25)
I betragtning af det store antal producenter af frosne jordbær i Fællesskabet blev der udvalgt en stikprøve på otte producenter i forbindelse med skadesvurderingen. En berørt part påstod, at stikprøven af EF-producenter ikke var repræsentativ, fordi alle de udvalgte EF-producenter befandt sig i Polen. Det blev hævdet, at en stikprøve sammensat på grundlag af den største produktionsmængde også skulle tage producenternes geografiske placering i betragtning for at være repræsentativ.
(26)
Ifølge betragtning 54 i forordningen om midlertidig told er stikprøven blevet udvalgt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, hvoraf det fremgår, at en stikprøve kan udvælges på grundlag af den største producerede mængde, der kan anses for repræsentativ, og som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed.
(27)
En stikprøve udvalgt på grundlag af denne metode ville derfor først og fremmest skulle tage hensyn til repræsentativiteten, for så vidt angår produktionsmængde. Det er ikke påkrævet, at stikprøven også skal være geografisk repræsentativ. Dette aspekt kan, men skal ikke, tages i betragtning.
(28)
Eftersom produktionen af frosne jordbær i vidt omfang er koncentreret i Polen, ikke blot for så vidt angår mængder, men også for så vidt angår antal producenter, ville inddragelse af det geografiske aspekt i dette tilfælde endvidere ikke forhindre udvælgelse af en stikprøve bestående udelukkende af polske producenter. Dette argument blev derfor afvist.
(29)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger hertil, bekræftes udvælgelsen af stikprøven med henblik på skadesvurderingen, jf. betragtning 54 og 55 i forordningen om midlertidig told.
4. Forbruget i Fællesskabet
(30)
Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger hertil, bekræftes beregningen af forbruget i Fællesskabet, jf. betragtning 56-59 i forordningen om midlertidig told.
5. Importen til Fællesskabet fra de berørte lande
5.1. Importens omfang og markedsandel
(31)
Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger hertil, bekræftes beregningen af den pågældende imports omfang og markedsandel, jf. betragtning 60 og 61 i forordningen om midlertidig told.
5.2. Importpriser og underbud
(32)
En part hævdede, at der i forbindelse med underbudsanalysen burde foretages en justering for at tage hensyn til kvalitetsforskellene imellem frosne jordbær produceret af EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenters. Det blev imidlertid bemærket, at kun visse af de eksporterende producenters salgstransaktioner blev taget i betragtning i forbindelse med beregningen af underbud i den foreløbige fase. Der blev set væk fra salg af lavkvalitetseksportvarer, fordi sådanne lavkvalitetsvarer ikke produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen. På den baggrund var den krævede justering ikke berettiget. Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes undersøgelsesresultaterne vedrørende importpriser og underbud i betragtning 62-64 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. EF-erhvervsgrenens situation
(33)
En række berørte parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens priser steg i 2006 til omkring 1 000 EUR pr. ton, og at dette burde afspejle sig i skadesvurderingen. Det skal imidlertid anføres, at UP dækkede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005, og at den periode, i hvilken tendenser af relevans for skadesvurderingen blev undersøgt, dækkede perioden fra 1. januar 2002 til slutningen af UP. På den baggrund er prisbevægelser efter UP ikke blevet taget i betragtning i forbindelse med skadesvurderingen i henhold til grundforordningens artikel 6, stk. 1, sidste punktum. Betydningen af prisstigningerne i 2006 er imidlertid omhandlet nedenfor i afsnit D. Årsagssammenhæng (betragtning 51-54).
(34)
Ingen af de berørte parter satte spørgsmålstegn ved de tal vedrørende EF-erhvervsgrenens situation eller den fortolkning af dem, der var anført i betragtning 66-85 i forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
6.1. Oplysninger om fællesskabsproduktionen som helhed
(35)
Ingen af de berørte parter satte spørgsmålstegn ved tallene vedrørende de makroøkonomiske oplysninger om fællesskabsproduktionen som helhed eller den fortolkning af dem, der var anført i betragtning 86-88 i forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7. Konklusion om skade
(36)
På baggrund af ovenstående bekræftes det, at EF-erhvervsgrenen er blevet påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.
D. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Bemærkninger fremsat af de berørte parter
(37)
Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger påstod en række berørte parter, at den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes andre faktorer. Flere af disse påstande var allerede blevet behørigt behandlet i forordningen om midlertidig told. Nedenfor bringes evt. nye argumenter op.
2. Følgevirkninger af import fra tredjelande
(38)
Det blev fremført, at der ikke blev taget nok hensyn til import fra Marokko som årsag til skaden. En part satte spørgsmålstegn ved fortolkningen af tallene i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told, hvoraf det fremgår, at Marokkos priser i UP var lavere end EF-erhvervsgrenens break-even pris. Det blev hævdet, at dette havde bidraget til skaden.
(39)
Tabellen i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told viser, at Marokkos pris konsekvent var væsentlig højere end EF-erhvervsgrenens. Marokkos eksportører var også berørt af de kinesiske eksportørers lave priser og blev nødt til at svare igen ved at sætte priserne til Fællesskabet ned. Dette bekræftes af de faldende importmængder af frosne jordbær fra Marokko. Argumentet måtte derfor afvises.
3. Følgevirkninger af kursudsving
(40)
I løbet af UP blev zlotyen nedskrevet i forhold til euroen. En række berørte parter hævdede, at det prisfald, EF-erhvervsgrenen led under, ville se mindre dramatisk ud, hvis beregningerne blev analyseret i zloty snarere end i euro. Mellem 2004 og 2005 svingede zlotyen faktisk med omkring 10 %. Men når man vurderer tendenserne i fællesskabspriserne mellem disse to år, var prisfaldet i euro på 35 %.
(41)
Hvis man tager hensyn til forskellen imellem kurssvingningen på omkring 10 % og prisfaldet på 35 %, kan zlotyens nedskrivning i forhold til euroen ikke betragtes som en hovedårsag til faldet i EF-erhvervsgrenens priser. Argumentet måtte derfor afvises.
4. Følgevirkninger af påståede strukturelle mangler eller spekulative erhvervsmæssige beslutninger i EF-erhvervsgrenen
(42)
En række berørte parter videreudviklede det argument, der allerede var blevet behandlet i forordningen om midlertidig told i betragtning 106-110, at skaden var selvpåført og skyldtes forkerte erhvervsmæssige beslutninger og strukturelle vanskeligheder i EF-erhvervsgrenen. I den forbindelse blev en beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om situationen i sektoren for bærfrugt og kirsebær til forarbejdning vedheftet et arbejdsdokument om samme emne (3), og en beslutning fra Europa-Parlamentet om situationen i sektoren for bærfrugt og kirsebær til forarbejdning, vedtaget den 12. oktober 2006 (4), anført som støtte for disse påstande.
(43)
Det skal bemærkes, at Kommissionen tog hensyn til beretningen i forbindelse med sine foreløbige resultater, jf. henvisningen i betragtning 138 i forordningen om midlertidig told. Selvom beretningen og beslutningen indeholder vigtige baggrundsoplysninger om sektoren for røde frugter i Fællesskabet, skal det bemærkes, at de begge i højere grad fokuserer på problemerne blandt producenter af friske jordbær end på EF-erhvervsgrenen (fryseindustrien). Men under alle omstændigheder konkluderer hverken beretningen eller beslutningen, at EF-erhvervsgrenens problemer skyldes strukturelle mangler ved selve EF-erhvervsgrenen.
(44)
Det hævdedes også, at Polens tiltrædelse af EU havde medført, at polsk arbejdskraft var flyttet til lande med højere lønninger, og således havde givet erhvervsgrenen yderligere problemer i form af øgede arbejdsomkostninger på hjemmemarkedet. Det blev endvidere anført, at som følge af nye grænserestriktioner kunne EF-erhvervsgrenen ikke længere regne med billigere arbejdskraft fra nabolande uden for EU. Det blev anført, at denne udvikling har haft betydelige negative virkninger på en så arbejdskraftintensiv erhvervsgren.
(45)
Udviklingen kunne have medført øgede arbejdsomkostninger for producenterne. Men den eventuelle stigning vedrører producenternes omkostninger direkte, ikke EF-erhvervsgrenens omkostninger (fryseindustrien). Derfor er der kun delvis sammenhæng mellem producenternes øgede omkostninger og EF-erhvervsgrenens omkostninger. I henhold til Kommissionens beretning og arbejdsdokument, jf. betragtning 42, skulle salgspriserne for friske jordbær, til trods for stigende produktionsomkostninger, endvidere være faldet snarere end steget efter Polens tiltrædelse af EU. Da salgspriserne faldt, kunne stigningen i omkostningerne for producenter af friske jordbær ikke have haft virkninger på EF-erhvervsgrenen. Argumentet må derfor afvises.
(46)
En part hævdede, at EF-erhvervsgrenens investeringer og omstrukturering med henblik på forbedring af effektiviteten har haft negative virkninger for rentabilitet og likviditet. Men EF-erhvervsgrenens eventuelle investeringsomkostninger kan ikke ændre ved det forhold, at priserne faldt så meget, at de blev skadevoldende, i undersøgelsesperioden, og at det var de lave priser, der havde den allerstørste virkning på EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Investeringerne har i virkeligheden medvirket til at øge EF-erhvervsgrenens effektivitet, jf. betragtning 81 i forordningen om midlertidig told. Argumentet må derfor afvises.
(47)
Endvidere hævdedes det, at den skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen, var selvpåført, for varekvaliteten var ringere end kvaliteten på varer fra Spanien og Californien. I den forbindelse skal det bemærkes, at Spanien og Californien begge først og fremmest producerer til markedet for friske jordbær, og at der ikke har været tegn på, at EF-erhvervsgrenen har tabt markedsandele i forhold til disse producenter. Der blev importeret under 200 tons frosne jordbær fra USA i undersøgelsesperioden, og de kan ikke have haft en betydelig virkning for EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Argumentet må derfor afvises.
(48)
Hvad angår de påståede strukturelle mangler ved EF-erhvervsgrenen, foreligger der under alle omstændigheder ingen dokumentation herfor. Påstandene må derfor afvises. Konklusionerne i betragtning 106-110 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
5. Selvpåført skade som følge af EF-erhvervsgrenens prisniveau
(49)
Hvad angår påstanden om EF-erhvervsgrenens spekulative erhvervsmæssige beslutninger, jf. betragtning 108 og 110 i forordningen om midlertidig told, hævdede en bruger, at priserne på Fællesskabets marked ikke blev bestemt af kinesisk import, men hovedsagelig af EF-erhvervsgrenen, som har den største markedsandel. Denne part påstod således, at tendensen med faldende priser skyldtes EF-erhvervsgrenen og ikke dumpingimport fra Kina.
(50)
EF-erhvervsgrenen havde ganske rigtigt en markedsandel på 59 % i undersøgelsesperioden og spillede derfor fortsat en væsentlig rolle for markedspriserne. Men selvom EF-erhvervsgrenen havde en stor markedsandel, kan det ikke nægtes, at billig import fra Kina, som lå 6 % under EF-erhvervsgrenens priser, havde en negativ virkning på markedspriserne. Dumpingimporten trykkede priserne i Fællesskabet generelt, og det lykkedes også Kina at øge markedsandelen fra 4 % i 2002 til 20 % i undersøgelsesperioden. Argumentet må derfor afvises.
6. Frosne jordbærs cyklus og virkningen af høstens størrelse
(51)
Frosne jordbær er en følsom landbrugsvare, og undersøgelsen har vist, at udbuddet af friske jordbær er af stor betydning for prisen på frosne jordbær. Flere interesserede parter hævdede, at den særdeles dårlige høst i 2003 var en af de væsentligste årsager til den skade, der blev forvoldt i undersøgelsesperioden. Nogle interesserede parter hævdede også, at priserne på jordbær typisk følger en cyklus på fire år, fordi prisstigninger fører til overproduktion og derefter til prisdyk. Det hævdedes, at 2005 var lavpunktet i denne cyklus, og at de særdeles lave priser det år skyldtes naturlige udsving. Der kunne også konstateres prisudsving i en periode før 2002, og argumentet blev yderligere underbygget af prisstigningen på +/- 20 % i 2006, dvs. året efter undersøgelsesperioden.
(52)
Yderligere analyser af priserne på frosne jordbær ud over den betragtede periode viste faktisk, at der også var tale om prissvingninger i en længere periode før 2002. Det kan eksempelvis nævnes, at i 2001 førte den store høst til meget lave priser. Disse lave priser førte dernæst til et fald i produktionen af friske jordbær de følgende år, hvorved priserne igen blev stabiliseret. En analyse af udviklingen underbygger påstanden om, at priserne på den pågældende vare følger en cyklus, som i høj grad påvirkes af vejret og høstens størrelse.
(53)
Importen fra Kina steg dog som bekendt i volumen med 380 % til priser, som faldt med 38 % i den betragtede periode, og det havde en betydelig virkning på den finansielle situation i EF-erhvervsgrenen, som meldte om ikke-bæredygtige tab.
(54)
Selvom de naturlige udsving i priserne på frosne jordbær og følgerne af høstens størrelse uden tvivl har haft en væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens priser, kan dette ikke i sig selv betragtes som den eneste eller største årsag til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
7. Konklusion om årsagssammenhæng
(55)
Som anført i konklusionerne i betragtning 97 og 98 i forordningen om midlertidig told har undersøgelsen vist, at der var en sammenhæng imellem dumpingimporten fra Kina og den skade, der kunne konstateres i forbindelse med EF-erhvervsgrenen.
(56)
Undersøgelsen har også vist, at der er en sammenhæng mellem EF-erhvervsgrenens priser og de prisudsving, der er forbundet med de frosne jordbærs cyklus og sæsonbestemte ændringer i høsten. Konklusionen underbygges af data fra den betragtede periode og tiden før samt af udviklingen efter undersøgelsesperioden.
(57)
Selvom de frosne jordbærs cyklus kan have forværret EF-erhvervsgrenens finansielle situation, kan det kraftige fald i EF-erhvervsgrenens priser og den negative udviklingstendens, som analysen af EF-erhvervsgrenens situation afdækkede, jf. betragtning 66-85 i forordningen om midlertidig told, ikke alene tilskrives »naturlige udsvingsmønstre«. Analysen af virkningerne af varens cyklus og høstens størrelse underbygger derfor ikke det argument, at disse faktorer ville have været tilstrækkeligt væsentlige til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
(58)
I betragtning af ovenstående og i mangel af yderligere bemærkninger til årsagssammenhængen bekræftes konklusionerne i betragtning 113 og 114 i forordningen om midlertidig told.
E. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Generelle forhold
(59)
Efter at der blev indført midlertidige foranstaltninger, er det i lyset af bemærkninger og yderligere data fra interesserede parter blevet undersøgt, hvorvidt den foreløbige konklusion om, at indførelse af foranstaltninger ikke var i strid med Fællesskabets interesser, fortsat var gyldig. I forbindelse med den foreløbige undersøgelse blev Fællesskabets interesser fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes, forarbejdningsvirksomhedernes/brugernes og producenternes.
(60)
Kommissionen henvendte sig til en lang række interesserede parter for at høre deres synspunkter. Ud over EF-erhvervsgrenen blev også repræsentanter for alle de største mærker på markedet hørt; det samme gælder sammenslutninger, som repræsenterer brugernes interesser, og der blev foretaget yderligere kontrol på stedet.
2. EF-erhvervsgrenens og leverandørernes interesser
(61)
Den foreløbige undersøgelse viste, at Fællesskabets produktion fremstilles af en lang række producenter i fryseindustrien, som beskæftiger ca. 2 700 personer inden for produktion og afsætning af den pågældende vare. Der er også delvis sammenhæng mellem fryseindustriens situation og de producenter, der leverer jordbær, for sidstnævnte dyrker kun den type jordbær, som er beregnet til nedfrysning, og fryseindustrien er det eneste marked for den pågældende vare.
(62)
EF-producenterne blev som bekendt forvoldt betydelig skade i den betragtede periode og meldte om tab på 12,5 % som følge af dumpingimporten. Tabene blev anmeldt, selvom EF-erhvervsgrenen reducerede sine omkostninger ved at sænke de priser, den betalte til producenterne for friske jordbær. Den pris, der blev betalt for friske jordbær, lå under producenternes produktionsomkostninger og var derfor hverken bæredygtig for producenterne eller EF-erhvervsgrenen i det lange løb. Hvis priserne på frosne jordbær igen skulle falde til under det ikke-skadevoldende niveau, ville det få følger på to måder. EF-erhvervsgrenen ville lide finansielle tab, men ville også risikere at komme til at mangle friske jordbær på lang sigt, for de priser, den ville kunne betale til producenterne, ville være så lave, at producenterne ville risikere at gå fallit. Som bekendt skønnes der at have været 96 700 kommercielle producenter af friske jordbær i Polen i 2002, hvoraf ca. 80 000 var involveret i dyrkning af jordbær til videreforarbejdning. Selvom antallet muligvis er faldet som følge af sektorens konsolidering, fremgår det alligevel helt klart, at jordbærdyrkning er en vigtig økonomisk aktivitet for mange producenter i Polen. Det hævdes, at jordbærdyrkningssektoren i Polen er af central betydning for en række regioner i landet, som ellers er kendetegnet ved stor arbejdsløshed, og at manglende foranstaltninger ville få arbejdsløshedstallet til at stige yderligere. Det er også blevet anført, at disse producenter ikke kan gå over til at dyrke andre, mere fortjenstgivende afgrøder, da jordbundsforholdene i disse områder hovedsagelig egner sig til jordbærdyrkning.
(63)
Som anført i forordningen om midlertidig told (betragtning 139) har de priser, der blev betalt til producenterne, siden 2004 været så lave, at produktionsomkostningerne ikke er blevet dækket.
(64)
Som det fremgår af den i betragtning 42 nævnte beretning fra Kommissionen, er de polske jordbærproducenter en opsplittet erhvervsgren, og de vil sandsynligvis ikke kunne nå ud til andre markeder end den lokale fryseindustri. Derfor ville forværringen af fryseindustriens finansielle situation få betydelige konsekvenser for producenterne. Efter undersøgelsesperioden steg markedspriserne igen til et ikke-skadevoldende niveau, og importen fra Kina faldt, men selvom det måske i et vist omfang kan skabe tvivl om, hvorvidt det er nødvendigt med foranstaltninger til at forbedre EF-erhvervsgrenens situation, er der ikke tegn på, at stigningen er af permanent karakter eller bliver langvarig.
(65)
Under disse omstændigheder er det klart, at EF-erhvervsgrenen og producenterne ville drage fordel af, at der vedtages antidumpingforanstaltninger, og at foranstaltninger kunne medvirke til at stabilisere Fællesskabets marked. Priserne på frosne jordbær ville ikke blive trykket af importerede jordbær fra Kina. På den måde ville EF-producenterne kunne hæve priserne og opnå en rimelig fortjenstmargen. Det ville med stor sandsynlighed få positive følger for leverandørerne. Det konkluderes derfor, at det ville være i EF-erhvervsgrenens og jordbærproducenternes interesse, at der indføres foranstaltninger.
3. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(66)
Som følge af resultaterne i forbindelse med den foreløbige undersøgelse aflagde Kommissionen besøg hos yderligere to importører af den pågældende vare. Disse importører indfører den pågældende vare fra Kina, selvom de også begge forhandler jordbær produceret i EU; sidstnævnte tegner sig for 50-60 % af deres respektive indkøb. Det skal dog bemærkes, at handel med frosne jordbær kun udgør en del af deres aktiviteter og tegner sig for 30-50 % af deres samlede omsætning. Deres import fra Kina udgør ca. 14 % af den samlede import af den pågældende vare. Importørerne anses derfor for at være repræsentative. Begge importører gav udtryk for, at de var imod antidumpingforanstaltninger. Undersøgelsen har vist, at da efterspørgslen efter jordbær er bestemt af forbrugernes præferencer, som ikke vil blive påvirket af antidumpingforanstaltninger, vil efterspørgslen efter frosne jordbær sandsynligvis ikke ændre sig. Derfor vil importører sandsynligvis ikke blive påvirket af højere priser, da de vil kunne blive ved med at importere de samme mængder som før og med stor sandsynlighed kunne overføre en væsentlig del af de yderligere omkostninger i forbindelse med frosne jordbær til brugerne. Dette bekræftes af, at tidligere prisforskelle ikke har påvirket importørernes salgspriser og fortjenstmargener, som er forblevet forholdsvis stabile.
(67)
Den foreløbige konklusion i forordningen om midlertidig told, dvs. at højere importpriser ikke forventes at få stor virkning for importørerne, bekræftes hermed.
4. Brugernes og forbrugernes interesser
4.1. Samarbejdets omfang
(68)
Som anført i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told var brugernes og forarbejdningsvirksomhedernes reaktion begrænset i begyndelsen. I forbindelse med den foreløbige undersøgelse havde Kommissionen vanskeligt ved at indsamle og efterprøve data, som kunne underbygge brugerindustriens påstande. Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told gjorde Kommissionen derfor en fornyet indsats for at tilskynde til samarbejde. Der blev aflagt supplerende kontrolbesøg hos otte brugervirksomheder. Fem af disse virksomheder leverede data, som kunne bruges til en konsekvensanalyse, der gav mening. Der blev indsamlet yderligere oplysninger og data. Med udgangspunkt i disse supplerende oplysninger foretog Kommissionens tjenestegrene en ny analyse af de virkninger, som foranstaltninger eventuelt kunne få for EF-brugerne.
(69)
En interesseret part hævdede, at der ikke burde tages hensyn til dette samarbejde, da det ikke var blevet givet til kende inden fristen i indledningsmeddelelsen. I den forbindelse skal det bemærkes, at de samarbejdende virksomheder gav sig til kende og fremsatte bemærkninger om de midlertidige foranstaltninger i overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser.
(70)
De oplysninger, der blev efterprøvet på stedet, tegner sig for ca. 9 % af det samlede forbrug i Fællesskabet. Endvidere var de forskellige brugersektorer repræsenteret; producenter af jordbærtilberedninger, som bruges i andre varer (f.eks. yoghurt), yoghurtproducenter og producenter af jordbærsyltetøj og -marmelade. Endelig tegner de samarbejdende sammenslutninger sig for ca. 80 % af Fællesskabets forbrug af frosne jordbær. Det er almindelig praksis at anerkende et sådant niveau som værende repræsentativt. Derfor blev argumentet om manglende repræsentativitet afvist.
4.2. Foranstaltningernes indvirkning på omkostningerne
(71)
Brugerindustrien hævdede, at Kommissionen ikke burde evaluere foranstaltningernes indvirkning ved blot at analysere en eventuel prisstigning på importerede jordbær fra Kina. Foranstaltninger ville få en bred vifte af konsekvenser for markedet, f.eks. også for frosne jordbær fra andre kilder.
(72)
En nærmere analyse har faktisk vist, at foranstaltninger med stor sandsynlighed vil forårsage en mere generel prisstigning, som ikke er begrænset til 34,2 % (den midlertidige toldsats) for jordbær fra Kina. De kan også føre til en prisstigning for EF-erhvervsgrenen på ca. 19 %, op til det beregnede ikke-skadevoldende niveau. Det ser faktisk ud til, at det er umuligt at undgå en sådan generel prisstigning, for til forskel fra andre sektorer og i betragtning af de begrænsninger, der følger af vejret og høstresultaterne, har EF-erhvervsgrenen sandsynligvis ikke mulighed for at anvende andre strategier, som f.eks. en forøgelse af afsætningen på markedet. Da EF-erhvervsgrenen og importen fra Kina tilsammen tegner sig for ca. 80 % af Fællesskabets forbrug, er det endelig også meget sandsynligt, at andre lande, som eksporterer frosne jordbær til Fællesskabet, også vil hæve deres priser for at følge »de prisførende«.
(73)
Hvad angår brugernes jordbærrelaterede aktiviteter, vil indførelsen af told svarende til de midlertidige foranstaltninger under disse omstændigheder medføre en stigning i omkostningerne til input for brugerne på i gennemsnit ca. 6 %. En hel del af brugerne ville faktisk blive tvunget ud i en tabsgivende situation. Konklusionerne er baseret på de jordbærrelaterede aktiviteter, eftersom undersøgelsen fokuserer på frosne jordbær som den pågældende vare og ikke vedrører andre af de involverede virksomheders aktiviteter. I forbindelse med en skade- og dumpinganalyse er det også nødvendigt at sikre, at de samme aktiviteter sammenlignes, dvs. aktiviteter i tilknytning til den vare, der undersøges.
Nedenstående tabel viser virkningen på de kontrollerede brugeres omkostninger:
Virksomhed
Faktisk fortjeneste (undersøgelsesperioden) 2005 (5)
Fortjeneste på grundlag af tal for 2005 (undersøgelsesperioden), forudsat at priserne på jordbær, uanset oprindelse, stiger i overensstemmelse med angivelserne i betragtning 74, og at priserne ved videresalg forbliver uændrede (5)
Fortjeneste som i den foregående kolonne, men på grundlag af indberettede faktiske (eller forhøjede) priser ved videresalg for 2006 (5)
Jordbærvarernes andel af virksomhedens omsætning (2005)
Virksomhedens samlede rentabilitet (2005)
Virksomhed A
Mellem + 2 % og + 4 %
Mellem - 4 % og - 6 %
Mellem - 3,0 % og - 5,0 %
Mellem 25 % og 30 %
Mellem + 2,5 % og + 5,0 %
Virksomhed B
Mellem + 1,0 % og + 2,5 %
Mellem - 1,0 % og - 2,5 %
Ca. 0 %
Mellem 12 % og 17 %
Mellem + 4,0 % og + 5,5 %
Virksomhed C
Ca. 0 %
Ca. - 1 %
Mellem + 2 % og + 4 %
Mellem 5 % og 10 %
Ca. 0 %
Virksomhed D
Mellem + 12,0 % og + 14,0 %
Mellem + 4,0 % og + 8,0 %
Mellem + 3,0 % og + 5,0 %
Mellem 10 % og 15 %
Mellem + 5,0 % og + 8,0 %
Virksomhed E
Mellem + 3,0 % og + 5,0 %
Mellem - 4,0 % og - 6,0 %
Mellem - 7,0 % og - 9,0 %
Mellem 18 % og 23 %
Ca. 1 %
(74)
De samarbejdende producenter af jordbærtilberedninger og syltetøj og marmelade ville blive mest påvirket af en stigning i jordbærpriserne. Det skyldes, at jordbær spiller en meget større rolle end andre ingredienser i syltetøjs- og marmeladeopskrifter. For de pågældende virksomheder ville faldet i fortjenstmargenen ligge på 7-8 procentpoint, og det ville udløse et tab på ca. 5 % for to af dem.
(75)
For de samarbejdende yoghurtproducenter tegner udgifterne til jordbær sig for en forholdsvis mindre del af deres produktionsomkostninger, for udgifterne til mælkeprodukter indgår i beregningen for opskriften. Men det kunne konstateres, at deres fortjenstmargen i gennemsnit var ret lav. Selvom de samlede produktionsomkostninger i forbindelse med en given yoghurt kun stiger med 2 %, er det tilstrækkeligt til at ændre en fortjeneste på ca. 1 % til et tab på ca. 1 %.
(76)
Derfor kan foranstaltningernes virkning for brugerindustrien i form af en stigning i omkostningerne blive større end skønnet i forbindelse med den analyse, der førte til midlertidige foranstaltninger. Men som det fremgår af punkt 4.4 nedenfor, vil virkningen på omkostningerne sandsynligvis mærkes mindre på lang sigt.
4.3. Manglende muligheder for at overføre omkostningsstigninger i distributionskæden
(77)
En brugersammenslutning hævdede, at told ville være til skade for EF-baserede brugere af frosne jordbær, som er konkurrencedygtige på verdensmarkedet. Sammenslutningen hævdede, at tolden ikke kunne overføres til kunderne (detailhandlere og distributører), eftersom mange brugere indgik langfristede fastpriskontrakter med disse kunder. De faste priser betyder, at brugerne skal finansiere eventuelle yderligere prisstigninger. Mange brugere hævdede og kunne dokumentere, at de store detailhandlere/distributører trykkede priserne, og at det var meget vanskeligt at hæve priserne. Det hævdedes, at priserne i kontrakterne mellem brugere og detailhandel fastsættes for en periode på fra seks måneder til et år. Derfor hævder brugerne, at de ikke har andet valg end at afholde de yderligere omkostninger selv. I betragtning af ovenstående må det antages, at brugerne sandsynligvis er nødt til at afholde de øgede udgifter, i det mindste på kort sigt. Men undersøgelsen har imidlertid også vist, at til trods for foranstaltningernes negative konsekvenser for rentabiliteten i forbindelse med varer, som den pågældende vare indgår i, ville brugervirksomhedernes samlede rentabilitet forblive positiv for de flestes vedkommende.
(78)
Omkostningsstigninger kan få en vis indvirkning på priserne, hvis de kan overføres til forbrugerne. Frugttilberedninger, navnlig yoghurt, indgår som en fast del af mange forbrugeres kost. Yoghurt med jordbærsmag tegner sig for ca. 20-30 % af yoghurtmarkedet, og selvom ingen forbrugersammenslutninger har fremsat bemærkninger, kan det ikke udelukkes, at en prisstigning kan få følger for forbrugerne, i det mindste på mellemlang sigt. Det samme gælder for syltetøj og marmelade.
4.4. Tidsbegrænset virkning for brugerne
(79)
Som det fremgår af punkt 4.3 og 4.4, vil foranstaltninger sandsynligvis få konsekvenser for omkostningerne i forbindelse med brugernes input af råvarer, og brugerne har endvidere anført, at de selv bliver nødt til at finansiere stigningen i omkostningerne i den periode, som kontrakten med detailhandelen omfatter. Det må dog formodes, at der bliver mulighed for at overføre en eventuel stigning i omkostningerne senere, for kontrakterne er af begrænset varighed.
4.5. EF-erhvervsgrenens forsyningsmuligheder
(80)
De fleste brugere anførte, at udbuddet af polske jordbær af Senga Sengana-sorten er af afgørende betydning både for omfanget og kvaliteten af hele den række varer, som fremstilles af frosne jordbær. Derfor ville en forværring af EF-erhvervsgrenens situation få en betydelig negativ virkning for dem. Det kan ikke udelukkes, at brugerne i tilfælde af begrænset eller manglende udbud af polske jordbær på markedet ville få alvorlige problemer med at finde alternative forsyningskilder for de jordbærsorter, der dyrkes i Polen. Det ser faktisk ud til, at det er højst usandsynligt, at der kan findes sådanne alternative kilder, for brugerne har selv anført, at jordbær af den kvalitet, der findes i Polen, ikke findes andetsteds. Det kan heller ikke udelukkes, at brugerne selv i en situation med mindre konkurrence på markedet alligevel ville blive konfronteret med en prisstigning.
5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(81)
Undersøgelsen har vist, at foranstaltningerne ikke alene ville være til fordel for EF-producenterne, som har ca. 2 700 ansatte, men også for de ca. 80 000 producenter, hvis eksistensgrundlag bygger mere eller mindre på jordbær.
(82)
Som beskrevet i betragtning 133 i forordningen om midlertidig told, har brugerindustrien anført, at de er afhængige af EF-erhvervsgrenens leverancer af den pågældende vare for at kunne dække hele varerækken og forsyne markedet med en vare af høj kvalitet. Undersøgelsen har vist, at den cyklus, som EF-erhvervsgrenens råvarer indgår i, dvs. udsvingene i jordbærhøsten, har en betydelig indvirkning på priserne, hvilket også bekræftes af udviklingen efter undersøgelsesperioden. Men som beskrevet i betragtning 74 i forordningen om midlertidig told var priserne så pressede i den sidste halvdel af den betragtede periode og undersøgelsesperioden, at EF-erhvervsgrenen var tvunget til at betale producenterne priser, som lå under produktionsomkostningerne, ved køb af friske jordbær. Det medførte, at nogle af producenterne ophørte med at dyrke jordbær. Selvom priserne er steget i 2006, ville forsyningerne af friske jordbær til EF-erhvervsgrenen og dermed også til brugerne helt klart kunne komme i fare, hvis tendensen med lave priser fra den betragtede periode skulle vende tilbage.
(83)
Den nærmere undersøgelse har tydeligt vist, at antidumpingtolden i så fald ville få store konsekvenser for brugerne. Tolden ville medføre en forringelse af rentabiliteten og muligvis finansielle tab - i nogle tilfælde endog store - for en række brugere, navnlig fordi prisstigningen ikke kan overføres til distributøren/detailhandelen på kort sigt. Virkningerne er dog meget mindre udtalte, hvis man ser på den samlede rentabilitet hos de brugere, der indgår i undersøgelsen.
(84)
Brugerindustrien har anført, at fastpriskontrakterne med brugerindustrien forhindrer forarbejdningsindustrien i at overføre omkostningsstigningen til detailhandelen i tilfælde af foranstaltninger. Da kontrakterne er tidsbegrænsede, må det dog også antages, at de kun vil forhindre brugerindustrien i at overføre omkostningsstigningen i en periode på 6-12 måneder.
(85)
Det viser sig således, at endelige foranstaltninger ville få en væsentlig indvirkning på brugere af frosne jordbær, men at følgerne sandsynligvis kun ville være af begrænset varighed. Derimod ville det få store og langvarige negative følger for EF-erhvervsgrenen og producenterne, hvis der ikke blev indført foranstaltninger, og prisfaldet fik lov til at gøre sig gældende igen.
(86)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til at undlade at indføre antidumpingtold på importen af frosne jordbær med oprindelse i Kina.
F. INDFØRELSE AF ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. De endelige foranstaltningers form
(87)
På grundlag af de endelige konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres antidumpingforanstaltninger for at forhindre, at dumpingeksporten påfører EF-erhvervsgrenen yderligere skade.
(88)
Antidumpingforanstaltninger kan antage forskellige former. Kommissionen har et stort spillerum med hensyn til at vælge foranstaltningernes form, men formålet er fortsat at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping. I forordningen om midlertidig told blev der i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told fastsat en værditold på 0 % for de eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, 12,6 % for de eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, og 34,2 % for alle andre virksomheder.
(89)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, steg prisen på den pågældende vare på Fællesskabets marked med +/- 20 % i 2006, dvs. året efter undersøgelsesperioden, jf. betragtning 51. Da det drejer sig om en ret homogen vare, og foranstaltningerne under disse omstændigheder helst ikke skulle lægge en uforholdsmæssig stor byrde på brugerne, anses minimumsimportpriser for at være den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning. Det skal bemærkes, at minimumsimportpriser tjener det samme formål som værditold, nemlig at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping. Med den form for told, betales der ikke told af import, hvis cif-prisen, Fællesskabets grænse, svarer til eller er højere end minimumsimportprisen. Hvis importen foretages til en lavere pris, betales der et beløb svarende til forskellen mellem den faktiske pris og minimumsimportprisen.
(90)
Minimumsimportprisen er blevet fastsat på grundlag af de samme resultater, navnlig de samme dumpingmargener og prisunderbud, jf. forordningen om midlertidig told.
(91)
Ved beregningen af minimumsimportprisen er der både taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og de toldbeløb, som er nødvendige for at fjerne den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
2. Skadestærskel
(92)
I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør den endelige told svare til dumping- eller skadesmargenen, alt efter hvilken der er lavest. Derfor skulle der fastsættes en ikke-skadevoldende pris eller ikke-skadevoldende minimumsimportpris for at kunne anvende reglen. Den ikke-skadevoldende minimumsimportpris blev dernæst sammenlignet med en virksomhedsspecifik ikke-dumpet minimumsimportpris, som var baseret på den normale værdi, justeret efter nettoprisen, frit Fællesskabets grænse.
(93)
Ved beregningen af den ikke-skadevoldende pris skulle der tages hensyn til det toldniveau, som var nødvendigt, for at EF-erhvervsgrenen kunne dække produktionsomkostningerne og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår. I mangel af bemærkninger fra interesserede parter blev de samme kriterier, som dem der er beskrevet i betragtning 144 i forordningen om midlertidig told, anvendt til at fastlægge en fortjenstmargen på 6,5 %.
(94)
Der blev importeret frosne jordbær under tre forskellige koder i den kombinerede nomenklatur (KN-koder) med forskellige toldniveauer, afhængig af mængden af tilsat sukker eller andre sødemidler i de importerede varer. For at kunne tage hensyn til de forskellige toldniveauer skulle der fastsættes særskilte minimumsimportpriser for de enkelte KN-koder.
(95)
Som det fremgår af betragtning 153 i forordningen om midlertidig told, kunne det konstateres, at en kinesisk eksporterende producent ikke eksporterede frosne jordbær til dumpingpriser. Derfor vil der ikke blive anvendt antidumpingforanstaltninger i forbindelse med den pågældende virksomheds eksport.
(96)
I alle andre tilfælde kunne det konstateres, at den ikke-skadevoldende minimumsimportpris på 684,20 EUR, som anvendes på hele den kinesiske eksport, var lavere end de respektive ikke-dumpede minimumsimportpriser. Minimumsimportprisen er derfor fastsat således, at den svarer til den ikke-skadevoldende minimumsimportpris for al anden eksport fra Kina.
(97)
Ved import til en cif-pris, Fællesskabets grænse, som svarer til eller er højere end minimumsimportprisen, skal der ikke betales told. Men ved import til priser, som er lavere end minimumsimportprisen, skal der betales told svarende til forskellen mellem den faktiske pris og minimumsimportprisen.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(98)
Den midlertidige værditold på 0-34,2 %, der blev opkrævet af importerede varer i perioden fra den 19. oktober 2006, frigives. Endelig opkrævning af værditold ville ikke stå i et rimeligt forhold til den skadevoldende dumping, der fjernes, eftersom priserne i perioden lå væsentligt over minimumsimportprisen.
4. Håndhævelse af minimumsimportprisen
(99)
En toldordning med minimumsimportpriser kan være vanskeligere at håndhæve og mere udsat for fejlagtig toldanmeldelse af varer end andre former for foranstaltninger. I betragtning af risikoen for kompensationsordninger i denne sektor er det faktisk nødvendigt at indføre et system med dobbelte foranstaltninger. Systemet med dobbelte foranstaltninger omfatter en minimumsimportpris og en fast told. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, blev den faste told beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige skadesmargen, da det kunne konstateres, at den var lavere end den vejede gennemsnitlige dumpingmargen. For at sikre at minimumsimportprisen rent faktisk overholdes, bør importørerne gøres bekendt med, at hvis det ved en kontrol efter importen konstateres, at i) den nettopris, frit Fællesskabets grænse, der faktisk er betalt af den første uafhængige kunde i Fællesskabet (prisen efter import), er lavere end den nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, der følger af toldangivelsen, og ii) prisen efter importen er lavere end minimumsimportprisen, finder en fast told anvendelse på de relevante transaktioner med tilbagevirkende kraft, medmindre anvendelsen af en fast told plus prisen efter importen giver et beløb (faktisk betalt pris plus fast told), der stadig er lavere end minimumsimportprisen. I et sådant tilfælde opkræves der told svarende til forskellen mellem minimumsimportprisen og prisen efter importen. Toldmyndighederne bør straks informere Kommissionen, når de finder tegn på fejlagtige angivelser.
(100)
I denne forbindelse og for at besvare de spørgsmål, der er rejst, vil Kommissionen gennem et system med to søjler sikre, at foranstaltningerne fortsat er relevante og også overholdes fuldt ud. For det første henvises der til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (6), bl.a. til artikel 78, hvorefter toldmyndighederne kan foretage kontrol af handelsdokumenter og -data vedrørende import eller eksport af de pågældende varer eller senere erhvervsmæssige transaktioner med de samme varer. Kontrollen kan gennemføres over for klarereren og alle andre personer, som direkte eller indirekte af forretningsmæssige grunde er berørt af transaktionerne, samt alle andre personer, der i kraft af deres erhverv måtte være i besiddelse af de nævnte dokumenter og data. Myndighederne kan også undersøge varerne.
(101)
For bedst muligt at imødegå risikoen for overvæltning af foranstaltningerne, især mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, bekendtgør Kommissionen herved for det andet, at den omgående har til hensigt at indlede en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 12, stk. 1, og eventuelt vil gøre import til genstand for registrering i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5, hvis der fremlægges beviser for en sådan adfærd.
(102)
Kommissionen vil bl.a. benytte sig af oplysninger fra nationale toldmyndigheder om overvågning af importen og af oplysninger, der afgives af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Folkerepublikken Kina og henhørende under KN-kode 0811 10 11, 0811 10 19 og 0811 10 90.
2. Den endelige antidumpingtold for Yantai Yongchang Foodstuff udgør:
Virksomhed
Endelig told
Taric-tillægskode
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. For alle andre virksomheder udgør den endelige antidumpingtold forskellen imellem den i stk. 4 fastsatte minimumsimportpris og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, hvis sidstnævnte er lavere end førstnævnte. Der opkræves ingen told, hvis nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, svarer til eller er højere end den tilsvarende minimumsimportpris, der er fastsat i stk. 4.
4. For så vidt angår stk. 3, finder den minimumsimportpris, der er anført i kolonne 2 i nedenstående tabel, anvendelse. Hvis det ved en kontrol efter importen konstateres, at den nettopris, frit Fællesskabets grænse, der faktisk er betalt af den første uafhængige kunde i Fællesskabet (prisen efter importen), er lavere end den nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, der følger af toldangivelsen, og at prisen efter importen er lavere end minimumsimportprisen, anvendes den faste antidumpingtold i kolonne 3 eller 4 i nedenstående tabel, medmindre anvendelsen af den faste told i kolonne 3 eller 4 plus prisen efter importen giver et beløb (faktisk betalt pris plus fast told), der stadig er lavere end minimumsimportprisen i kolonne 2 i nedenstående tabel. I så fald anvendes et toldbeløb svarende til forskellen mellem den minimumsimportpris, der er anført i kolonne 2 i nedenstående tabel, og prisen efter importen. Når en sådan fast antidumpingtold opkræves med tilbagevirkende kraft, sker dette med fradrag af tidligere betalt antidumpingtold beregnet på grundlag af minimumsimportprisen.
KN-kode og præsentation af jordbær
Minimumsimportpris EUR/ton af varens nettovægt
Fast told EUR/ton af varens nettovægt for Dandong Junao Foodstuff
(Taric-tillægskode A780)
Fast told EUR/ton af varens nettovægt for alle andre virksomheder
(Taric-tillægskode A999)
Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med et sukkerindhold på over 13 vægtprocent (KN 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med et sukkerindhold på ikke over 13 vægtprocent (KN 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, ikke tilsat sukker eller andre sødemidler (KN 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (7), reduceres den antidumpingtold, der er beregnet ud fra stk. 3 og 4 ovenfor, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
6. Medmindre andet er fastsat, finder de gældende bestemmelser om told anvendelse.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 1551/2006 om import af jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Folkerepublikken Kina, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2007.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 407/2007
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2007,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta ja käyttöön otetun väliaikaisen tullin vapauttamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jäädytettyjen mansikoiden tuonnissa
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 10 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Väliaikaiset toimenpiteet
(1)
Komissio otti 18 päivänä lokakuuta 2006 asetuksella (EY) N:o 1551/2006 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen jäädytettyjen mansikoiden tuonnissa.
2. Menettelyn jatko
(2)
Sen jälkeen kun Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen jäädytettyjen mansikoiden tuonnissa oli otettu käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, kaikille asiaan liittyville osapuolille ilmoitettiin tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella väliaikaista tullia koskeva asetus oli annettu. Kaikille osapuolille myönnettiin määräaika, jossa ne voivat esittää huomautuksia näiden ilmoitusten johdosta.
(3)
Osa asiaan liittyvistä osapuolista esitti kirjallisia huomautuksia. Suullista kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin siihen tilaisuus. Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisina pitämänsä tiedot. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset käsiteltiin ja väliaikaisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden perusteella.
(4)
Kaikille asiaan liittyville osapuolille ilmoitettiin keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella oli tarkoitus ottaa käyttöön lopulliset toimenpiteet ja vapauttaa asetuksella (EY) N:o 1551/2006 käyttöön otetun väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät (lopullinen ilmoitus). Osapuolille asetettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolten toimittamat suulliset ja kirjalliset huomautukset käsiteltiin, ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
3. Menettelyn osapuolet
(5)
Komissio jatkoi lopullisia päätelmiä varten tarpeellisiksi katsomiensa tietojen hankkimista. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 8 kappaleessa mainittujen yritysten tiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien lisäksi myös seuraavien yhteisön käyttäjien ja tuojien tiloissa tehtiin tarkastukset väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen:
tuojat/kauppiaat
-
BS Foods BV, Gennep, Alankomaat
-
Skogsmat AB, Karlstad, Ruotsi
käyttäjät/jalostajat
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Itävalta
-
Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, Ranska
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Tanska
-
Groupe Danone, Pariisi, Ranska
-
Materne S.A.S., Limonest, Ranska
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Saksa
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Saksa
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Ranska.
4. Tutkimusajanjakso
(6)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoanalyysin kannalta merkityksellinen kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
(7)
Yksi asiaan liittyvä osapuoli on asettanut valitun tutkimusajanjakson kyseenalaiseksi esittämällä, että vuosi 2005 ei ole edustava, sillä tuontihinnat olivat tuona vuonna poikkeuksellisen alhaiset. Tutkimusajanjakso on kuitenkin määritetty perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jossa säädetään, että tutkimusajanjakso käsittää tavallisesti vähintään kuuden kuukauden jakson välittömästi ennen menettelyn aloittamista. Vuoteen 2005 liittyvät väitetyt erityispiirteet eivät siksi näy tutkimusajanjakson valinnassa, vaan niitä tarkasteltiin syy-yhteyden analyysissä.
(8)
Edellä selostetun perusteella vahvistetaan tutkimusajanjakso sellaisena kuin se on määritetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 11 kappaleessa.
5. Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote
(9)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa tarkasteltavana olevan tuotteen määriteltiin olevan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat mansikat, jotka ovat keittämättömiä tai vedessä tai höyryssä keitettyjä, jotka on jäädytetty ja jotka voivat sisältää lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 0811 10 11, 0811 10 19 ja 0811 10 90.
(10)
Eräät asiaan liittyvät osapuolet väittivät, että erityyppisten jäädytettyjen mansikoiden käyttötavoissa ja laadussa on merkittäviä eroja. Samasta syystä väitettiin, että kiinalaista alkuperää olevat jäädytetyt mansikat eivät ole verrattavissa yhteisön tuotannonalan tuottamiin jäädytettyihin mansikoihin.
(11)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan tutkimuksessa havaitun, että lajikkeiden, laadun, koon ja jälkikäsittelyn eroavaisuuksista huolimatta tarkasteltavana olevilla kaikentyyppisillä tuotteilla sekä yhteisön tuottajien yhteisössä tuottamilla ja myymillä jäädytetyillä mansikoilla on samat fyysiset ja biologiset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötavat. Tästä syystä eri tuotteiden katsottiin muodostavan yhden ainoan tuotteen. Koska asiaan liittyvät osapuolet eivät toimittaneet lisänäyttöä väitteensä tueksi eikä uusia seikkoja tullut esiin, väite hylättiin.
(12)
Koska muita tuotteen määritelmää ja samankaltaista tuotetta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 12-16 kappaleessa olevat tiedot ja väliaikaiset päätelmät voidaan vahvistaa.
B. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(13)
Markkinatalouskohtelua koskeviin päätelmiin vaikuttavia huomautuksia ei esitetty. Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17-26 kappaleessa olevat päätelmät.
2. Yksilöllinen kohtelu
(14)
Kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, vaativat päätöksen uudelleentarkastelua. Kyseiset kolme yritystä eivät täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan b ja e alakohdassa säädettyjä edellytyksiä. Kyseisessä b alakohdassa edellytetään, että vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti. Kyseisessä e alakohdassa edellytetään, ettei valtio puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(15)
Näiden kolmen yrityksen vaatimusten perusteella ei ollut tarvetta muuttaa alustavassa vaiheessa tehtyä päätöstä. Erityisesti havaittiin, että valtio puuttui kyseisten yritysten toimintaan, mikä rajoitti niiden vapautta päättää vientimääristä (b alakohdan edellytys).
(16)
Valtion puuttuminen toimintaan oli lisäksi niin laajaa, että se tekisi toimenpiteiden kiertämisen todennäköiseksi, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit (e alakohdan edellytys).
(17)
Koska yksilöllistä kohtelua koskevista päätelmistä ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa olevat päätelmät.
3. Normaaliarvo
(18)
Väliaikaisten toimenpiteiden julkaisemisen jälkeen ei saatu huomautuksia, joiden perusteella olisi ollut tarvetta muuttaa päätöstä käyttää Turkkia vertailumaana. Näin ollen päätös vahvistetaan. Normaaliarvon määrittämiseksi turkkilaisten mansikoiden kotimarkkinahintoja on siis mukautettu siten, että otetaan huomioon niiden parempi laatu kiinalaisiin mansikoihin verrattuna (katso väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39 ja 44 kappale).
(19)
Koska normaaliarvoa koskevista päätelmistä ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29-42 kappaleessa olevat päätelmät.
4. Vientihinta
(20)
Koska vientihintaa koskevista päätelmistä ei esitetty huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43 kappaleessa olevat päätelmät.
5. Vertailu
(21)
Viitataan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 kappaleeseen. Koska sellaisia huomautuksia, joiden perusteella olisi ollut tarvetta muuttaa kyseisessä johdanto-osan kappaleessa mainittuja päätelmiä, ei esitetty, alustavat päätelmät vahvistetaan.
6. Polkumyyntimarginaali
(22)
Edellä mainitun perusteella lopullisesti määritellyt polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Kaikki muut yritykset 66,9 %
C. VAHINKO
1. Yhteisön tuotanto
(23)
Koska asiaa koskevia huomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa olevat yhteisön kokonaistuotantoa koskevat alustavat päätelmät vahvistetaan.
2. Yhteisön tuotannonalan määritelmä
(24)
Koska asiaa koskevia huomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 ja 53 kappaleessa oleva yhteisön tuotannonalan määritelmä vahvistetaan.
3. Otanta vahinkoa koskevaa arviota varten
(25)
Koska jäädytettyjen mansikoiden tuottajia on yhteisössä paljon, vahingon arviointia varten valittiin kahdeksan tuottajan otos. Yksi asiaan liittyvä osapuoli väitti, että otos yhteisön tuottajista ei ollut edustava, koska kaikki valitut yhteisön tuottajat olivat sijoittautuneet Puolaan. Katsottiin, että suurimpaan tuotantomäärään perustuvassa otoksessa olisi otettava huomioon myös tuottajien maantieteellinen sijainti, jotta se olisi edustava.
(26)
On muistettava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa todetaan, että otos on valittu perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jossa säädetään, että otos voi perustua suurimpaan edustavaan yhteisön tuotannon määrään, joka pystytään kohtuullisesti tutkimaan käytettävissä olevana aikana.
(27)
Näin ollen tähän menetelmään perustuvassa otoksen valinnassa on ensisijaisesti otettava huomioon edustavuus tuotannon määrän osalta. Otoksella ei tämän lisäksi edellytetä olevan tiettyä maantieteellistä kattavuutta; se voi, mutta sen ei selvästikään tarvitse olla täydentävä näkökohta.
(28)
Koska jäädytettyjen mansikoiden tuotanto on suurelta osin keskittynyt Puolaan sekä tuotannon määrän että tuottajien lukumäärän osalta, maantieteellisen sijainnin ottaminen huomioon ei tässä tapauksessa estäisi valitsemasta otosta siten, että se koostuu pelkästään puolalaisista tuottajista. Näin ollen tämä väite hylätään.
(29)
Koska muita huomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 ja 55 kappaleessa oleva otoksen valinta vahingon arvioimista varten vahvistetaan.
4. Yhteisön kulutus
(30)
Koska asiaa koskevia huomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56-59 kappaleessa oleva yhteisön kulutusta koskeva laskelma vahvistetaan.
5. Tuonti yhteisöön asianomaisista maista
5.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(31)
Koska asiaa koskevia huomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 ja 61 kappaleessa oleva asianomaisen tuonnin määrää ja markkinaosuutta koskeva laskelma vahvistetaan.
5.2 Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(32)
Yksi osapuoli väitti, että hintojen alittavuuden määrittämistä varten olisi tehtävä mukautus, jolla otettaisiin huomioon yhteisön tuotannonalan ja vientiä harjoittavien tuottajien tuottamien jäädytettyjen mansikoiden väliset laatuerot. Tältä osin kuitenkin havaittiin, että alustavassa vaiheessa ainoastaan tietyt vientiä harjoittavien tuottajien myyntitapahtumat otettiin huomioon hintojen ja viitehintojen alittavuuden laskennassa. Heikompilaatuisten vientituotteiden myynti jätettiin ottamatta huomioon, koska yhteisön tuotannonala ei tuota eikä myy tällaisia heikkolaatuisia tuotteita. Vaadittu mukautus ei ole näin ollen perusteltu. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62-64 kappaleessa olevat asianomaiset tuontihinnat ja hinnan alittavuutta koskevat päätelmät vahvistetaan.
6. Yhteisön tuotannonalan tilanne
(33)
Eräät asiaan liittyvät osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan hinnat nousivat vuonna 2006 noin 1 000 euroon / tonni ja että tämä olisi otettava huomioon vahinkoanalyysissä. On kuitenkin muistettava, että tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajanjakson ja että jakso, jolla vahingon arvioinnin kannalta merkittäviä kehityskulkuja tarkastellaan, kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan. Näin ollen tutkimusajanjakson jälkeistä hintakehitystä ei ole perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan viimeisen virkkeen mukaisesti otettu huomioon vahinkoanalyysissä. Vuoden 2006 hintojen nousun merkitystä tarkastellaan kuitenkin jäljempänä syy-yhteyttä koskevassa D osassa (johdanto-osan 51-54 kappale).
(34)
Yksikään osapuoli ei kyseenalaistanut väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66-85 kappaleessa esitettyjä yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevia lukuja tai niiden tulkintaa. Sen vuoksi näissä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kappaleissa olevat päätelmät vahvistetaan.
6.1 Yhteisön koko tuotannonalaa koskevat tiedot
(35)
Yksikään osapuoli ei kyseenalaistanut väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86-88 kappaleessa olevia yhteisön koko tuotannonalaa koskevia makrotaloudellisia tietoja. Sen vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kyseisissä kappaleissa olevat päätelmät vahvistetaan.
7. Vahinkoa koskeva päätelmä
(36)
Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
D. SYY-YHTEYS
1. Asiaan liittyvien osapuolten esittämät huomautukset
(37)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen asiaan liittyvät osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko oli muiden tekijöiden aiheuttama. Osa näistä väitteistä oli jo käsitelty asianmukaisesti väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. Uusia merkityksellisiksi katsottuja väitteitä käsitellään jäljempänä.
2. Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin vaikutus
(38)
Väitettiin, että Marokosta tulevaa tuontia ei otettu riittävästi huomioon mahdollisena vahingon aiheuttajana. Eräs osapuoli kyseenalaisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99 kappaleessa olevien lukujen tulkinnan, jonka mukaan Marokon tutkimusajanjaksolla veloittama hinta oli alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan kustannukset kattava hinta. Tämän väitettiin vaikuttaneen osaltaan vahinkoon.
(39)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99 kappaleessa olevassa taulukossa osoitetaan, että Marokon hinta oli johdonmukaisesti yhteisön tuotannonalan hintaa korkeampi. Kiinan halpavienti vaikutti myös marokkolaisiin viejiin, joiden oli alennettava yhteisöltä velottamiaan hintoja. Tämä näkyy Marokosta peräisin olevien jäädytettyjen mansikoiden tuontimäärien laskuna. Väite oli näin ollen hylättävä.
3. Valuuttakurssien muutosten vaikutus
(40)
Tutkimusajanjakson aikana Puolan zloty heikkeni euroon nähden. Eräät asiaan liittyvät osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan kärsimä hinnanalennus ei näyttäisi niin dramaattiselta, jos laskelmat tehtäisiin zloteina euron sijasta. Vuosina 2004-2005 zlotyn arvo todellakin vaihteli noin 10 prosenttia. Mutta kun arvioidaan yhteisön hintojen kehitystä näinä kahtena vuonna, hinnanlasku euroina oli 35 prosenttia.
(41)
Kun otetaan huomioon noin 10 prosentin kurssivaihtelun ja 35 prosentin hinnanlaskun välinen ero, zlotyn arvon heikkenemistä euroon nähden ei voida pitää merkittävänä syynä yhteisön tuotannonalan kokemaan hinnanlaskuun. Väite oli näin ollen hylättävä.
4. Yhteisön tuotannonalan väitettyjen rakenteellisten puutteiden ja spekulatiivisten liiketoimintapäätösten vaikutus
(42)
Eräät asiaan liittyvät osapuolet veivät eteenpäin väitettä, jota on jo käsitelty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106-110 kappaleessa ja jonka mukaan vahinko oli itse aiheutettu ja johtui yhteisön tuotannonalan huonoista liiketoimintapäätöksistä ja rakenteellisista vaikeuksista. Tässä tarkoituksessa ne esittivät, että väitettä tukivat komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille tilanteesta jalostettaviksi tarkoitettujen marjojen ja kirsikoiden alalla (3), jonka liitteenä on komission valmisteluasiakirja samasta aiheesta, sekä 12 päivänä lokakuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma tilanteesta jalostettaviksi tarkoitettujen marjojen ja kirsikoiden alalla (4).
(43)
Komissio otti kertomuksen huomioon alustavissa päätelmissään, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 kappaleessa oleva viittaus osoittaa. Vaikka kertomus ja päätöslauselma antavatkin tärkeää taustatietoa punaisten hedelmien alasta yhteisössä, on huomattava, että niissä kummassakin keskitytään pikemminkin tuoreiden mansikoiden viljelijöiden kuin yhteisön tuotannonalan (pakastusteollisuuden) ongelmiin. Joka tapauksessa kummassakaan, raportissa tai päätöslauselmassa, ei todeta, että yhteisön tuotannonalan ongelmat johtuisivat yhteisön tuotannonalan itsensä rakenteellisista puutteista.
(44)
Edelleen väitettiin, että Puolan liittyminen Euroopan unioniin on johtanut puolalaisen työvoiman siirtymisen korkeamman palkkatason maihin, mikä puolestaan on aiheuttanut tuotannonalalle lisäongelmia, koska työvoimakustannukset kotimarkkinoilla ovat kasvaneet. Väitettiin myös, että uusien rajasäännösten takia yhteisön tuotannonala ei voinut enää saada halvempaa työvoimaa EU:hun kuulumattomista naapurimaista. Näillä seikoilla väitettiin olleen merkittäviä kielteisiä vaikutuksia näin työvoimavaltaiseen tuotannonalaan.
(45)
Nämä kehityskulut ovat voineet johtaa viljelijöiden työvoimakustannusten kasvuun. Mahdollinen kasvu liittyy kuitenkin suoraan viljelijöiden kustannuksiin eikä yhteisön tuotannonalan (pakastusteollisuuden) kustannuksiin. Näin ollen viljelijöiden kasvaneiden kustannusten ja yhteisön tuotannonalan kustannusten välillä on ainoastaan osittainen yhteys. Johdanto-osan 42 kappaleessa mainitun komission kertomuksen ja valmisteluasiakirjan mukaan näyttää lisäksi siltä, että tuotantokustannusten kasvusta huolimatta tuoreiden mansikoiden myyntihinta pikemminkin laski kuin nousi Puolan liityttyä Euroopan unioniin. Koska myyntihinnat laskivat, nousu tuoreiden mansikoiden viljelijöiden kustannuksissa ei ole voinut vaikuttaa yhteisön tuotannonalaan. Väite on näin ollen hylättävä.
(46)
Yksi osapuoli väitti, että investoinnit ja uudelleenjärjestelyt, jotka yhteisön tuotannonala toteutti tehokkuuttaan parantaakseen, vaikuttivat kielteisesti sen tuottavuuteen ja kassavirtaan. Yhteisön tuotannonalalle investoinneista koituneet mahdolliset kustannukset eivät kuitenkaan muuta sitä tosiasiaa, että hinnat laskivat tutkimusajanjaksolla huomattavasti, aina vahinkoa aiheuttavalle tasolle, ja että juuri matalilla hinnoilla oli ylivoimaisesti suurin vaikutus yhteisön tuotannonalan tuottavuuteen. Tehdyt investoinnit itse asiassa tehostivat yhteisön tuotannonalan toimintaa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81 kappaleessa todetaan. Väite on näin ollen hylättävä.
(47)
Lisäksi väitettiin, että yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko oli itse aiheutettu, koska tuotteiden laatu oli heikompi kuin Espanjasta ja Kaliforniasta peräisin olevien tuotteiden. Tässä on huomattava, että sekä Espanjan että Kalifornian tuotanto menee lähinnä tuoremarkkinoille eikä ole merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi menettänyt markkinaosuuttaan näihin tuottajiin verrattuna. Yhdysvalloista peräisin olevien jäädytettyjen mansikoiden tuonti oli tutkimusajanjaksolla alle 200 tonnia, joten sillä ei ole voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tuottavuuteen. Väite on näin ollen hylättävä.
(48)
Yhteisön tuotannonalan väitetyistä rakenteellisista puutteista ei ole mitään näyttöä. Väitteet on näin ollen hylättävä. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106-110 kappaleen päätelmät vahvistetaan.
5. Yhteisön tuotannonalan asettaman hintatason tuloksena oleva itse aiheutettu vahinko
(49)
Yhteisön tuotannonalan tekemiä spekulatiivisia liiketoimintapäätöksiä koskevan väitteen yhteydessä, johon viitataan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 108 ja 110 kappaleessa, yksi käyttäjä väitti, että yhteisön hintoja ei määrännyt Kiinasta tuleva tuonti, vaan lähinnä yhteisön tuotannonala, jonka markkinaosuus oli suurin. Tämä osapuoli siis väitti, että hintojen laskun aiheutti yhteisön tuotannonala itse eikä polkumyynnillä tapahtuva kiinalainen tuonti.
(50)
On selvää, että yhteisön tuotannonala säilytti tutkimusajanjaksolla 59 prosentin markkinaosuutensa ja siis merkittävän aseman markkinahintojen määrittämisessä. Vaikka yhteisön tuotannonalan markkinaosuus oli suuri, ei voida kuitenkaan kieltää, että Kiinan kansantasavallan 6 prosenttia yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla tapahtuvalla tuonnilla oli kielteinen vaikutus markkinahintoihin. Tämä polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti yleistä hintojen laskupainetta yhteisössä, ja Kiina onnistui kasvattamaan markkinaosuuttaan 4 prosentista vuonna 2002 tutkimusajanjakson 20 prosenttiin. Väite on näin ollen hylättävä.
6. Jäädytettyjen mansikoiden kausittainen luonne ja sadon koon vaikutus
(51)
Jäädytetyt mansikat on herkkä maataloustuote, ja tutkimus on osoittanut, että tuoreiden mansikoiden saatavuudella on merkittävä vaikutus jäädytettyjen mansikoiden hintaan. Useat asiaan liittyvät osapuolet väittivät, että vuoden 2003 erityisen huono sato oli syynä tutkimusajanjaksolla havaittuun vahinkoon. Eräät asiaan liittyvät osapuolet myös vahvistivat, että mansikoilla on neljän vuoden hintasykli, jonka aikana hinnannousu johtaa ylituotantoon ja sitä myötä hintojen romahtamiseen. Väitettiin, että vuonna 2005 tämä sykli oli aallonpohjassa ja että tuolloin havaitut erityisen matalat hinnat olivat seurausta tästä luonnollisesta vaihtelusta. Hinnanvaihtelua havaittiin myös jaksolla ennen vuotta 2002, ja tätä väitettä tuki myös vuonna 2006 eli tutkimusajanjakson jälkeisenä vuonna koettu noin 20 prosentin hinnannousu.
(52)
Tarkastelujakson ulkopuolinen jäädytettyjen mansikoiden hintojen tarkempi analyysi osoittikin, että hinnat vaihtelivat myös pitkällä aikavälillä ennen vuotta 2002. Esimerkiksi vuoden 2001 runsas sato aiheutti hintojen voimakkaan laskun. Matalat hinnat puolestaan aiheuttivat tuoreiden mansikoiden tuotannon supistumisen seuraavina vuosina, jolloin hinnat pääsivät vakautumaan. Näiden suuntausten analyysi tukee väitettä, että tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen kehitys on syklinen, ja siihen vaikuttavat merkittävästi sää ja sadon koko.
(53)
On kuitenkin muistettava, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi 380 prosenttia ja hinnat laskivat 38 prosenttia tarkastelujaksolla, ja että tällä oli merkittävä vaikutus taloudelliseen tilanteeseen yhteisön tuotannonalalla, joka ilmoitti kestämättömistä tappioista.
(54)
Vaikka jäädytettyjen mansikoiden hintojen luonnollisella vaihtelulla ja sadon koolla on kiistämättä ollut merkittävä vaikutus yhteisön tuotannonalan hintoihin, niitä ei voida pitää ainoana tai suurimpana syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon.
7. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(55)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97 ja 98 kappaleessa todetaan, Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välillä on syy-yhteys.
(56)
Tutkimus on myös osoittanut, että yhteisön tuotannonalan hintojen sekä sadon sykliseen luonteeseen ja kausittaiseen vaihteluun liittyvien hinnanvaihtelujen välillä on vastaavuus. Tätä päätelmää tukevat tarkastelujaksoa edeltävät ja sen aikaiset tiedot sekä tutkimusjanajakson jälkeinen kehitys.
(57)
Vaikka nämä kausittaiset vaihtelut ovat voineet heikentää yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta, yhteisön tuotannonalan hintojen laskun suuruuden ja tilanteen analyysissä havaitun kielteisen kehityksen, sellaisena kuin se väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66-85 kappaleessa kuvataan, ei voida katsoa johtuneen pelkästään ’luonnollisesta vaihtelusta’. Tuotteen kausittaisen luonteen vaikutuksen analyysi ja sadon koko eivät siksi tue väitettä, että nämä tekijät olisivat olleet tarpeeksi merkittäviä poistamaan syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välillä.
(58)
Koska syy-yhteydestä ei ole esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 ja 114 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan edellä esitetyn perusteella.
E. YHTEISÖN ETU
1. Yleistä
(59)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen asiaan liittyvien osapuolten esittämät huomautukset ja lisätiedot huomioon ottaen tarkasteltiin, oliko alustava päätelmä, jonka mukaan toimenpiteen käyttöönotto oli yhteisön edun mukaista, edelleen aiheellinen. Kuten alustavassa vaiheessa, yhteisön edun määrittäminen perustui kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista eli yhteisön tuotannonalan, tuojien, jalostajien/käyttäjien ja viljelijöiden eduista tehtyyn arviointiin.
(60)
Komissio ottikin yhteyttä lukuisiin asiaan liittyviin osapuoliin saadakseen niiden mielipiteen. Yhteisön tuotannonalan lisäksi kuultiin kaikkien markkinoilla olevien suurimpien käyttäjäyritysten ja käyttäjien etuja ajavien järjestöjen edustajia, ja tarkastuskäyntejä tehtiin lisää.
2. Yhteisön tuotannonalan ja varhaisemman jalostusasteen teollisuuden etu
(61)
Alkuvaiheessa tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalalla toimii paljon tuottajia pakastusteollisuudessa, joka työllistää noin 2 700 henkeä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa ja myynnissä. Pakastusteollisuuden ja mansikoita toimittavien viljelijöiden tilanteiden välillä on myös osittainen yhteys, sillä viljelijät viljelevät ainoastaan pakastukseen tarkoitettuja mansikkalajeja ja pakastusteollisuus on niiden ainoa ostaja.
(62)
Yhteisön tuottajathan kärsivät huomattavaa vahinkoa tarkastelujaksolla ja ilmoittivat polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista koituneista 12,5 prosentin tappioista. Tappioista ilmoitettiin huolimatta siitä, että yhteisön tuotannonala vähensi kustannuksiaan laskemalla tuoreista mansikoista viljelijöille maksamiaan hintoja. Tuoreista mansikoista maksettu hinta oli alle viljelijöiden tuotantokustannusten ja olisi siksi pitkällä aikavälillä kestämätön sekä viljelijöille että yhteisön tuotannonalalle. Jos jäädytettyjen mansikoiden hinta laskisi jälleen alle vahinkoa aiheuttamattoman tason, seuraukset olisivat kahdenlaiset. Yhteisön tuotannonala kärsisi taloudellisia tappioita, mutta uhkaisi myös jäädä ilman tuoreiden mansikoiden toimituksia pitkällä aikavälillä, sillä hinta, jonka se kykenisi maksamaan viljelijöille, olisi niin alhainen, että viljelijät joutuisivat lopettamaan toimintansa. Muistutettakoon, että vuonna 2002 Puolassa oli arviolta 96 700 tuoreiden mansikoiden kaupallista tuottajaa, joista noin 80 000 viljeli mansikoita jatkokäsittelyä varten. Vaikka on mahdollista, että tuottajien lukumäärä on pienentynyt alalla tehtyjen järjestelyjen seurauksena, on kuitenkin selvää, että mansikanviljely on merkittävä taloudellinen toiminto lukuisilla tiloilla Puolassa. Mansikanviljelyn väitetään olevan ratkaisevan tärkeää useilla alueilla, joilla muutoin vallitsisi korkea työttömyys, ja työttömyyslukujen väitetään kasvavan entisestään, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Lisäksi on väitetty, että viljelijät eivät voi siirtyä muihin tuottavampiin viljelykasveihin, koska kyseisten alueiden maaperä sopii lähinnä mansikanviljelyyn.
(63)
Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todetaan (johdanto-osan 139 kappale), vuodesta 2004 lähtien hinnat ovat olleet alle tuotantokustannusten.
(64)
Lisäksi puolalaiset mansikanviljelijät muodostavat sirpaleisen tuotannonalan eivätkä todennäköisesti pysty pääsemään muille kuin paikallisille pakastusteollisuuden markkinoille; tätä väitettä tukee johdanto-osan 42 kappaleessa tarkoitettu komission kertomus. Pakastusteollisuuden taloudellisen tilanteen heikkenemisellä olisi näin ollen merkittävä vaikutus viljelijöihin. Se, että tutkimusajanjakson jälkeen markkinahinnat nousivat jälleen vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, sekä se, että Kiinasta tuleva tuonti supistui, voi herättää epäilyksiä toimenpiteiden tarpeellisuudesta yhteisön tuotannonalan tilanteen korjaamiseksi, mutta pysyvästä tai edes pitkäaikaisesta hinnannoususta ei ole havaittavissa merkkejä.
(65)
Näissä olosuhteissa on selvää, että yhteisön tuotannonala ja viljelijät hyötyisivät polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta ja että toimenpiteet saattaisivat vakauttaa yhteisön markkinoihin kohdistuvia vaikutuksia. Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti ei enää johtaisi jäädytettyjen mansikoiden hintojen laskuun. Näin yhteisön tuottajat voisivat nostaa hintojaan ja saavuttaa kohtuullisen voittomarginaalin. Tällä olisi hyvin todennäköisesti myönteinen vaikutus varhaisemman jalostusasteen teollisuuteen. Näin ollen päätellään, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön tuotannonalan ja mansikanviljelijöiden etujen mukaista.
3. Etuyhteydettömien tuojien etu
(66)
Tutkimuksen alustavassa vaiheessa tehtyjen päätelmien jälkeen komissio teki tarkastuskäynnin vielä kahteen tarkasteltavana olevan tuotteen tuojayritykseen. Kyseiset tuojat tuovat tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinan kansantasavallasta, vaikka kumpikin niistä käy kauppaa myös EU:ssa tuotetuilla mansikoilla, joiden osuus on 50-60 prosenttia niiden ostoista. On kuitenkin huomattava, että jäädytettyjen mansikoiden kauppa on vain osa niiden liiketoimintaa ja 30-50 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta. Niiden Kiinan kansantasavallasta tuoma määrä on noin 14 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kaikesta tuonnista. Tuojia voidaan siis pitää edustavina. Kumpikin tuoja vastusti polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Tutkimus osoitti, että jäädytettyjen mansikoiden kysyntä ei todennäköisesti muutu, koska mansikoiden kysyntä määräytyy kuluttajien mieltymysten perusteella, joihin polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät vaikuta. Korkeammat hinnat eivät todennäköisesti vaikuta tuojiin, sillä ne voivat tuoda saman määrän kuin ennenkin ja todennäköisesti siirtää huomattavan osan jäädytettyjen mansikoiden lisäkustannuksista käyttäjille. Tämän vahvistaa se havainto, että aikaisemmat hintaerot eivät vaikuttaneet tuojien myyntihintaan ja voittomarginaaliin, jotka pysyivät kutakuinkin vakaina.
(67)
Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tehty alustava päätelmä, jonka mukaan kasvaneiden tuontihintojen tuojiin kohdistuvien vaikutusten ei odoteta olevan merkittäviä.
4. Käyttäjien ja kuluttajien etu
4.1 Yhteistyössä toimimisen aste
(68)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127 kappaleessa todetaan, käyttäjiltä ja jalostajilta saadut vastaukset olivat alun perinkin vaillinaisia. Menettelyn alustavassa vaiheessa komissiolla oli vaikeuksia kerätä ja varmentaa tietoja, jotka olisivat tukeneet käyttäjäteollisuuden väitteitä. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen komissio jatkoi siksi yhteistyötä tukevia toimiaan. Kahdeksan käyttäjäyrityksen tiloihin tehtiin uudet tarkastuskäynnit. Näistä viideltä yritykseltä saatiin tietoja, joiden avulla voitiin tehdä mielekäs vaikutusten arviointi. Myös lisätietoja kerättiin. Lisätietojen avulla komission yksiköt analysoivat uudelleen toimenpiteiden käyttöönoton mahdolliset vaikutukset yhteisön käyttäjiin.
(69)
Yksi asiaan liittyvä osapuoli väitti, että tätä yhteistyötä ei pitäisi ottaa huomioon, sillä se ei tapahtunut vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Tältä osin on todettava, että yhteistyötä tehneet yritykset ilmoittautuivat ja toimittivat huomautukset väliaikaisista toimenpiteistä perusasetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.
(70)
Yritysten toimitiloissa tarkistetut tiedot koskevat noin 9:ää prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. Lisäksi edustettuina olivat eri käyttäjäsektorit: muissa tuotteissa (kuten jogurteissa) käytettävien mansikkavalmisteiden tuottajat, jogurtin valmistajat ja mansikkahillon valmistajat. Yhteistyössä toimineet järjestöt edustivat noin 80:tä prosenttia yhteisön jäädytettyjen mansikoiden kulutuksesta. Tämänkokoisen edustavuuden hyväksyminen on yleisen käytännön mukaista. Edustavuuden puuttumista koskeva väite oli siksi hylättävä.
4.2 Toimenpiteiden vaikutus kustannuksiin
(71)
Käyttäjäyritykset vaativat, että komission olisi arvioitava toimenpiteiden vaikutusta muutenkin kuin pelkästään analysoimalla tuotujen kiinalaisten mansikoiden hinnannousua. Toimenpiteillä olisi nimittäin laajempi vaikutus markkinoihin, myös muualta tuleviin jäädytettyihin mansikoihin.
(72)
Tarkempi tutkimus osoittikin, että toimenpiteet aiheuttavat hyvin todennäköisesti yleisen hintojennousun, joka ei jäisi 34,2 prosenttiin (väliaikaisen tullin määrä) kiinalaisten mansikoiden osalta. Toimenpiteet voivat myös nostaa yhteisön tuotannonalan hintoja noin 19 prosentilla, laskettuun vahinkoa tuottamattomaan tasoon asti. Tällainen yleinen hintojen nousu näyttäisi itse asiassa väistämättömältä, koska toisin kuin muilla aloilla ja säätilan ja satotulosten asettamien rajoitusten vuoksi muut strategiat kuin markkinoiden määrällinen laajentuminen eivät ole vaihtoehto yhteisön tuotannonalalle. Koska yhteisön tuotannonala ja Kiinasta tuleva tuonti yhdessä kattavat noin 80 prosenttia yhteisön kulutuksesta, on lisäksi hyvin todennäköistä, että muut jäädytettyjä mansikoita yhteisöön vievät maat myös nostavat hintojaan ’hintajohtajien’ perässä.
(73)
Mitä käyttäjäyritysten mansikoihin liittyviin toimintoihin tulee, väliaikaisissa toimenpiteissä asetetun suuruisen tullin käyttöönotto johtaisi näissä olosuhteissa panosten noin 6 prosentin hinnannousuun. Moni käyttäjä joutuisi tappiota tuottavaan tilanteeseen. Päätelmät perustuvat pelkästään mansikoihin liittyvään toimintaan, koska tutkimuksessa tarkasteltavana tuotteena ovat jäädytetyt mansikat eikä asianomaisten yritysten muu toiminta. Vahinkoa ja polkumyyntiä koskevan analyysin suorittamiseksi on pitänyt varmistaa, että verrataan samankaltaisia eli tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyviä toimintoja.
Jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi vaikutus tarkistettujen käyttäjien kustannuksiin:
Yritys
Tosiasiallinen voitto (tutkimusajanjakso) 2005 (5)
Vuoteen 2005 (tutkimusajan-jakso) perustuva voitto, jos eri alkuperää olevien mansikoiden hinnat nousevat johdanto-osan 74 kappaleessa määritetyn kaavan mukaisesti ja vähittäismyynti-hinnat eivät muutu (5)
Voitto kuten edellisessä sarakkeessa, mutta vuoden 2006 raportoitujen toteutuneiden (tai kasvaneiden) vähittäis-myyntihintojen perusteella (5)
Mansikka-tuotteiden osuus yrityksen liikevaihdosta (2005)
Yrityksen yleinen kannattavuus (2005)
Yritys A
+ 2 % - + 4 %
- 4 % - - 6 %
- 3 % - - 5 %
25 % - 30 %
+ 2,5 % - + 5,0 %
Yritys B
+ 1,0 % - + 2,5 %
- 1,0 % - - 2,5 %
noin 0 %
12 % - 17 %
+ 4,0 % - + 5,5 %
Yritys C
noin 0 %
noin - 1 %
+ 2 % - + 4 %
5 % - 10 %
noin 0 %
Yritys D
+ 12,0 % - + 14,0 %
+ 4 % - + 8,0 %
+ 3,0 % - + 5,0 %
10 % - 15 %
+ 5,0 % - + 8,0 %
Yritys E
+ 3,0 % - + 5,0 %
- 4,0 % - - 6,0 %
- 7,0 % - - 9,0 %
18 % - 23 %
noin 1 %
(74)
Mansikoiden hintojen nousu vaikuttaisi eniten yhteistyötä tehneiden mansikkavalmisteiden ja -hillon tuottajiin. Näin siksi, että mansikoiden suhteellinen osuus hillossa on huomattavasti suurempi kuin muiden ainesosien. Kyseessä olevien yritysten voittomarginaali pienenisi 7-8 prosenttiyksikköä, mikä johtaisi noin 5 prosentin tappioihin kahdessa yrityksessä.
(75)
Yhteistyössä toimineilla jogurtinvalmistajilla mansikoiden suhteellinen osuus tuotantokustannuksista on pienempi, koska maitotuotteiden kustannus lisätään tarvittavia ainesosia koskeviin laskelmiin. Niiden voittomarginaalin havaittiin olevan joka tapauksessa keskimäärin melko pienen. Näin ollen, vaikka tietyn jogurtin kokonaistuotantokustannukset kasvaisivat vain 2 prosentilla, se riittäisi kääntämään 1 prosentin voiton noin 1 prosentin tappioksi.
(76)
Näin ollen kustannusten nousuna ilmaistu toimenpiteiden vaikutus käyttäjäyrityksiin saattaisi olla suurempi kuin väliaikaisiin toimenpiteisiin johtaneessa analyysissa arvioitiin. Kuten jäljempänä 4.4 osassa todetaan, kustannusvaikutus on kuitenkin todennäköisesti lievempi pitkällä aikavälillä.
4.3 Jakeluketjun kustannusten nousun siirtäminen eteenpäin ei ole mahdollista
(77)
Yksi käyttäjien järjestö väitti, että tullit vahingoittaisivat yhteisöön sijoittautuneita kansainvälisesti kilpailukykyisiä jäädytettyjen mansikoiden käyttäjiä. Väitettiin, että tulleja ei voitaisi siirtää eteenpäin asiakkaiden (vähittäismyyjien ja jakelijoiden) maksettaviksi, sillä monet käyttäjät ovat tehneet asiakkaidensa kanssa pitkäaikaisia kiinteähintaisia sopimuksia. Kiinteät hinnat merkitsevät sitä, että käyttäjät kantavat riskin hintojen noususta. Monet käyttäjät väittivät ja esittivät näyttöä siitä, että suuret vähittäismyyjät/jakelijat aiheuttivat niille hintapaineita ja että hintoja oli hyvin vaikea nostaa. Katsottiin, että käyttäjien ja vähittäiskaupan alan välisissä sopimuksissa hinnat vahvistetaan ajanjaksoiksi, jotka vaihtelevat 6 kuukauden ja vuoden välillä. Siksi käyttäjät väittävät, että niillä ei ole muuta mahdollisuutta kuin sisällyttää hinnannousu omiin kustannuksiinsa. Edellä selostetun perusteella on todettava, että käyttäjien on ainakin lyhyellä aikavälillä todennäköisesti sisällytettävä hinnannousu omiin kustannuksiinsa. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että siitä huolimatta, että toimenpiteillä olisi tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden tuottavuuteen kielteinen vaikutus, käyttäjäyritysten yleinen tuottavuus pysyisi useimpien käyttäjien osalta myönteisenä.
(78)
Siltä osin kuin kustannusten nousu voidaan siirtää eteenpäin, tällä voi olla tiettyä vaikutusta kuluttajahintoihin. Hedelmävalmisteet ja erityisesti jogurtit kuuluvat suuren kuluttajajoukon peruselintarvikkeisiin. Mansikanmakuiset jogurtit muodostavat noin 20-30 prosenttia jogurttimarkkinoista, ja vaikka yksikään kuluttajajärjestö ei ole esittänyt asiasta huomioita, on mahdollista, että hinnankorotus vaikuttaisi kuluttajiin ainakin keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Sama pätee hillojen osalta.
4.4 Käyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen väliaikaisuus
(79)
Osissa 4.3 ja 4.4 on osoitettu, että toimenpiteiden käyttöönotolla on todennäköisesti vaikutus käyttäjien panosten kustannuksiin, ja käyttäjät ovat lisäksi vahvistaneet, että niiden olisi itse kannettava kustannusten kasvu sen ajan, kuin vähittäiskaupan alan kanssa tehdyt sopimukset ovat voimassa. Voitaisiin kuitenkin olettaa, että mahdottomuus siirtää kustannusten nousu eteenpäin on väliaikaista, sillä sopimukset ovat ajallisesti rajattuja.
4.5 Yhteisön tuotannonalan tarjonnan saatavuus
(80)
Käyttäjät ovat yleisesti katsoneet, että puolalaisen Senga sengana -lajikkeen mansikoiden tarjonta on olennaisen tärkeää sekä määrän että laadun kannalta jäädytetyistä mansikoista valmistettavien tuotteiden täyden valikoiman tuotannossa. Siksi vaara yhteisön tuotannonalan tilanteen huononemisesta heikentäisi tilannetta huomattavasti. On siis mahdollista, että jos puolalaisia mansikoita ei ole saatavissa markkinoilla tai niitä on saatavissa vain rajallisesti, käyttäjien olisi erittäin vaikea löytää vaihtoehtoisia hankintalähteitä Puolassa viljellyille mansikoille. Näyttää itse asiassa erittäin epätodennäköiseltä, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä edes löytyisi, sillä käyttäjät ovat itse todenneet, että puolalaista laatua ei ole saatavissa mistään muualta. On myös mahdollista, että jos kilpailu markkinoilla vähenee, käyttäjiä odottaisi joka tapauksessa hintojen nousu.
5. Yhteisön etua koskevat päätelmät
(81)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että toimenpiteiden käyttöönotosta hyötyisivät noin 2 700 henkeä työllistävien yhteisön tuottajien lisäksi myös ne noin 80 000 viljelijää, joiden elannon perusta mansikat enemmän tai vähemmän ovat.
(82)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 133 kappaleessa todetaan, käyttäjäyritysten mukaan yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonta on olennaisen tärkeää siksi, että käyttäjät voisivat tarjota täyden valikoiman laadukkaita tuotteita markkinoille. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan raaka-aineen kausiluonteisuudella eli mansikkasatojen vaihtelulla on huomattava vaikutus hintoihin, minkä tutkimusajanjakson jälkeinen kehityskin osoittaa. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 74 kappaleessa todetaan, hinnat olivat tarkastelujakson jälkimmäisellä puoliskolla ja tutkimusajanjaksolla niin matalat, että yhteisön tuotannonalan oli maksettava viljelijöille tuotantokustannukset alittavia hintoja tuoreita mansikoita ostaessaan. Tämä johti siihen, että jotkin mansikanviljelijät lopettivat toimintansa. Vaikka hinnat nousivat vuonna 2006, on selvää, että tuoreiden mansikoiden tarjonta yhteisön tuotannonalalle ja edelleen myös käyttäjille voisi vaarantua, jos tarkastelujaksolla nähty matalien hintojen suuntaus toistuisi.
(83)
Tarkempi tutkimus osoittikin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus käyttäjiin olisi tässä tapauksessa merkittävä. Tulli aiheuttaisi tuottavuuden laskun tai jopa raskaitakin taloudellisia tappioita monille käyttäjille, erityisesti koska hinnannousua ei lyhyellä aikavälillä voitaisi siirtää jakelu- ja vähittäiskaupan portaaseen. Nämä vaikutukset eivät kuitenkaan ole niin voimakkaita tutkittujen käyttäjien yleisen tuottavuuden kannalta.
(84)
Käyttäjäyritykset ovat väittäneet, että jos toimenpiteet otetaan käyttöön, kiinteähintaiset sopimukset vähittäiskaupan yritysten kanssa estävät jalostusteollisuutta siirtämästä kustannusten nousun eteenpäin vähittäiskaupan alalle. Koska sopimukset ovat voimassa vain rajallisen ajan, on kuitenkin oletettava, että käyttäjäyritysten kyvyttömyys siirtää kustannusten nousu eteenpäin kestäisi vain noin 6-12 kuukautta.
(85)
Näyttää siis siltä, että lopullisten toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittävä, mutta luonteeltaan väliaikainen vaikutus jäädytettyjen mansikoiden käyttäjiin. Sen sijaan yhteisön tuotannonalalle ja viljelijöille koituvat haitalliset vaikutukset olisivat huomattavia ja pysyviä, jos toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön ja hintojen laskun sallittaisiin toistua.
(86)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että polkumyyntitullien käyttöönotosta luopumiselle Kiinasta peräisin olevien jäädytettyjen mansikoiden tuonnissa ei ole pakottavia syitä.
F. LOPULLISTEN TOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖNOTTO
1. Lopullisten toimenpiteiden laji
(87)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat lopulliset päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.
(88)
Polkumyyntitoimenpiteiden muoto voi vaihdella. Vaikka komissiolla on laaja harkintavalta toimenpiteiden valinnassa, tarkoituksena on poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa vahvistettiin alhaisemman tullin säännön mukaisesti asetettu arvotulli, joka on 0 prosenttia niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille on myönnetty markkinatalousasema, 12,6 prosenttia niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille on myönnetty yksilöllinen kohtelu, ja 34,2 prosenttia kaikille muille yrityksille.
(89)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja kuten johdanto-osan 51 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen hinta yhteisön markkinoilla nousi noin 20 prosenttia vuonna 2006, joka on tutkimusajanjakson jälkeinen vuosi. Koska tarkasteltavana oleva tuote on melko yhtenäinen, ja jotta vältettäisiin se, että toimenpiteet rasittavat käyttäjiä epätasapuolisesti näissä olosuhteissa, katsottiin, että vähimmäistuontihinta olisi tässä tapauksessa paras toimenpiteiden muoto. Vähimmäishinnallahan on sama tarkoitus kuin arvotullilla eli poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. Tällaisen tullin tapauksessa tullia ei kanneta, jos tuonnin hinta on CIF yhteisön rajalla -tasolla vähintään vähimmäistuontihinnan suuruinen. Jos tuonti tapahtuu alhaisempaan hintaan, tosiasiallisen hinnan ja vähimmäistuontihinnan välinen ero on maksettava.
(90)
Vähimmäistuontihinnan taso on määrätty samojen päätelmien, eritoten samojen polkumyyntimarginaalien ja alittavuuden marginaalien perusteella, kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa säädetään.
(91)
Vähimmäistuontihintaa määritettäessä huomioon on otettu todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavat tullien määrät.
2. Vahingon korjaava taso
(92)
Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti lopullinen tulli on vahvistettava polkumyynti- tai vahinkomarginaalin tasolle riippuen siitä, kumpi on alhaisempi. Tämän säännön soveltamiseksi oli vahvistettava vahinkoa aiheuttamaton hinta ja vahinkoa aiheuttamaton vähittäistuontihinta. Vahinkoa aiheuttamatonta vähittäistuontihintaa verrattiin sitten yrityskohtaiseen vähittäistuontihintaan ilman polkumyyntiä, joka perustuu normaaliarvoon, joka on mukautettu vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan.
(93)
Vahinkoa aiheuttamattoman hinnan laskemiseksi oli otettava huomioon se tullien määrä, jonka yhteisön tuotannonala tarvitsisi tuotantokustannusten kattamiseksi ja saadakseen sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Koska asiaan liittyvät osapuolet eivät esittäneet asiasta huomautuksia, voittomarginaalin määrittämiseksi 6,5 prosenttiin käytettiin samoja huomautuksia kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 144 kappaleessa.
(94)
Jäädytettyjä mansikoita tuodaan yhdistetyn nimikkeistön kolmella eri koodilla, jäljempänä ’CN-koodit’, ja niillä on eri tullitasot tuotujen tuotteiden sisältämän lisätyn sokerin tai muun makeutusaineen määrän mukaan. Eri suuruisten tullimäärien huomioon ottamiseksi kullekin CN-koodille oli vahvistettava erilliset vähittäistuontihinnat.
(95)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153 kappaleessa todetaan, yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta havaittiin, että tämä ei vienyt jäädytettyjä mansikoita polkumyyntihinnoilla. Kyseisen yrityksen vientiin ei siis sovelleta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä.
(96)
Kaikissa muissa tapauksissa 684,20 euron vahinkoa aiheuttamattoman vähimmäistuontihinnan, jota sovelletaan Kiinasta tulevaan tuontiin, havaittiin olevan matalampi kuin vastaava vähimmäistuontihinta ilman polkumyyntiä. Vähimmäistuontihinta on siksi vahvistettu vahinkoa aiheuttamattoman vähittäistuontihinnan tasolle kaikelle Kiinan kansantasavallan muulle viennille.
(97)
Jos tuonnin hinta on CIF yhteisön rajalla -tasolla vähintään vähimmäistuontihinnan suuruinen, tullia ei kanneta. Jos tuonti tapahtuu vähimmäistuontihintaa alhaisempaan hintaan, maksettua tosiasiallista hintaa ja vähimmäistuontihintaa vastaava tulli on maksettava.
3. Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen
(98)
Väliaikaiset polkumyyntitullit, jotka olivat 0-34,2 prosentin arvotulleja tuontitavaroiden osalta ja joita sovellettiin 19 päivästä lokakuuta 2006, vapautetaan. Arvotullin lopullinen kantaminen olisi suhteetonta vahingollisen polkumyynnin poistamiseksi, koska markkinahinnat olivat tänä aikana huomattavasti korkeammat kuin vähimmäistuontihinta.
4. Vähimmäistuontihinnan täytäntöönpanokelpoisuus
(99)
Vähimmäistuontihintaan perustuva tullijärjestelmä saattaa olla vaikeampi panna täytäntöön ja johtaa tullausarvon virheellisen ilmoittamisen lisääntymiseen enemmän kuin muut toimenpidemuodot. Koska tällä alalla on olemassa korvaavien järjestelyjen riski, olikin tarpeen ottaa käyttöön kaksinkertainen toimenpidejärjestelmä. Kaksinkertaisen järjestelmän muodostavat vähimmäistuontihinta ja kiinteämääräinen tulli. Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti kiinteämääräinen tulli laskettiin keskimääräisen painotetun vahinkomarginaalin perusteella, koska se oli alhaisempi kuin keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali. Vähimmäistuontihinnan tosiasiallisen noudattamisen varmistamiseksi tuojille olisi tehtävä selväksi, että liiketapahtumista kannetaan kiinteämääräinen tulli takautuvasti, jos tuonnin jälkeisessä tarkistuksessa todetaan, että i) vapaasti yhteisön rajalla -nettohinta, jonka ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä on tosiasiallisesti maksanut, jäljempänä ’tuonnin jälkeinen hinta’, on alhaisempi kuin tulli-ilmoituksen mukainen vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinta; ja ii) tuonnin jälkeinen hinta on alhaisempi kuin vähimmäistuontihinta, jollei kiinteämääräinen tulli yhdessä tuonnin jälkeisen hinnan kanssa johda määrään (tosiasiallisesti maksettu hinta ja kiinteämääräinen tulli yhteenlaskettuina), joka jää alhaisemmaksi kuin vähimmäistuontihinta. Tällöin kannetaan vähimmäistuontihinnan ja tuonnin jälkeisen hinnan erotuksen suuruinen tulli. Tulliviranomaisten on ilmoitettava komissiolle aina, jos merkkejä virheellistä ilmoituksista todetaan.
(100)
Tämän perusteella ja ottaakseen huomioon esille tuodut ongelmat komissio aikoo ottaa käyttöön kaksi erityistä toimenpidekokonaisuutta, joilla varmistetaan, että toimenpiteet säilyvät merkityksellisinä ja että niitä noudatetaan täysimääräisesti. Ensiksi toimitaan yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (6) perusteella, mukaan lukien sen 78 artikla, jonka mukaan tulliviranomaiset voivat tarkastaa kyseisten tavaroiden tuontia tai vientiä taikka näihin tavaroihin myöhemmin kohdistettavia kaupallisia toimia koskevat kaupalliset asiakirjat ja tiedot. Nämä tarkastukset voidaan suorittaa tavaranhaltijan tiloissa, ammattitoiminnan harjoittajana suoraan tai välillisesti mainituissa toimissa osallisena olevan henkilön tiloissa taikka muun mainittuja asiakirjoja ja tietoja ammattitoimintaansa varten hallussaan pitävän henkilön tiloissa. Tulliviranomaiset voivat myös tarkastaa tavarat.
(101)
Toiseksi, parhaan mahdollisen suojan saamiseksi toimenpiteiden absorptiolta, erityisesti etuyhteydessä olevien yritysten välillä, komissio ilmoittaa aikomuksestaan panna välittömästi vireille perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisen tarkastelun, ja se voi velvoittaa kirjaamaan tuonnin perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti, jos tällaisista käytänteistä saadaan näyttöä.
(102)
Komissio käyttää muun muassa kansallisten tulliviranomaisten antamia tuonnin valvontatietoja ja jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti antamia tietoja,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa yhteisöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia mansikoita, jotka ovat keittämättömiä tai vedessä tai höyryssä keitettyjä, jotka on jäädytetty ja jotka voivat sisältää lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 0811 10 11, 0811 10 19 ja 0811 10 90.
2. Yritykseen Yantai Yongchang Foodstuff sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on:
Yritys
Lopullinen tulli
TARIC-lisäkoodi
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. Kaikkien muiden yritysten osalta lopullisen polkumyyntitullin määrä on 4 kohdassa vahvistetun vähimmäistuontihinnan ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan välinen erotus, jos jälkimmäinen on alhaisempi kuin edellinen. Tullia ei kanneta, jos vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinta on yhtä suuri tai suurempi kuin vastaava 4 kohdassa vahvistettu vähimmäistuontihinta.
4. Edellä olevan 3 kohdan soveltamistarkoituksessa sovelletaan jäljempänä olevan taulukon toisessa sarakkeessa vahvistettua vähimmäistuontihintaa. Jos tuonnin jälkeisessä tarkistuksessa todetaan, että ensimmäisen yhteisössä sijaitsevan riippumattoman asiakkaan maksama yhteisön rajalla -nettohinta, jäljempänä ’tuonnin jälkeinen hinta’, on alhaisempi kuin tulli-ilmoituksen mukainen vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinta ja tuonnin jälkeinen hinta on alhaisempi kuin vähimmäistuontihinta, sovelletaan jäljempänä olevan taulukon kolmannessa tai neljännessä sarakkeessa vahvistettua kiinteämääräistä polkumyyntitullia, jollei kolmannessa tai neljännessä sarakkeessa vahvistettu kiinteämääräinen tulli yhdessä tuonnin jälkeisen hinnan kanssa johda määrään (tosiasiallisesti maksettu hinta ja kiinteämääräinen tulli yhteenlaskettuina), joka jää alhaisemmaksi kuin jäljempänä olevan taulukon toisessa sarakkeessa vahvistettu vähimmäistuontihinta. Tällöin kannetaan jäljempänä olevan taulukon toisessa sarakkeessa vahvistetun vähimmäistuontihinnan ja tuonnin jälkeisen hinnan erotuksen suuruinen tulli. Kun kiinteämääräinen polkumyyntitulli kannetaan takautuvasti, siitä vähennetään mahdollisesti aiemmin maksetut polkumyyntitullit vähimmäistuontihinnan perusteella laskettuna.
CN-koodi ja mansikoiden esittämismuoto
Vähimmäistuontihinta euroa/tonni (tuotteen nettopaino)
Tulli euroa/kg (tuotteen nettopaino), sovelletaan yritykseen Dandong Junao Foodstuff (TARIC-lisäkoodi A780)
Tulli euroa/kg (tuotteen nettopaino), sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin (TARIC-lisäkoodi A999)
Mansikat, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, jäädytetyt, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät, sokeripitoisuus suurempi kuin 13 painoprosenttia (CN 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Mansikat, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, jäädytetyt, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät, sokeripitoisuus pienempi kuin 13 painoprosenttia (CN 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Mansikat, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, jäädytetyt, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämättömät (CN 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, ja jos niistä sen vuoksi tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (7) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä olevan 3 ja 4 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
6. Tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan, jollei toisin säädetä.
2 artikla
Vapautetaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien mansikoiden, jotka ovat keittämättömiä tai vedessä tai höyryssä keitettyjä, jotka on jäädytetty ja jotka voivat sisältää lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta, tuonnissa komission asetuksella (EY) N:o 1551/2006 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 16 päivänä huhtikuuta 2007.