RÅDETS AFGØRELSE
af 6. april 2009
om oprettelse af Den Europæiske Politienhed (Europol)
(2009/371/RIA)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 30, stk. 1, litra b), artikel 30, stk. 2, samt artikel 34, stk. 2, litra c),
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Oprettelsen af Den Europæiske Politienhed (Europol) blev bestemt i traktaten om Den Europæiske Union af 7. februar 1992 og reguleret i en konvention udarbejdet på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union om oprettelse af en europæisk politienhed (Europolkonventionen) (2).
(2)
Europolkonventionen har været genstand for en række ændringer, der er fastlagt i tre protokoller, der er trådt i kraft efter en langvarig ratificeringsproces. Det vil derfor, hvis konventionen erstattes af en afgørelse, blive lettere at gennemføre yderligere ændringer.
(3)
En forenkling og forbedring af Europols retlige rammer kan delvis ske ved at oprette Europol som en EU-enhed finansieret over Den Europæiske Unions almindelige budget, idet de generelle regler og procedurer derefter skal finde anvendelse.
(4)
De seneste retlige instrumenter om oprettelse af tilsvarende EU-enheder på de områder, der er omfattet af afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union (Rådets afgørelse 2002/187/RIA af 28. februar 2002 om oprettelse af Eurojust for at styrke bekæmpelsen af grov kriminalitet (3) og Rådets afgørelse 2005/681/RIA af 20. september 2005 om oprettelse af Det Europæiske Politiakademi (Cepol) (4) har været rådsafgørelser, da sådanne afgørelser lettere kan tilpasses ændrede omstændigheder og nye politiske prioriteter.
(5)
Når Europol oprettes som en EU-enhed finansieret over Den Europæiske Unions almindelige budget, vil det styrke Europa-Parlamentets kontrol med Europol, da Europa-Parlamentet bliver involveret i vedtagelsen af budgettet, herunder stillingsfortegnelsen og dechargeproceduren.
(6)
Når Europol underlægges de samme generelle regler og procedurer som tilsvarende EU-enheder, vil det medføre en administrativ forenkling, således at Europol kan anvende flere af sine ressourcer på de væsentligste opgaver.
(7)
Der kan opnås en yderligere forenkling og forbedring af Europols drift gennem foranstaltninger, der tager sigte på at give Europol øgede muligheder for at støtte og bistå medlemsstaternes kompetente judicielle myndigheder uden derved at tillægge Europols personale udøvende beføjelser.
(8)
En af disse forbedringer er at sikre, at Europol kan bistå medlemsstaternes kompetente myndigheder med at bekæmpe særlige former for grov kriminalitet uden den nuværende begrænsning om, at der skal være konkrete indicier for, at der foreligger en kriminel organisation.
(9)
Der bør tilskyndes til oprettelse af fælles efterforskningshold, og det er vigtigt, at Europols personale kan deltage i dem. For at sikre, at denne deltagelse er mulig i samtlige medlemsstater, bør der skabes sikkerhed for, at Europols personale ikke er omfattet af immuniteter, når det deltager som støttefunktion i fælles efterforskningshold. Dette bliver muligt efter vedtagelsen af en forordning med henblik herpå på grundlag af artikel 16 i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter.
(10)
Europols nationale enheder bør have direkte adgang til alle oplysninger i Europols informationssystem for at undgå unødvendige procedurer.
(11)
Med henblik på at nå sine mål behandler Europol personoplysninger ved hjælp af elektronisk databehandling eller ved hjælp af strukturerede manuelle registre. Det er derfor nødvendigt at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at beskyttelsesniveauet for personoplysninger mindst svarer til det, som kræves i henhold til Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger, undertegnet den 28. januar 1981 i Strasbourg, og de senere ændringer heraf, så snart disse ændringer er gældende i forholdet mellem medlemsstaterne.
(12)
En rådsrammeafgørelse om beskyttelse af personoplysninger i forbindelse med politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager vil finde anvendelse på medlemsstaternes videregivelse af personoplysninger til Europol. Den relevante række af databeskyttelsesbestemmelser i nærværende afgørelse berøres ikke af nævnte rammeafgørelse, og nærværende afgørelse bør indeholde specifikke bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger, som regulerer disse forhold mere detaljeret på baggrund af Europols særlige karakter, funktioner og kompetence.
(13)
Der bør udpeges en databeskyttelsesansvarlig, der på uafhængig vis bør sikre, at behandlingen af personoplysninger er lovlig, og at bestemmelserne i denne afgørelse om behandling af personoplysninger overholdes, herunder også behandling af personoplysninger om Europols personale, som er beskyttet af artikel 24 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5).
(14)
Europols eksisterende muligheder for at indføre og administrere informationsbehandlingssystemer, som støtter Europols opgaver, bør styrkes. Sådanne supplerende informationsbehandlingssystemer bør indføres og administreres i overensstemmelse med de generelle principper for databeskyttelse, der er fastlagt i Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger af 28. januar 1981 og anbefaling R(87)15 vedtaget den 17. september 1987 af Europarådets Ministerkomité, ved hjælp af en beslutning truffet af Styrelsesrådet og godkendt af Rådet.
(15)
Denne afgørelse bør give mulighed for at tage hensyn til princippet om aktindsigt i offentlige dokumenter.
(16)
Med henblik på at opfylde sin funktion, bør Europol samarbejde med EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer, herunder Eurojust, og derved sikre en passende databeskyttelse.
(17)
Europol bør også kunne indgå aftaler og samarbejdsordninger med EU's eller Fællesskabets institutioner, organer, kontorer og agenturer for sammen mere effektivt at kunne bekæmpe grov kriminalitet, der falder ind under begge parters respektive kompetence, og undgå dobbeltarbejde.
(18)
Europols muligheder for at samarbejde med tredjelande og organisationer bør rationaliseres for at sikre overensstemmelse med EU's generelle politik i den henseende, og der bør fastsættes nye bestemmelser om, hvordan et sådant samarbejde bør finde sted i fremtiden.
(19)
Forvaltningen af Europol bør forbedres gennem forenklede procedurer og en mere generel beskrivelse af Styrelsesrådets opgaver og indførelse af en fælles regel om, at alle beslutninger træffes med to tredjedeles flertal.
(20)
Det er også ønskeligt at indføre bestemmelser om øget kontrol med Europol gennem Europa-Parlamentet for at sikre, at Europol forbliver en fuldt ud ansvarlig og gennemsigtig organisation, dog under hensyntagen til nødvendigheden af at sikre fortrolighed for operative oplysninger.
(21)
Den retlige kontrol med Europol udøves i overensstemmelse med artikel 35 i traktaten om Den Europæiske Union.
(22)
For at sætte Europol i stand til fortsat at udføre sine opgaver så effektivt som muligt bør der indføres nøje udformede overgangsforanstaltninger.
(23)
Målet for denne afgørelse, nemlig oprettelsen af en enhed med ansvar for samarbejdet om retshåndhævelse på EU-plan, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; EU kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for nå dette mål.
(24)
Denne afgørelse respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, som navnlig anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
KAPITEL I
OPRETTELSE OG OPGAVER
Artikel 1
Oprettelse
1. Denne afgørelse træder i stedet for bestemmelserne i konventionen udarbejdet på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union om oprettelse af en europæisk politienhed (»Europolkonventionen«).
Europol har hjemsted i Haag, Nederlandene.
2. Europol som omhandlet i denne afgørelse er retssuccessor for Europol som oprettet ved Europolkonventionen.
3. Europol er i hver medlemsstat forbundet med en national enhed, som oprettes eller udpeges efter artikel 8.
Artikel 2
Retsevne
1. Europol har status som juridisk person.
2. I hver medlemsstat nyder Europol den mest vidtgående rets- og handleevne, som i henhold til den pågældende medlemsstats lovgivning tillægges juridiske personer. Europol kan navnlig erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre samt optræde som part i retssager.
3. Europol har beføjelse til at indgå en hjemstedsaftale med Kongeriget Nederlandene.
Artikel 3
Formål
Formålet med Europol er at støtte og styrke de kompetente nationale myndigheders indsats og deres gensidige samarbejde om forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, terrorisme og andre former for grov kriminalitet, der berører to eller flere medlemsstater.
Ved »kompetente myndigheder« forstås i denne afgørelse alle eksisterende offentlige instanser i medlemsstaterne, som efter national ret har kompetence med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af strafbare handlinger.
Artikel 4
Kompetence
1. Europols kompetence omfatter organiseret kriminalitet, terrorisme og andre former for grov kriminalitet som anført i bilaget, der berører to eller flere medlemsstater på en sådan måde, at en fælles tilgang fra medlemsstaternes side er påkrævet på grund af de strafbare handlingers omfang, betydning og følger.
2. Efter anbefaling fra Styrelsesrådet fastlægger Rådet sine prioriteter for Europol under særligt hensyn til strategiske analyser og trusselsvurderinger udarbejdet af Europol.
3. Europols kompetence omfatter også relaterede strafbare handlinger. Ved relaterede strafbare handlinger forstås følgende:
a)
strafbare handlinger, der begås for at skaffe midler til at begå handlinger, der henhører under Europols kompetenceområde
b)
strafbare handlinger, der begås for at lette eller udføre handlinger, der henhører under Europols kompetenceområde
c)
strafbare handlinger, der begås for at undgå straf for handlinger, der henhører under Europols kompetenceområde.
Artikel 5
Opgaver
1. Europol har følgende hovedopgaver:
a)
at indsamle, lagre, behandle, analysere og udveksle oplysninger og efterretninger
b)
via den i artikel 8 omhandlede nationale enhed øjeblikkeligt at underrette medlemsstaternes kompetente myndigheder om oplysninger af relevans for dem og om eventuelle sammenhænge mellem forskellige strafbare forhold
c)
at være behjælpelig med efterforskningen i medlemsstaterne, navnlig ved at fremsende alle relevante oplysninger til de nationale enheder
d)
at anmode de kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater om i specifikke sager at indlede, udføre eller koordinere efterforskningen og at foreslå, at der oprettes et fælles efterforskningshold
e)
at stille efterretninger til rådighed og yde analytisk støtte til medlemsstaterne i forbindelse med større internationale begivenheder
f)
at udarbejde trusselsvurderinger, strategiske analyser og generelle situationsrapporter i relation til Europols formål, herunder trusselsvurderinger af organiseret kriminalitet.
2. De opgaver, der er omhandlet i stk. 1, omfatter støtte til medlemsstaterne i forbindelse med deres indsamling og analyse af oplysninger fra internettet som bidrag til identifikation af kriminelle handlinger, der er blevet gjort lettere eller er udført ved hjælp af internettet.
3. Europol har endvidere følgende opgaver:
a)
at uddybe medlemsstaternes kompetente myndigheders specialviden om efterforskningsprocedurer og tilbyde rådgivning i forbindelse med sådan efterforskning
b)
at stille strategiske efterretninger til rådighed for at bistå med og fremme en effektiv og rationel anvendelse af de ressourcer, som på nationalt plan og på EU-plan er disponible til operativ indsats og støtte til en sådan indsats.
4. Endvidere kan Europol inden for rammerne af målsætningen i artikel 3 afhængigt af de disponible personale- og budgetmæssige ressourcer og inden for de grænser, Styrelsesrådet sætter, hjælpe medlemsstaterne med bistand, rådgivning og forskning på følgende områder:
a)
uddannelse af de kompetente myndigheders personale, eventuelt i samarbejde med Det Europæiske Politiakademi
b)
organisering af og udstyr til disse myndigheder ved at gøre det lettere at yde teknisk bistand mellem medlemsstaterne
c)
kriminalpræventive metoder
d)
tekniske og kriminaltekniske metoder og analyser samt efterforskningsprocedurer.
5. Europol fungerer også som centralkontor for bekæmpelse af eurofalskmøntneri i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2005/511/RIA af 12. juli 2005 om beskyttelse af euroen mod falskmøntneri ved udpegelse af Europol til centralkontor for bekæmpelse af eurofalskmøntneri (6). Europol kan endvidere tilskynde til koordinering af foranstaltninger, der gennemføres med henblik på bekæmpelse af eurofalskmøntneri af medlemsstaternes kompetente myndigheder eller som led i fælles efterforskningshold, eventuelt i samarbejde med organer i EU og i tredjelande. Europol kan på anmodning yde økonomisk støtte til efterforskninger af eurofalskmøntneri.
Artikel 6
Deltagelse i fælles efterforskningshold
1. Europols personale kan deltage som støttefunktion i fælles efterforskningshold, herunder hold oprettet i overensstemmelse med artikel 1 i Rådets rammeafgørelse 2002/465/RIA af 13. juni 2002 om fælles efterforskningshold (7), i overensstemmelse med artikel 13 i konventionen af 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater (8) eller i overensstemmelse med artikel 24 i konventionen af 18. december 1997 om gensidig bistand mellem toldadministrationerne (9), forudsat at holdene efterforsker strafbare handlinger henhørende under Europols kompetence efter nærværende afgørelses artikel 4.
Europols personale kan inden for rammerne af lovgivningen i de medlemsstater, hvor det fælles efterforskningshold opererer, og i overensstemmelse med de aftaler, der er nævnt i stk. 2, deltage i alle aktiviteter og udveksle oplysninger med alle medlemmer af det fælles efterforskningshold, jf. stk. 4. De må dog ikke deltage i iværksættelsen af nogen tvangsindgreb.
2. Den administrative gennemførelse af Europolpersonalets deltagelse i et fælles efterforskningshold fastsættes i en aftale mellem direktøren og de kompetente myndigheder i de medlemsstater, der deltager i det fælles efterforskningshold, med deltagelse af de nationale enheder. Reglerne for sådanne aftaler fastsættes af Styrelsesrådet.
3. De i stk. 2 nævnte bestemmelser skal præcisere, på hvilke betingelser Europols personale stilles til rådighed for det fælles efterforskningshold.
4. Europols personale kan inden for rammerne af den i stk. 2 nævnte aftale kontakte medlemmerne af et fælles efterforskningshold direkte og i overensstemmelse med denne afgørelse stille oplysninger fra enhver komponent af de informationsbehandlingssystemer, der er nævnt i artikel 10, til rådighed for det fælles efterforskningsholds medlemmer og udlånte medlemmer. I tilfælde af sådanne direkte kontakter underretter Europol samtidig de nationale enheder i de medlemsstater, der er repræsenteret i holdet, og de medlemsstater, der har stillet oplysningerne til rådighed.
5. Oplysninger, som et medlem af Europols personale er kommet i besiddelse af i forbindelse med sin deltagelse i et fælles efterforskningshold må med samtykke fra den medlemsstat, der stillede oplysningen til rådighed, og på dennes ansvar indgå i enhver komponent af de i artikel 10 omhandlede informationsbehandlingssystemer under de betingelser, der er fastsat i denne afgørelse.
6. I forbindelse med operationer udført af et fælles efterforskningshold er Europols personale, hvad angår strafbare handlinger begået mod dem eller af dem, underlagt den nationale ret, der finder anvendelse for personer med lignende funktioner i den medlemsstat, hvor operationerne udføres.
Artikel 7
Anmodninger fra Europol om at indlede strafferetlige efterforskninger
1. Medlemsstaterne behandler enhver anmodning fra Europol om at indlede, gennemføre eller koordinere efterforskninger i specifikke sager og giver sådanne anmodninger den nødvendige opmærksomhed. Medlemsstaterne meddeler Europol, om den pågældende efterforskning vil blive indledt.
2. Inden der fremsættes en anmodning om indledning af strafferetlige efterforskninger, underretter Europol Eurojust herom.
3. Hvis de kompetente myndigheder i medlemsstaten beslutter ikke at efterkomme en anmodning fra Europol, skal de informere Europol om denne beslutning og om begrundelsen herfor, medmindre de ikke kan angive grundene, fordi:
a)
det ville skade væsentlige nationale sikkerhedsinteresser, eller
b)
det ville bringe gennemførelsen af igangværende efterforskninger eller en persons sikkerhed i fare.
4. Svar på anmodninger fra Europol om at indlede, gennemføre eller koordinere efterforskninger i specifikke sager samt information til Europol om resultaterne af efterforskningerne fremsendes via medlemsstaternes kompetente myndigheder i overensstemmelse med bestemmelserne i denne afgørelse og den relevante nationale lovgivning.
Artikel 8
Nationale enheder
1. Hver medlemsstat opretter eller udpeger en national enhed, som er ansvarlig for at varetage de opgaver, der er anført i denne artikel. En embedsmand udnævnes i hver medlemsstat som leder af den nationale enhed.
2. Den nationale enhed er det eneste forbindelsesled mellem Europol og medlemsstaternes kompetente myndigheder. Medlemsstaterne kan imidlertid tillade direkte kontakter mellem de udpegede kompetente myndigheder og Europol på betingelser, der fastsættes af den pågældende medlemsstat, herunder forudgående inddragelse af den nationale enhed.
Den nationale enhed modtager samtidig fra Europol de oplysninger, der er udvekslet i løbet af de direkte kontakter mellem Europol og de udpegede kompetente myndigheder. Forbindelserne mellem den nationale enhed og de kompetente myndigheder reguleres af national ret, herunder de relevante forfatningsmæssige bestemmelser.
3. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de nationale enheder kan udføre deres opgaver og bl.a. har adgang til relevante nationale data.
4. De nationale enheder skal:
a)
på eget initiativ meddele Europol de oplysninger og efterretninger, der er nødvendige for udførelsen af Europols opgaver
b)
besvare anmodninger fra Europol om oplysninger, efterretninger og rådgivning
c)
holde disse oplysninger og efterretninger ajour
d)
vurdere oplysninger og efterretninger til brug for de kompetente myndigheder i overensstemmelse med national ret og videregive materialet til disse myndigheder
e)
anmode Europol om rådgivning, oplysninger, efterretninger og analyser
f)
stille oplysninger til rådighed for Europol med henblik på lagring i Europols databaser
g)
sørge for, at enhver udveksling af oplysninger mellem de nationale enheder og Europol overholder lovgivningen.
5. Med forbehold af det ansvar, der påhviler medlemsstaterne med hensyn til opretholdelse af lov og orden og sikring af den interne sikkerhed, er en national enhed ikke forpligtet til i en given sag at videregive oplysninger og efterretninger, hvis dette:
a)
skader væsentlige nationale sikkerhedsinteresser
b)
bringer gennemførelsen af en igangværende efterforskning eller personers sikkerhed i fare, eller
c)
afslører oplysninger, der vedrører organisationer eller særlig efterretningsvirksomhed i forbindelse med statens sikkerhed.
6. De nationale enheders udgifter til kommunikationer med Europol afholdes af medlemsstaterne og vil ikke blive pålagt Europol bortset fra tilslutningsudgifterne.
7. Lederne af de nationale enheder mødes regelmæssigt for at bistå Europol med operative anliggender, enten på eget initiativ eller efter anmodning fra Styrelsesrådet eller direktøren, især for at
a)
overveje og udarbejde forslag, der vil forbedre Europols operative effektivitet og fremme medlemsstaternes engagement
b)
evaluere rapporter og analyser udarbejdet af Europol i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra f), og udvikle foranstaltninger for at bidrage til at gennemføre resultaterne
c)
yde støtte til oprettelsen af fælles efterforskningshold, der involverer Europol i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra d), og artikel 6.
Artikel 9
Forbindelsesofficerer
1. Hver nationale enhed udstationerer mindst én forbindelsesofficer ved Europol. Medmindre andet er fastsat i specifikke bestemmelser i denne afgørelse, er forbindelsesofficererne underlagt den udsendende medlemsstats nationale ret.
2. Forbindelsesofficererne fungerer som nationale forbindelseskontorer ved Europol og instrueres af deres nationale enhed om at varetage dennes interesser i Europol i overensstemmelse med den udsendende medlemsstats nationale ret og de bestemmelser, der finder anvendelse på forvaltningen af Europol.
3. Uden at det berører artikel 8, stk. 4 og 5, skal forbindelsesofficererne:
a)
stille oplysninger fra de udsendende nationale enheder til rådighed for Europol
b)
fremsende oplysninger fra Europol til den udsendende nationale enhed
c)
samarbejde med Europols personale ved at stille oplysninger til rådighed og yde rådgivning, og
d)
være behjælpelig med udveksling af oplysninger fra deres nationale enheder med andre medlemsstaters forbindelsesofficerer på deres ansvar i overensstemmelse med national ret. Sådanne bilaterale udvekslinger kan også omfatte kriminalitet, der ligger uden for Europols kompetence, hvis det er tilladt efter national ret.
4. Artikel 35 finder tilsvarende anvendelse på forbindelsesofficerernes virke.
5. Forbindelsesofficerernes rettigheder og forpligtelser i relation til Europol fastsættes af Styrelsesrådet.
6. Forbindelsesofficererne nyder de privilegier og immuniteter, der er nødvendige for udførelsen af deres opgaver i overensstemmelse med artikel 51, stk. 2.
7. Europol sikrer, at forbindelsesofficererne er fuldt ud informeret om og inddraget i alle Europols aktiviteter, i det omfang det er foreneligt med deres stilling.
8. Europol stiller vederlagsfrit de nødvendige lokaler til rådighed for medlemsstaterne i Europolbygningen og yder passende støtte med henblik på udførelsen af deres forbindelsesofficerers arbejde. Alle andre udgifter i forbindelse med udstationeringen af forbindelsesofficerer afholdes af de udsendende medlemsstater, herunder også udgifter til forbindelsesofficerernes udstyr, medmindre Styrelsesrådet anbefaler andet i specifikke tilfælde, når det udarbejder Europols budget.
KAPITEL II
INFORMATIONSBEHANDLINGSSYSTEMER
Artikel 10
Informationsbehandling
1. I det omfang, det er nødvendigt for at Europol kan nå sine mål, behandler enheden oplysninger og efterretninger, herunder personoplysninger, i overensstemmelse med denne afgørelse. Europol opretter og vedligeholder Europols informationssystem som nævnt i artikel 11, og de analyseregistre, der er nævnt i artikel 14. Europol kan også oprette og vedligeholde andre systemer til behandling af personoplysninger, der oprettes i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 2 og 3.
2. Styrelsesrådet, der handler på forslag af direktøren efter at have taget hensyn til de muligheder, som Europols nuværende informationsbehandlingssystemer giver, og hørt Den Fælles Kontrolinstans, træffer beslutning om at oprette et nyt system til behandling af personoplysninger. Styrelsesrådets beslutning forelægges Rådet til godkendelse.
3. Denne i stk. 2 omhandlede beslutning truffet af Styrelsesrådet bestemmer betingelserne og begrænsningerne for Europols oprettelse af det nye system til behandling af personoplysninger. Styrelsesrådets beslutning kan tillade behandling af personoplysninger, som vedrører de kategorier af personer, der er nævnt i artikel 14, stk. 1, men må ikke tillade behandling af personoplysninger om racemæssig eller etnisk oprindelse, politiske holdninger, religiøs eller filosofisk overbevisning og fagforeningsmæssigt tilhørsforhold samt oplysninger om helbredsforhold eller seksuelle forhold. Beslutningen sikrer, at de foranstaltninger og principper, der henvises til i artikel 18, 19, 20, 27, 29 og 35, gennemføres korrekt. I Styrelsesrådets beslutning fastlægges især formålet med det nye system, adgang til og brug af oplysningerne, samt tidsfrister for lagring og sletning af oplysninger.
4. Europol kan behandle oplysninger med henblik på at fastslå, om oplysningerne er relevante for enhedens opgaver og kan indgå i Europols informationssystem som nævnt i artikel 11 og analyseregistrene som nævnt i artikel 14 eller andre systemer til behandling af personoplysninger, der er oprettet i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 2 og 3. Styrelsesrådet fastsætter på forslag af direktøren og efter at have hørt Den Fælles Kontrolinstans betingelserne for behandlingen af sådanne oplysninger, især med hensyn til adgang til og brug af oplysningerne samt tidsfrister for lagring og sletning af oplysninger, som ikke må være på over seks måneder, idet der tages behørigt hensyn til de i artikel 27 nævnte principper. Styrelsesrådets beslutning forelægges Rådet til godkendelse.
Artikel 11
Europols informationssystem
1. Europol vedligeholder Europols informationssystem.
2. Europol sikrer, at denne afgørelses bestemmelser om informationssystemets drift overholdes. Europol er ansvarlig for, at informationssystemet fungerer teknisk og driftsmæssigt korrekt og træffer navnlig alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de foranstaltninger, der er nævnt i artikel 20, 29, 31 og 35 vedrørende Europols informationssystem, gennemføres korrekt.
3. I de enkelte medlemsstater er den nationale enhed ansvarlig for kommunikationen med Europols informationssystem. Den er især ansvarlig for de sikkerhedsforanstaltninger, der er nævnt i artikel 35, vedrørende det databehandlingsudstyr, som anvendes på den pågældende medlemsstats område, for den gennemgang, der er omhandlet i artikel 20 og for så vidt som det kræves i henhold til den pågældende medlemsstats love og bestemmelser, administrative bestemmelser og procedurer for en korrekt gennemførelse af denne afgørelse i enhver anden henseende.
Artikel 12
Indholdet af Europols informationssystem
1. Europols informationssystem må kun anvendes til at behandle oplysninger, der er nødvendige for udførelsen af Europols opgaver. De registrerede oplysninger skal vedrøre:
a)
personer, der i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats nationale ret mistænkes for at have begået eller have deltaget i en strafbar handling, der henhører under Europols kompetence, eller som er dømt for en sådan strafbar handling
b)
personer, om hvem der ifølge den berørte medlemsstats nationale ret er konkrete indicier for eller en rimelig grund til at tro, at de vil begå strafbare handlinger, som henhører under Europols kompetence.
2. Oplysninger vedrørende de personer, der er omhandlet i stk. 1, må kun omfatte følgende:
a)
efternavn, pigenavn, fornavne og eventuelt kaldenavn eller påtaget navn
b)
fødselsdato og fødested
c)
nationalitet
d)
køn
e)
den berørte persons bopæl, erhverv og opholdssted
f)
socialsikringsnummer, kørekort, identifikationsdokumenter og pasoplysninger
g)
om nødvendigt, andre kendetegn, som kan tjene til at identificere personen, herunder eventuelle specifikke objektive fysiske kendetegn, der ikke ændrer sig, som f.eks. fingeraftryksoplysninger og dna-profil (fastlagt på grundlag af den ikke-kodende del af dna).
3. Ud over de i stk. 2 omhandlede oplysninger kan Europols informationssystem også anvendes til at behandle følgende oplysninger vedrørende de personer, der er nævnt i stk. 1:
a)
strafbare handlinger, formodede strafbare handlinger samt oplysninger om, hvornår, hvor og hvordan de blev begået eller formodes begået
b)
midler, som er blevet anvendt eller måske vil blive anvendt til at begå sådanne strafbare handlinger, herunder oplysninger om juridiske personer
c)
de sagsbehandlende tjenestesteder og deres journalnumre
d)
mistanke om medlemskab af en kriminel organisation
e)
afsagte domme, hvis de vedrører strafbare handlinger, der henhører under Europols kompetence
f)
den part, der har registreret oplysningerne.
Sådanne oplysninger kan også registreres, selv om de endnu ikke indeholder personoplysninger. Hvis Europol selv registrerer oplysninger, samt når journalnummeret tilføjes, skal enheden også angive oplysningernes kilde.
4. Yderligere oplysninger, som Europol eller nationale enheder er i besiddelse af om de personer, der er omhandlet i stk. 1, kan på anmodning videregives til enhver national enhed eller Europol. De nationale enheders videregivelse af oplysninger foregår under overholdelse af national ret.
Hvis sådanne yderligere oplysninger vedrører en eller flere relaterede strafbare handlinger, som defineret i artikel 4, stk. 3, ledsages de oplysninger, der er lagret i Europols informationssystem, af en bemærkning herom, således at de nationale enheder og Europol har mulighed for at udveksle oplysninger om de relaterede strafbare handlinger.
5. Hvis sagen mod den pågældende person indstilles endeligt, eller hvis vedkommende frikendes endeligt, skal de oplysninger, som denne afgørelse vedrører, slettes.
Artikel 13
Brug af Europols informationssystem
1. Retten til direkte at registrere oplysninger og foretage søgning i informationssystemet er forbeholdt de nationale enheder, forbindelsesofficererne, Europols direktør, vicedirektører og bemyndigede medlemmer af personalet. Europol kan søge efter oplysninger, hvis det er nødvendigt for udførelsen af Europols opgaver i en konkret sag. De nationale enheders og forbindelsesofficerernes søgning sker i overensstemmelse med de love, administrative bestemmelser og procedurer, som gælder for den part, der foretager søgningen, medmindre der i denne afgørelse fastlægges andre bestemmelser.
2. Kun den part, der har registreret de pågældende oplysninger, må ændre, rette eller slette dem. Hvis en anden part har grund til at antage, at oplysninger, som omhandlet i artikel 12, stk. 2, er ukorrekte eller ønsker at supplere dem, meddeler den straks dette til den part, der har foretaget registreringen. Den part, der har foretaget registreringen, skal straks kontrollere oplysningerne og om nødvendigt straks ændre, supplere, rette eller slette dem.
3. Hvis der er lagret oplysninger vedrørende en person i medfør af artikel 12, stk. 3, kan alle parter registrere yderligere oplysninger som nævnt i samme bestemmelse. Hvis disse registrerede oplysninger klart er indbyrdes modstridende, rådfører de pågældende parter sig med hinanden.
4. Hvis en part har til hensigt at slette alle de oplysninger, der er registreret om en given person i medfør af artikel 12, stk. 2, og hvis andre parter i medfør af artikel 12, stk. 3, har registreret oplysninger om vedkommende person, overgår det databeskyttelsesretlige ansvar jf. artikel 29, stk. 1, og retten til at ændre, supplere, rette og slette disse oplysninger, jf. artikel 12, stk. 2, til den part, der som den anden har registreret oplysninger i medfør af i artikel 12, stk. 3, om vedkommende person. Den part, der ønsker, at oplysningerne slettes, underretter den part, som det databeskyttelsesretlige ansvar overgår til.
5. Den part, der foretager søgning, registrering eller ændringer i Europols informationssystem, er ansvarlig for, at dette sker på lovlig vis. Den pågældende part skal kunne identificeres. Videregivelsen af oplysninger mellem de nationale enheder og de kompetente myndigheder i medlemsstaterne sker i overensstemmelse med national ret.
6. Ud over de nationale enheder og personer, der er nævnt i stk. 1, kan de kompetente myndigheder, som medlemsstaterne har udpeget i den henseende også søge i Europols informationssystem. Resultatet af søgningen vil imidlertid kun vise, om de ønskede oplysninger er lagret i Europols informationssystem. Nærmere oplysninger vil derefter kunne indhentes fra den nationale enhed.
7. Oplysninger om de kompetente myndigheder, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 6, samt efterfølgende ændringer, skal sendes til Rådets Generalsekretariat, der offentliggør oplysningerne i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 14
Analyseregistre
1. Hvis det er nødvendigt for at udføre opgaverne, kan Europol lagre, ændre og anvende oplysninger om strafbare handlinger, der er omfattet af Europols kompetence, herunder oplysninger om relaterede strafbare handlinger, jf. artikel 4, stk. 3, i analyseregistre. Analyseregistrene kan indeholde oplysninger om følgende personkategorier:
a)
de personer, der er nævnt i artikel 12, stk. 1
b)
personer, der kunne blive indkaldt som vidner i forbindelse med efterforskninger af de pågældende strafbare handlinger eller i efterfølgende straffesager
c)
personer, der har været offer for en af de pågældende strafbare handlinger, eller om hvem visse omstændigheder giver grund til at antage, at de kan blive offer for en sådan strafbar handling
d)
kontakt- og ledsagepersoner, og
e)
personer, som kan skaffe oplysninger om de pågældende strafbare handlinger.
Behandling af personoplysninger om racemæssig eller etnisk oprindelse, politiske holdninger, religiøs eller filosofisk overbevisning og fagforeningsmæssigt tilhørsforhold samt oplysninger om helbredsforhold eller seksuelle forhold er kun tilladt, hvis det er strengt nødvendigt af hensyn til det pågældende dataregisters formål, og hvis disse oplysninger supplerer andre personoplysninger, der allerede er indeholdt i samme dataregister. Det er forbudt at udvælge en særlig personkategori udelukkende på grundlag af ovennævnte følsomme oplysninger, og det udgør en overtrædelse af ovennævnte formålsbestemmelser.
Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal efter høring af Europa-Parlamentet, vedtager gennemførelsesbestemmelser for analyseregistre, som er udarbejdet af Styrelsesrådet, der forud har indhentet udtalelse fra Den Fælles Kontrolinstans; registrene indeholder yderligere oplysninger, navnlig vedrørende de kategorier personoplysninger, der er nævnt i denne artikel, sikringen af sådanne oplysninger og intern kontrol med anvendelsen af dem.
2. Analyseregistre oprettes med henblik på analyser defineret som indsamling, behandling eller anvendelse af oplysninger med det formål at understøtte strafferetlige efterforskninger. Hvert analyseprojekt medfører oprettelse af en analysegruppe, hvortil følgende deltagere er tæt tilknyttet:
a)
analytikere og andet personale ved Europol, der udpeges af direktøren
b)
forbindelsesofficerer og/eller eksperter fra de medlemsstater, der har leveret oplysningerne, eller som er berørt af analysen, jf. stk. 4.
Kun analytikerne har beføjelse til at registrere oplysninger i det pågældende register og til at ændre disse oplysninger. Alle deltagerne i analysegruppen kan søge oplysninger i registret.
3. Efter anmodning fra Europol eller på eget initiativ videregiver de nationale enheder alle de oplysninger til Europol, som er nødvendige for et bestemt analyseregister, jf. dog artikel 8, stk. 5. Medlemsstaterne videregiver kun sådanne oplysninger, såfremt behandlingen af dem med henblik på forebyggelse, analyse eller bekæmpelse af strafbare handlinger også er tilladt ifølge deres nationale ret. Oplysninger fra de udpegede kompetente myndigheder kan afhængigt af, hvor meget det haster, indlæses direkte i analyseregistrene i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2.
4. Hvis en analyse er af generel og strategisk karakter, skal samtlige medlemsstater gennem deres forbindelsesofficerer og/eller eksperter fuldt ud have adgang til resultaterne deraf, bl.a. ved videregivelse af de rapporter, Europol udarbejder.
Hvis analysen drejer sig om specifikke tilfælde, der ikke vedrører samtlige medlemsstater, og har et direkte operativt formål, deltager repræsentanter for følgende medlemsstater:
a)
de medlemsstater, hvorfra de oplysninger, der førte til beslutningen om at oprette analyseregistret, eller som er direkte berørt af oplysningerne, stammer, og de medlemsstater, som analysegruppen på et senere tidspunkt opfordrer til at deltage, fordi de ligeledes bliver berørt
b)
de medlemsstater, der ved søgning i indeksfunktionen, jf. artikel 15, bliver klar over, at de har behov for at blive informeret, og som gør dette gældende på de betingelser, der er fastsat i nærværende artikels stk. 5.
5. De bemyndigede forbindelsesofficerer kan gøre behovet for at blive informeret gældende. Hver medlemsstat udpeger og bemyndiger et begrænset antal forbindelsesofficerer med henblik herpå.
For at dokumentere behovet for at blive informeret, jf. stk. 4, andet afsnit, litra b), udarbejder forbindelsesofficeren en skriftlig begrundelse, som påtegnes af den myndighed, han hører under i sin medlemsstat, og sendes til alle deltagerne i analysen. Vedkommende kan herefter uden videre deltage i den igangværende analyse.
Hvis analysegruppen har indsigelser mod, at forbindelsesofficeren deltager uden videre, udsættes den pågældendes deltagelse i analysearbejdet i det tidsrum, det tager at gennemføre en forligsprocedure, som skal have følgende tre faser:
a)
analysedeltagerne bestræber sig på at nå til enighed med den forbindelsesofficer, der har gjort sit behov for at få kendskab til bestemte oplysninger gældende. De har en frist på højst otte dage
b)
hvis de ikke når til enighed, mødes cheferne for de pågældende nationale enheder samt direktøren inden for de efterfølgende tre dage for at forsøge at nå til enighed
c)
hvis der fortsat er uenighed, skal de berørte parters repræsentanter i Europols styrelsesråd afholde møde inden otte dage. Hvis den berørte medlemsstat ikke frafalder sit krav om at få adgang til oplysningerne, besluttes det ved konsensus, om den kan deltage.
6. Det er alene den medlemsstat, der videregiver en oplysning til Europol, der bedømmer oplysningens følsomhed og ændringer heri, og som beslutter, hvordan oplysningen skal behandles. Videregivelse eller operativ anvendelse af meddelte oplysninger besluttes af den medlemsstat, der har meddelt oplysningerne til Europol. Hvis det ikke kan afgøres, hvilken medlemsstat der har meddelt oplysningerne til Europol, træffes beslutningen om videregivelse eller operativ anvendelse af deltagerne i analysen. En medlemsstat eller en ekspert, som får adgang til en igangværende analyse, må hverken videregive eller anvende oplysninger uden forudgående samtykke fra de medlemsstater, der først og fremmest er berørt.
7. Uanset stk. 6 skal Europol, hvis det efter tidspunktet for registrering af oplysninger i et analyseregister konstateres, at oplysningerne vedrører en person eller en genstand, om hvilke en anden medlemsstat eller tredjepart har indsendt oplysninger, der allerede findes i dataregistret, straks underrette den berørte medlemsstat og tredjepart om den konstaterede forbindelse, jf. artikel 17.
8. Europol kan opfordre eksperter fra enheder, jf. artikel 22, stk. 1, og artikel 23, stk. 1, til at deltage i en analysegruppes aktiviteter, hvis:
a)
der er indgået en sådan aftale eller samarbejdsordning, som omhandlet i artikel 22, stk. 2, og artikel 23, stk. 2, som indeholder de nødvendige bestemmelser om udveksling af oplysninger, herunder videregivelse af personoplysninger, samt om fortrolighed for de udvekslede oplysninger, mellem Europol og enheden
b)
det er i medlemsstaternes interesse, at der deltager eksperter fra enheden
c)
enheden er direkte berørt af analysearbejdet, og
d)
alle deltagerne er enige om at lade enhedens eksperter deltage i analysegruppens aktiviteter.
Europol opfordrer på de betingelser, der er fastlagt i første afsnit, litra b), c) og d), eksperter fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig til at deltage i analysegruppens aktiviteter, hvis analyseprojektet vedrører svig eller andre ulovlige aktiviteter, der påvirker De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser.
Deltagelse af eksperter fra en enhed i en analysegruppes aktiviteter kræver en aftale mellem Europol og enheden. Reglerne for sådanne aftaler fastsættes af Styrelsesrådet.
Oplysninger om aftaler mellem Europol og enheder skal sendes til Den Fælles Kontrolinstans, der kan fremsætte de bemærkninger, den måtte finde nødvendige, til Styrelsesrådet.
Artikel 15
Indeksfunktion
1. Europol udarbejder en indeksfunktion for de oplysninger, der er lagret i analyseregistrene.
2. Europols direktør, vicedirektører, og bemyndigede medlemmer af personalet, forbindelsesofficerer og bemyndigede medlemmer af de nationale enheder har adgang til indeksfunktionen. Indeksfunktionen skal være udformet således, at den person, der bruger den, på grundlag af oplysningerne tydeligt ser, om et analyseregister indeholder oplysninger, der er relevante for den pågældende persons opgaver.
3. Adgangen til indeksfunktionen defineres således, at det er muligt at fastslå, om en oplysning er lagret i et analyseregister eller ej, men samtidig således at det ikke er muligt at foretage sammenkædninger eller drage yderligere konklusioner med hensyn til registrets indhold.
4. Styrelsesrådet fastsætter de nærmere regler for indeksfunktionens indretning, herunder betingelserne for adgang til indeksfunktionen, efter samråd med Den Fælles Kontrolinstans.
Artikel 16
Instruks om oprettelse af et analyseregister
1. For hvert analyseregister skal direktøren i en instruks om oprettelse af registret fastlægge følgende:
a)
registrets betegnelse
b)
formålet med registret
c)
de persongrupper, man agter at lagre oplysninger om
d)
typen af oplysninger, der skal lagres, personoplysninger om racemæssig eller etnisk oprindelse, politiske holdninger, religiøs eller filosofisk overbevisning og fagforeningsmæssigt tilhørsforhold samt oplysninger om helbredsforhold eller seksuelle forhold, som er strengt nødvendige
e)
den generelle situation, der har ført til instruksen om at oprette registret
f)
deltagerne i analysegruppen på det tidspunkt, hvor registret blev oprettet
g)
betingelserne for videregivelse af de lagrede personoplysninger, herunder til hvilke modtagere og efter hvilken procedure
h)
en frist for gennemgang af oplysningerne, og hvor længe de må lagres
i)
registreringsmetode (logning).
2. Styrelsesrådet og Den Fælles Kontrolinstans underrettes straks af direktøren om instruksen om at oprette registret eller enhver efterfølgende ændring af de oplysninger, der er nævnt i stk. 1, og får tilsendt sagsakterne. Den Fælles Kontrolinstans kan over for Styrelsesrådet fremsætte de bemærkninger, den måtte finde nødvendige. Direktøren kan anmode Den Fælles Kontrolinstans om at fremsætte bemærkningerne inden for en given tidsfrist.
3. Analyseregistre må højst bevares i tre år. Før denne treårige periode udløber, skal Europol imidlertid vurdere, om der er behov for at bevare registret. Når det er strengt nødvendigt med henblik på formålet med registret, kan direktøren beslutte at opretholde det i en yderligere ny treårig periode. Styrelsesrådet og Den Fælles Kontrolinstans skal straks underrettes af direktøren om de forhold i sagsakten, der gør en fortsættelse strengt nødvendig. Den Fælles Kontrolinstans fremsætter alle bemærkninger, der skønnes nødvendige, til Styrelsesrådet. Direktøren kan anmode Den Fælles Kontrolinstans om at fremsætte bemærkningerne inden for en given frist.
4. Styrelsesrådet kan når som helst anmode direktøren om at ændre en instruks om at oprette eller lukke et analyseregister. Styrelsesrådet beslutter, hvornår en sådan ændring eller lukning skal have virkning.
KAPITEL III
FÆLLES BESTEMMELSER OM BEHANDLING AF OPLYSNINGER
Artikel 17
Underretningspligt
Med forbehold af bestemmelserne i artikel 14, stk. 6 og 7, underretter Europol straks de enkelte nationale enheder samt på disses anmodning deres forbindelsesofficerer om de oplysninger, som vedrører deres medlemsstat, og om de konstaterede sammenhænge mellem strafbare handlinger, der henhører under Europols kompetence i henhold til artikel 4. Oplysninger og efterretninger om anden grov kriminalitet, som Europol får kendskab til under udførelsen af sine opgaver, kan ligeledes videregives.
Artikel 18
Bestemmelser om kontrol med søgninger
Europol indfører i samarbejde med medlemsstaterne passende kontrolmekanismer med henblik på kontrol af lovligheden af søgninger i alle de dataregistre, der anvendes til behandling af personoplysninger, og på at give medlemsstaterne adgang til registreringsmetoderne (logning) efter anmodning. De således indsamlede oplysninger må kun anvendes med henblik på denne kontrol af Europol og af de kontrolinstanser, der er nævnt i artikel 33 og 34, og skal slettes efter atten måneder, medmindre oplysningerne stadig er nødvendige for en igangværende kontrol. Styrelsesrådet fastsætter de nærmere bestemmelser for sådanne kontrolmekanismer efter høring af Den Fælles Kontrolinstans.
Artikel 19
Regler for brug af oplysninger
1. Personoplysninger fra Europols informationssystem eller fra et hvilket som helst andet relevant kommunikationsmiddel må kun videregives eller anvendes af medlemsstaternes kompetente myndigheder med henblik på at forebygge og bekæmpe de former for kriminalitet, der henhører under Europols kompetence, og på at forebygge og bekæmpe andre former for grov kriminalitet. Europol anvender kun oplysningerne til at udføre sine opgaver.
2. Hvis den medlemsstat eller det tredjeland eller den eksterne organisation, der har videregivet oplysningerne, gør opmærksom på særlige begrænsninger i brugen af bestemte oplysninger i den pågældende medlemsstat, det pågældende tredjeland eller den pågældende eksterne organisation, skal disse begrænsninger også overholdes af brugeren, bortset fra det særlige tilfælde, hvor der i henhold til national ret skal gøres undtagelser fra begrænsninger i brugen af oplysningerne til fordel for de judicielle myndigheder, lovgivningsinstanser eller andre uafhængige instanser, der er oprettet ved lov, og som har til opgave at føre tilsyn med de kompetente nationale myndigheder. I sådanne tilfælde må oplysningerne først anvendes efter høring af den medlemsstat, der har videregivet oplysningerne, og der skal i videst muligt omfang tages hensyn til denne stats interesser og synspunkter.
3. Brug af oplysningerne til andre formål eller af andre myndigheder end de nationale kompetente myndigheder kan kun finde sted efter høring af den medlemsstat, der har videregivet oplysningerne, for så vidt som denne medlemsstats nationale ret tillader det.
Artikel 20
Frister for lagring og sletning af oplysninger i dataregistre
1. Europol lagrer kun oplysninger i dataregistre, så længe det er nødvendigt for udførelsen af Europols opgaver. Senest tre år efter registreringen skal det undersøges, om det er nødvendigt fortsat at opbevare de pågældende oplysninger. Den enhed, der har foretaget registreringen, gennemgår de oplysninger, der er lagret i Europols informationssystem, og sørger for sletning. Europol gennemgår de oplysninger, som er lagret i Europols øvrige dataregistre, og sørger for sletning. Senest tre måneder inden udløbet af fristen for gennemgang af de oplysninger, som medlemsstaterne har registreret, underretter Europol automatisk medlemsstaterne om fristens udløb.
2. Ved gennemgangen kan de enheder, der er omhandlet i stk. 1, tredje og fjerde punktum, beslutte fortsat at lagre de pågældende oplysninger indtil næste gennemgang, der finder sted efter en ny treårsperiode, hvis lagringen stadig er nødvendig for udførelsen af Europols opgaver. Hvis der ikke træffes beslutning om fortsat at lagre de pågældende oplysninger, slettes de automatisk.
3. Hvis en medlemsstat i sine nationale dataregistre sletter oplysninger, der er videregivet til Europol, og som er lagret i andre Europoldataregistre, underretter den Europol derom. Europol skal i så fald slette de pågældende oplysninger, medmindre Europol har en videre interesse i dem, der bygger på efterretninger, som er mere vidtgående end dem, den pågældende medlemsstat er i besiddelse af. Europol underretter medlemsstaten, hvis det besluttes fortsat at lagre de pågældende oplysninger.
4. Oplysningerne slettes dog ikke, hvis dette ville skade væsentlige interesser for den registrerede. I så fald anvendes de udelukkende med den registreredes samtykke.
Artikel 21
Adgang til oplysninger fra andre informationssystemer
Hvis Europol i henhold til EU's, internationale eller nationale retlige instrumenter har ret til at foretage datasøgning i andre nationale eller internationale informationssystemer, kan Europol indhente personoplysninger ad denne vej, hvis det er nødvendigt for udførelsen af Europols opgaver. Bestemmelserne i EU's, internationale eller nationale retlige instrumenter regulerer Europols adgang til og brug af disse oplysninger, i det omfang de fastsætter strengere regler for adgang og brug end denne afgørelse.
KAPITEL IV
FORBINDELSER MED PARTNERE
Artikel 22
Forbindelser med EU- eller EF-institutioner, organer, kontorer og agenturer
1. Hvis det er relevant for udførelsen af Europols opgaver, kan Europol oprette og vedligeholde samarbejdsforbindelser med de institutioner, organer, kontorer og agenturer, der er oprettet ved eller på grundlag af traktaten om Den Europæiske Union og traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber, herunder:
a)
Eurojust
b)
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (10)
c)
Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex) (11)
d)
Det Europæiske Politiakademi (Cepol)
e)
Den Europæiske Centralbank
f)
Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA) (12).
2. Europol indgår aftaler eller samarbejdsordninger med de enheder, der er nævnt i stk. 1. Sådanne aftaler eller samarbejdsordninger kan vedrøre udveksling af operative, strategiske eller tekniske oplysninger, herunder personoplysninger og klassificerede informationer. Sådanne aftaler eller samarbejdsordninger kan kun indgås efter godkendelse af Styrelsesrådet, som forinden har indhentet udtalelse fra Den Fælles Kontrolinstans, for så vidt det vedrører udvekslingen af personoplysninger.
3. Inden ikrafttrædelsen af aftalen eller samarbejdsordningen i stk. 2 kan Europol direkte modtage og anvende oplysninger, herunder personoplysninger, fra de enheder, der er omhandlet i stk. 1, for så vidt det er nødvendigt for den retmæssige udførelse af Europols opgaver, og kan på betingelserne i artikel 24, stk. 1, direkte videregive oplysninger, herunder personoplysninger, til disse enheder, for så vidt det er nødvendigt for den retmæssige udførelse af modtagerens opgaver.
4. Europols videregivelse af klassificerede informationer til de enheder, der er omhandlet i stk. 1, er kun tilladt, hvis der findes en fortrolighedsaftale mellem Europol og modtageren.
Artikel 23
Forbindelser med tredjelande og organisationer
1. Hvis det er relevant for udførelsen af Europols opgaver, kan Europol oprette og vedligeholde samarbejdsrelationer med
a)
tredjelande
b)
organisationer såsom:
i)
internationale organisationer og de offentligretlige instanser, der henhører under dem
ii)
andre offentligretlige institutioner, der er oprettet på grundlag af en konvention mellem to eller flere lande, og
iii)
Den Internationale Kriminalpolitiorganisation (Interpol).
2. Europol indgår aftaler med de enheder, der er omhandlet i stk. 1, og som er opført på den i artikel 26, stk. 1, litra a), omhandlede liste. Sådanne aftaler kan vedrøre udveksling af operative, strategiske eller tekniske oplysninger, herunder personoplysninger og klassificerede informationer, hvis de er videregivet gennem et udpeget kontaktpunkt i den i nærværende artikels stk. 6, litra b), omhandlede aftale. Sådanne aftaler kan kun indgås efter godkendelse af Rådet, efter forudgående høring af Styrelsesrådet og, for så vidt angår udveksling af personoplysninger, efter udtalelse fra Den Fælles Kontrolinstans via Styrelsesrådet.
3. Inden ikrafttrædelsen af de i stk. 2 omhandlede aftaler kan Europol direkte modtage og anvende oplysninger, herunder personoplysninger og klassificerede informationer, hvis dette er nødvendigt for den retmæssige udførelse af dens opgaver.
4. Inden ikrafttrædelsen af de i stk. 2 omhandlede aftaler kan Europol på betingelserne i artikel 24, stk. 1, direkte videregive oplysninger bortset fra personoplysninger og klassificerede informationer, til de i nærværende artikels stk. 1 omhandlede enheder, hvis dette er nødvendigt for den retmæssige udførelse af modtagerens opgaver.
5. Europol kan på betingelserne i artikel 24, stk. 1, direkte videregive oplysninger, bortset fra personoplysninger og klassificerede informationer, til de enheder, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, og som ikke er medtaget på den i artikel 26, stk. 1, litra a), omhandlede liste, hvis dette er absolut nødvendigt i de enkelte tilfælde for at forebygge eller bekæmpe strafbare handlinger, der henhører under Europols kompetence.
6. Europol kan på betingelserne i artikel 24, stk. 1, til de enheder, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, videregive:
a)
personoplysninger og klassificerede informationer, hvis dette er nødvendigt i de enkelte tilfælde for at forebygge eller bekæmpe strafbare handlinger, der henhører under Europols kompetence, og
b)
personoplysninger, hvis Europol har indgået en aftale med den pågældende enhed i henhold til nærværende artikels stk. 2, der gør det muligt at videregive sådanne oplysninger på grundlag af en vurdering af, om denne enhed sikrer et passende databeskyttelsesniveau.
7. Europols videregivelse af klassificerede informationer til de enheder, der er omhandlet i stk. 1, er kun tilladt, hvis der findes en fortrolighedsaftale mellem Europol og modtageren.
8. Som en undtagelse fra stk. 6 og 7, og uden at det berører artikel 24, stk. 1, kan Europol videregive personoplysninger og klassificerede informationer til de enheder, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, hvis direktøren mener, at videregivelsen af disse oplysninger er absolut nødvendig for at beskytte de pågældende medlemsstaters væsentlige interesser inden for rammerne af Europols målsætninger eller af hensyn til forebyggelsen af en nært forestående fare forbundet med kriminalitet eller terrorhandlinger. Direktøren skal under alle omstændigheder vurdere det databeskyttelsesniveau, der gælder for det pågældende organ, med henblik på at afveje databeskyttelsesniveauet over for disse interesser. Direktøren underretter snarest muligt Styrelsesrådet og Den Fælles Kontrolkontrolinstans om sin afgørelse og om grundlaget for vurderingen af, om de pågældende enheder sikrer et tilstrækkeligt højt databeskyttelsesniveau.
9. Før der videregives personoplysninger i medfør af stk. 8, skal direktøren vurdere, om de pågældende enheder sikrer et tilstrækkeligt højt databeskyttelsesniveau, under hensyn til alle de forhold, som er relevante for videregivelsen af personoplysninger, herunder:
a)
oplysningernes art
b)
formålet med oplysningerne
c)
varigheden af den planlagte behandling
d)
de generelle eller specifikke databeskyttelsesbestemmelser, der gælder for enheden
e)
hvorvidt enheden har aftalt særlige betingelser, som kræves af Europol vedrørende disse oplysninger.
Artikel 24
Videregivelse af data
1. Hvis Europol har modtaget de pågældende oplysninger fra en medlemsstat, videregiver Europol dem kun til de enheder, der er omhandlet i artikel 22, stk. 1, og artikel 23, stk. 1, med denne medlemsstats samtykke. Den pågældende medlemsstat kan forudgående give sit samtykke, der enten kan være generelt eller underkastet specifikke betingelser, til en sådan videregivelse. Et sådant samtykke kan til enhver tid tilbagekaldes.
Hvis oplysningerne ikke stammer fra en medlemsstat, skal Europol sikre sig, at videregivelsen:
a)
ikke vil kunne forhindre den retmæssige udførelse af opgaver, der henhører under en medlemsstats kompetence
b)
ikke bringer en medlemsstats sikkerhed eller offentlige orden i fare eller på anden måde skader almenvellet.
2. Europol er ansvarlig for lovligheden af videregivelsen af oplysninger. Europol skal registrere alle videregivelser af oplysninger i henhold til denne artikel og begrundelserne herfor. Oplysninger må kun videregives, hvis modtageren giver tilsagn om, at oplysningerne kun vil blive anvendt til det formål, hvortil de er blevet videregivet.
Artikel 25
Oplysninger fra private parter og privatpersoner
1. I denne afgørelse forstås ved
a) »private parter«: enheder og organer oprettet i henhold til en medlemsstats eller et tredjelands lovgivning, navnlig selskaber og firmaer, erhvervssammenslutninger, nonprofitorganisationer og andre privatretlige juridiske personer, som ikke henhører under artikel 23, stk. 1.
b) »privatpersoner«: fysiske personer.
2. Europol kan, hvis det er nødvendigt for den retmæssige udførelse af dets opgaver, behandle oplysninger, herunder personoplysninger, fra private parter på de betingelser, der er fastsat i stk. 3.
3. Personoplysninger fra private parter kan behandles af Europol på følgende betingelser:
a)
Personoplysninger fra private parter, der er oprettet i henhold til en medlemsstats lovgivning, kan kun behandles af Europol, hvis de er videregivet via denne medlemsstats nationale enhed i overensstemmelse med national ret. Europol kan ikke direkte tage kontakt med private parter i medlemsstaterne for at hente oplysninger.
b)
Personoplysninger fra private parter, der er oprettet i henhold til lovgivningen i et tredjeland, hvormed Europol i henhold til artikel 23 har indgået en samarbejdsaftale, der gør det muligt at udveksle personoplysninger, kan kun videregives til Europol via denne stats kontaktpunkt, der er fastlagt ved og i overensstemmelse med den gældende samarbejdsaftale.
c)
Personoplysninger videregivet af private parter, der er oprettet i henhold til lovgivningen i et tredjeland, hvormed Europol ikke har nogen samarbejdsaftale, der gør det muligt at udveksle personoplysninger, kan kun behandles af Europol, hvis:
i)
den private part er medtaget på den liste, der er omhandlet i artikel 26, stk. 2, og
ii)
Europol og den pågældende private part har indgået et aftalememorandum om videregivelse af oplysninger, herunder personoplysninger, der bekræfter lovligheden af indsamlingen og videregivelsen af personoplysninger fra private parter, og som bestemmer, at de videregivne personoplysninger kun kan anvendes med henblik på den retmæssige udførelse af Europols opgaver. Et sådant aftalememorandum kan kun indgås efter godkendelse af Styrelsesrådet, som forinden skal have indhentet udtalelse fra Den Fælles Kontrolinstans.
Hvis de videregivne oplysninger berører en medlemsstats interesser, underretter Europol øjeblikkeligt den berørte medlemsstats nationale enhed.
4. Ud over behandlingen af oplysninger fra private parter, jf. stk. 3, kan Europol direkte hente og behandle oplysninger, herunder personoplysninger, fra offentligt tilgængelige kilder såsom oplysninger fra medierne og offentlige oplysninger samt oplysninger fra kommercielle udbydere af efterretninger, i overensstemmelse med databeskyttelsesbestemmelserne i denne afgørelse. I henhold til artikel 17 sender Europol alle relevante oplysninger til de nationale enheder.
5. Oplysninger, herunder personoplysninger, fra privatpersoner kan behandles af Europol, hvis de er modtaget via en national enhed i overensstemmelse med national ret eller via kontaktpunktet i et tredjeland, hvormed Europol har indgået en samarbejdsaftale i henhold til artikel 23. Hvis Europol modtager oplysninger, herunder personoplysninger, fra en privatperson, der opholder sig i et tredjeland, hvormed Europol ikke har nogen samarbejdsaftale, må Europol kun sende dem til den pågældende medlemsstat eller det pågældende tredjeland, hvormed Europol har indgået en samarbejdsaftale i henhold til artikel 23. Europol kan ikke direkte kontakte privatpersoner for at hente oplysninger.
6. Personoplysninger, der er videregivet til eller hentet af Europol i henhold til nærværende artikels stk. 3, litra c), kan kun behandles med henblik på indlæsning i Europols informationssystem, jf. artikel 11, og analyseregistre, jf. artikel 14, eller andre systemer til behandling af personoplysninger, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2 og 3, forudsat at disse oplysninger vedrører andre oplysninger, der allerede er indlæst i et af ovennævnte systemer, eller vedrører en tidligere forespørgsel fra en national enhed inden for et af ovennævnte systemer.
Ansvaret for oplysninger, der er behandlet af Europol, og som er videregivet på betingelserne i nærværende artikels stk. 3, litra b) og c), og stk. 4, samt oplysninger videregivet via kontaktpunktet i et tredjeland, hvormed Europol har indgået en samarbejdsaftale, jf. artikel 23, ligger hos Europol i overensstemmelse med artikel 29, stk. 1, litra b).
7. Direktøren forelægger en samlet rapport for Styrelsesrådet om anvendelsen af den nuværende artikel to år efter denne afgørelses anvendelsesdato. Styrelsesrådet kan efter samråd med Den Fælles Kontrolinstans eller på eget initiativ træffe enhver foranstaltning, der skønnes hensigtsmæssig i overensstemmelse med artikel 37, stk. 9, litra b).
Artikel 26
Gennemførelsesbestemmelser for Europols forbindelser
1. Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal efter høring af Europa-Parlamentet:
a)
opstiller en liste over de tredjelande og organisationer, jf. artikel 23, stk. 1, som Europol skal indgå aftaler med. Listen udarbejdes af Styrelsesrådet og revideres efter behov, og
b)
vedtager gennemførelsesbestemmelserne for Europols forbindelser med de enheder, der er omhandlet i artikel 22, stk. 1, og artikel 23, stk. 1, herunder udveksling af personoplysninger og klassificerede informationer. Gennemførelsesbestemmelserne udarbejdes af Styrelsesrådet, der på forhånd skal have indhentet udtalelse fra Den Fælles Kontrolinstans.
2. Styrelsesrådet opstiller og reviderer om nødvendigt en liste over private parter, som Europol kan indgå aftalememoranda med i henhold til artikel 25, stk. 3, litra c), nr. ii), og vedtager regler vedrørende indholdet af og proceduren for indgåelsen af sådanne aftalememoranda efter at have indhentet udtalelse fra Den Fælles Kontrolinstans.
KAPITEL V
DATABESKYTTELSE OG DATASIKKERHED
Artikel 27
Databeskyttelsesniveau
Uden at det berører specifikke bestemmelser i denne afgørelse, tager Europol hensyn til principperne i Europarådets konvention om beskyttelse af det enkelte menneske i forbindelse med elektronisk databehandling af personoplysninger af 28. januar 1981 og anbefaling R(87)15 vedtaget den 17. september 1987 af Europarådets Ministerkomité. Europol overholder disse principper i forbindelse med behandling af personoplysninger, bl.a. i forbindelse med automatiserede og ikke-automatiserede oplysninger i form af registre, især strukturerede personoplysninger, der er tilgængelige ifølge specifikke kriterier.
Artikel 28
Databeskyttelsesansvarlig
1. Styrelsesrådet udpeger på forslag af direktøren en databeskyttelsesansvarlig, som skal være medlem af Europols personale. Den databeskyttelsesansvarlige handler uafhængigt ved udførelsen af sine opgaver.
2. Den databeskyttelsesansvarlige har bl.a. følgende opgaver:
a)
på uafhængig vis at sikre lovligheden og overholdelsen af bestemmelserne i denne afgørelse om behandling af personoplysninger, herunder behandling af personoplysninger om Europols personale
b)
at sikre, at der føres en skriftlig fortegnelse over videregivelse og modtagelse af personoplysninger i overensstemmelse med denne afgørelse
c)
at sikre, at de registrerede efter anmodning informeres om deres rettigheder i henhold til denne afgørelse
d)
at samarbejde med de medlemmer af Europols personale, der har ansvaret for procedurer, uddannelse og rådgivning om databehandling.
e)
at samarbejde med Den Fælles Kontrolinstans
f)
at udarbejde en årsberetning og sende denne til Styrelsesrådet og Den Fælles Kontrolinstans.
3. Den databeskyttelsesansvarlige skal ved udførelsen af sine opgaver have adgang til alle de oplysninger, Europol behandler, og til alle Europols lokaler.
4. Hvis den databeskyttelsesansvarlige mener, at bestemmelserne i denne afgørelse om behandling af personoplysninger ikke er overholdt, skal denne underrette direktøren og kræve, at vedkommende løser problemet vedrørende den manglende overholdelse inden en fastsat frist.
Hvis direktøren ikke inden for en fastsat tidsfrist har løst problemet med en uregelmæssig behandling, underretter den databeskyttelsesansvarlige Styrelsesrådet og aftaler en bestemt svarfrist med dette.
Hvis Styrelsesrådet ikke inden for den fastsatte tidsfrist har løst problemet med en uregelmæssig behandling, underretter den databeskyttelsesansvarlige Den Fælles Kontrolinstans.
5. Styrelsesrådet vedtager yderligere gennemførelsesbestemmelser vedrørende den databeskyttelsesansvarlige. Disse gennemførelsesbestemmelser vedrører navnlig udnævnelse og afskedigelse af den databeskyttelsesansvarlige og dennes hverv, opgaver og beføjelser og beskyttelsesforanstaltninger vedrørende den databeskyttelsesansvarliges uafhængighed.
Artikel 29
Databeskyttelsesansvar
1. Ansvaret for oplysninger behandlet af Europol, navnlig for lovligheden af indsamling, videregivelse til Europol og registrering samt oplysningernes korrekthed og ajourføring og lagringsfristens overholdelse påhviler:
a)
den medlemsstat, der har registreret eller videregivet de pågældende oplysninger
b)
Europol, for så vidt angår oplysninger modtaget fra tredjepart, herunder oplysninger fra private i henhold til artikel 25, stk. 3, litra b) og c), og artikel 25, stk. 4, samt oplysninger modtaget via kontaktpunktet i et tredjeland, som Europol har indgået en samarbejdsaftale med i henhold til artikel 23, eller som er resultatet af Europols analysearbejde.
2. Oplysninger, som Europol har modtaget, men som endnu ikke er indgået i et af Europols dataregistre, forbliver under den videregivende parts databeskyttelse. Det er imidlertid Europols opgave at sørge for datasikkerheden i overensstemmelse med artikel 35, stk. 2, i og med at disse data, indtil de er lagret i et dataregister, kun er tilgængelige for bemyndigede medlemmer af Europols personale med henblik på at fastslå, om de kan behandles af Europol, eller for bemyndigede ansatte hos den part, der har leveret oplysningerne. Hvis Europol efter en sådan vurdering har grund til at formode, at de leverede oplysninger er ukorrekte eller ikke længere er aktuelle, underretter Europol den part, der har leveret oplysningerne.
3. Med forbehold af andre bestemmelser i denne afgørelse er Europol endvidere ansvarlig for alle oplysninger, som den behandler.
4. Hvis Europol kan bevise, at oplysninger, der er registreret i et af dens systemer som omhandlet i kapitel II, faktisk er ukorrekte eller registreret ulovligt, underretter den den berørte medlemsstat eller anden part herom.
5. Europol lagrer oplysningerne på en sådan måde, at det kan konstateres, hvilken medlemsstat eller tredjepart der har videregivet dem, eller om de er resultatet af Europols analysearbejde.
Artikel 30
Fysiske personers ret til adgang
1. Enhver person har med rimelige mellemrum ret til at få oplyst, om personoplysninger om vedkommende behandles af Europol, til at blive underrettet om sådanne oplysninger om vedkommende i letforståelig form eller til at få dem kontrolleret, under alle omstændigheder på de betingelser, der er fastlagt i denne artikel.
2. Enhver person, der ønsker at benytte sig af sine rettigheder ifølge denne artikel, kan fremsætte en anmodning herom uden for store udgifter i en medlemsstat efter eget valg til den myndighed, der er udpeget hertil i den pågældende medlemsstat. Denne myndighed skal straks henvende sig til Europol, og under alle omstændigheder senest en måned efter modtagelsen.
3. Anmodningen besvares af Europol inden for en rimelig frist og under alle omstændigheder inden tre måneder fra modtagelsen i overensstemmelse med denne artikel.
4. Europol hører de pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder, inden den træffer beslutning om at besvare en anmodning efter stk. 1. En beslutning om adgang til oplysninger er betinget af et tæt samarbejde mellem Europol og de medlemsstater, der direkte er berørt af udleveringen. Når en medlemsstat har tilkendegivet sine indsigelser mod Europols foreslåede svar, underretter den Europol om grundene hertil.
5. Udleveringen af oplysninger som svar på en anmodning efter stk. 1 nægtes, for så vidt dette er nødvendigt for:
a)
at Europol kan udføre sine opgaver behørigt
b)
at beskytte medlemsstaternes sikkerhed og den offentlige orden eller for at forebygge strafbare handlinger
c)
at sikre, at eventuelle nationale efterforskninger ikke bringes i fare
d)
at beskytte tredjemands rettigheder og frihedsrettigheder.
Ved vurderingen af, om en undtagelse finder anvendelse, tages der hensyn til den berørte persons interesser.
6. Hvis udleveringen af oplysninger som svar på en anmodning efter stk. 1 nægtes, underretter Europol den pågældende person om, at den har foretaget kontrol uden at anføre oplysninger, som gør det muligt at finde ud af, om Europol behandler personoplysninger om vedkommende.
7. Enhver kan med rimelige mellemrum anmode Den Fælles Kontrolinstans om at undersøge, om de oplysninger om vedkommende, som Europol har indsamlet, lagret, behandlet og anvendt, er i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser om behandling af personoplysninger. Den Fælles Kontrolinstans underretter den pågældende om, at der er foretaget kontrol uden at anføre oplysninger, som gør det muligt at finde ud af, om Europol har registreret personoplysninger om vedkommende.
Artikel 31
Den registreredes ret til rettelse og sletning af oplysninger
1. Enhver har ret til at anmode Europol om, at fejlagtige oplysninger vedrørende den pågældende rettes eller slettes. Hvis det enten som følge af udøvelsen af denne ret eller på anden måde viser sig, at oplysninger, som lagres hos Europol, og som er blevet videregivet af eksterne instanser, eller som er resultatet af Europols analysevirksomhed, er ukorrekte, eller at registrering og lagring af dem er i strid med denne afgørelse, skal Europol rette eller slette dem.
2. Hvis oplysninger, som er ukorrekte eller behandlet i strid med denne afgørelse, er videregivet direkte til Europol af en medlemsstat, skal denne rette eller slette dem i samarbejde med Europol.
3. Hvis ukorrekte oplysninger er videregivet på anden passende vis, eller hvis fejlene i oplysningerne fra medlemsstaterne skyldes fejl i registreringen eller en registrering, der er i strid med denne afgørelse, eller hvis fejlene skyldes, at Europol har registreret dem, accepteret dem eller lagret dem forkert eller i strid med denne afgørelse, skal Europol rette eller slette oplysningerne i samarbejde med de berørte medlemsstater.
4. I de i stk. 1, 2 og 3 nævnte tilfælde skal medlemsstater eller eksterne instanser, som har modtaget de pågældende oplysninger, straks underrettes. De modtagende medlemsstater skal ligeledes rette eller slette disse oplysninger. Hvis sletning ikke er mulig, skal oplysningerne blokeres for at forhindre fremtidig behandling.
5. Europol underretter inden for en rimelig frist og under alle omstændigheder inden tre måneder skriftligt den pågældende om, at rettelsen eller sletningen af de oplysninger, der vedrører ham eller hende, er blevet foretaget.
Artikel 32
Klager
1. Europol skal i sit svar på en anmodning om kontrol af eller adgang til oplysninger, eller om rettelse og sletning af oplysninger, underrette ansøgeren om, at vedkommende kan indgive klage til Den Fælles Kontrolinstans, hvis han eller hun ikke er tilfreds med afgørelsen. Ansøgeren kan ligeledes indgive klage til Den Fælles Kontrolinstans, hvis vedkommende ikke har modtaget svar på sin anmodning inden for de tidsfrister, der er fastlagt i artikel 30 og 31.
2. Hvis ansøgeren indgiver klage til Den Fælles Kontrolinstans, behandles den af denne instans.
3. Når en klage vedrører en beslutning som omhandlet i artikel 30 og 31, hører Den Fælles Kontrolinstans de nationale kontrolinstanser eller den kompetente judicielle myndighed i den medlemsstat, oplysningen stammer fra, eller den direkte berørte medlemsstat. Afgørelsen i Den Fælles Kontrolinstans, der kan gå så vidt som til at afslå anmodningen om udlevering, træffes i tæt samarbejde med den nationale kontrolinstans eller den kompetente judicielle myndighed.
4. Hvis en klage vedrører adgang til oplysninger, som Europol har lagret i Europols informationssystem, oplysninger lagret i analyseregistre eller i andre systemer oprettet af Europol med henblik på behandling af personoplysninger i medfør af artikel 10, og er der fortsat indsigelser fra Europol, kan Den Fælles Kontrolinstans kun tilsidesætte sådanne indsigelser med et flertal på to tredjedele af sine medlemmer efter at have hørt Europol og den eller de medlemsstat(er), der er omhandlet i artikel 30, stk. 4. Hvis der ikke er et sådant flertal, meddeler Den Fælles Kontrolinstans ansøgeren afslaget uden at anføre forhold, som kan afsløre, om der er registreret personoplysninger om ansøgeren.
5. Når en klage vedrører kontrol af oplysninger, der er registreret i Europols informationssystem af en medlemsstat, oplysninger lagret i analyseregistre eller et andet system, som Europol har oprettet med henblik på behandling af personoplysninger i medfør af artikel 10, sikrer Den Fælles Kontrolinstans sig, at de nødvendige undersøgelser er foretaget på korrekt vis i tæt samarbejde med den nationale kontrolinstans i den medlemsstat, der har registreret oplysningerne. Den Fælles Kontrolinstans meddeler ansøgeren, at der er foretaget de nødvendige undersøgelser, uden at anføre forhold, som kan afsløre, om der er registreret personoplysninger om ansøgeren.
6. Når en klage vedrører kontrol af oplysninger, der er registreret i Europols informationssystem af Europol, eller oplysninger, der er lagret i analyseregistrene eller et andet system, som Europol har oprettet med henblik på behandling af personoplysninger i medfør af artikel 10, sikrer Den Fælles Kontrolinstans sig, at Europol har foretaget de nødvendige undersøgelser på korrekt vis. Den Fælles Kontrolinstans meddeler ansøgeren, at der er foretaget de nødvendige undersøgelser, uden at anføre forhold, som kan afsløre, om der er registreret personoplysninger om ansøgeren.
Artikel 33
Den nationale kontrolinstans
1. Hver medlemsstat udpeger en national kontrolinstans, som har til opgave uafhængigt og i overensstemmelse med national ret at overvåge lovligheden af den pågældende medlemsstats registrering, søgning samt videregivelse uanset form af personoplysninger til Europol samt at sikre sig, at den registreredes rettigheder ikke krænkes herved. Med henblik herpå har kontrolinstansen via de nationale enheder eller forbindelsesofficererne adgang til de oplysninger, som medlemsstaten har registreret i Europols informationssystem eller i andre systemer oprettet af Europol med henblik på behandling af personoplysninger i medfør af artikel 10 i overensstemmelse med de gældende nationale procedurer.
For at kunne udføre kontrollen skal de nationale kontrolinstanser have adgang til lokaler og sagsakter hos de respektive forbindelsesofficer ved Europol.
I overensstemmelse med gældende nationale procedurer kontrollerer den nationale kontrolinstans endvidere de aktiviteter, som den nationale enhed og forbindelsesofficeren udfører, for så vidt disse vedrører beskyttelsen af personoplysninger. Den nationale kontrolinstans skal også holde Den Fælles Kontrolinstans informeret om alle foranstaltninger, der træffes i relation til Europol.
2. Enhver kan anmode den nationale kontrolinstans om at kontrollere, at registreringen hos og videregivelsen til Europol af personoplysninger om vedkommende selv uanset form samt medlemsstaternes søgninger sker lovligt.
Denne ret udøves i overensstemmelse med national ret i den medlemsstat, hvor anmodningen fremsættes.
Artikel 34
Den Fælles Kontrolinstans
1. Der oprettes en uafhængig fælles kontrolinstans, som har til opgave i overensstemmelse med denne afgørelse at overvåge Europols virksomhed for at sikre, at registrerede personers rettigheder ikke krænkes ved lagring, behandling og anvendelse af oplysninger, som Europol er i besiddelse af. Den Fælles Kontrolinstans kontrollerer endvidere, at videregivelsen af oplysninger, som stammer fra Europol, er lovlig. Den Fælles Kontrolinstans består af højst to medlemmer eller repræsentanter, som eventuelt bistås af suppleanter, fra hver national kontrolinstans, som har de nødvendige kvalifikationer og udnævnes for fem år af hver medlemsstat. Hver delegation råder over én stemme ved afstemninger.
Den Fælles Kontrolinstans vælger en formand blandt sine medlemmer.
Medlemmerne af Den Fælles Kontrolinstans må ikke modtage instruktioner fra nogen myndighed under udøvelsen af deres hverv.
2. Europol bistår Den Fælles Kontrolinstans med udførelsen af dennes opgaver. Europol skal således især:
a)
give Den Fælles Kontrolinstans alle de oplysninger, den anmoder om, indsigt i alle dokumenter og sagsakter samt adgang til oplysninger, der er lagret i registret
b)
give Den Fælles Kontrolinstans fri adgang til alle sine lokaler på et hvilket som helst tidspunkt
c)
gennemføre Den Fælles Kontrolinstans' afgørelser i klagesager.
3. Den Fælles Kontrolinstans har kompetence til at undersøge anvendelses- og fortolkningsproblemer, der måtte opstå i tilknytning til Europols arbejde med at behandle og anvende personoplysninger, til at undersøge problemer, der måtte opstå i forbindelse med den uafhængige kontrol, som medlemsstaternes nationale kontrolinstanser har foretaget, eller som vedrører udøvelse af retten til adgang, samt til at udarbejde harmoniserede forslag med henblik på fælles løsninger af de foreliggende problemer.
4. Hvis Den Fælles Kontrolinstans konstaterer, at der ved lagring, behandling eller anvendelse af personoplysninger er handlet i strid med denne afgørelse, fremsætter den de bemærkninger, den finder nødvendige, over for direktøren og anmoder om at få svar inden for en fastsat frist. Direktøren holder Styrelsesrådet underrettet om hele forløbet. Hvis Den Fælles Kontrolinstans ikke er tilfreds med direktørens svar på anmodningen, henviser Den Fælles Kontrolinstans sagen til Styrelsesrådet.
5. Med henblik på udførelsen af sine opgaver og for at bidrage til en mere konsekvent anvendelse af regler og procedurer for databehandling samarbejder Den Fælles Kontrolinstans i det omfang, det er nødvendigt, med andre kontrolinstanser.
6. Den Fælles Kontrolinstans udarbejder regelmæssigt en beretning om sin virksomhed. Beretningen forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet. Styrelsesrådet får forinden lejlighed til at afgive en udtalelse, som vedlægges beretningen.
Den Fælles Kontrolinstans beslutter, om dens beretning skal offentliggøres eller ej, og i givet fald hvordan.
7. Den Fælles Kontrolinstans fastsætter selv sin forretningsorden med et flertal på to tredjedele af sine medlemmer og forelægger den for Rådet med henblik på godkendelse. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal.
8. Den Fælles Kontrolinstans opretter af sin midte et udvalg sammensat af et medlem fra hver medlemsstat, som har stemmeret. Udvalget skal med alle passende midler behandle klager, jf. artikel 32. Hvis parterne anmoder om det, høres de af udvalget, eventuelt bistået af deres rådgivere. Afgørelser truffet inden for denne ramme er endelige for alle de berørte parter.
9. Den Fælles Kontrolinstans kan nedsætte en eller flere kommissioner ud over den i stk. 8 omhandlede.
10. Den Fælles Kontrolinstans høres om den del af Europols budget, som vedrører kontrolinstansen. Dens udtalelse vedlægges det pågældende budgetforslag.
11. Den Fælles Kontrolinstans bistås af et sekretariat, hvis opgaver fastsættes i forretningsordenen.
Artikel 35
Datasikkerhed
1. Europol træffer de nødvendige tekniske og administrative foranstaltninger til at sikre gennemførelsen af denne afgørelse. Foranstaltningerne betragtes som nødvendige, hvis den indsats, der kræves, står i rimeligt forhold til det tilstræbte beskyttelsesniveau.
2. Med henblik på Europols databehandling træffer hver medlemsstat og Europol foranstaltninger for at:
a)
forhindre, at uautoriserede får adgang til det udstyr, der benyttes til databehandling af personoplysninger (fysisk adgangskontrol)
b)
forhindre uautoriseret læsning, kopiering, ændring eller fjernelse af datamedier (kontrol med datamedier)
c)
forhindre uautoriseret registrering af oplysninger samt uautoriseret adgang til, ændring eller sletning af registrerede personoplysninger (kontrol med lagring)
d)
forhindre uautoriseret benyttelse af databehandlingssystemerne ved hjælp af datatransmissionsudstyr (brugerkontrol)
e)
sikre, at autoriserede personer for så vidt angår brugen af et automatiseret databehandlingssystem kun får adgang til de oplysninger, som henhører under deres kompetence (adgangskontrol)
f)
sikre, at det er muligt at undersøge og fastslå, til hvilke myndigheder der kan videregives eller er blevet videregivet personoplysninger via datatransmissionsudstyr (kontrol med videregivelse)
g)
sikre, at det kan efterprøves og fastslås, hvilke personoplysninger der er blevet registreret i databehandlingssystemerne, hvornår og af hvem (kontrol med registrering)
h)
forhindre uautoriseret læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger i forbindelse med videregivelse af oplysninger eller transport af datamedier (kontrol med transport)
i)
sikre, at de anvendte systemer i tilfælde af teknisk forstyrrelser straks kan genetableres (genopretning)
j)
sikre, at systemet fungerer fejlfrit, at indtrufne fejl straks meldes (pålidelighed), og at lagrede oplysninger ikke bliver forkerte som følge af fejlfunktioner i systemet (integritet).
KAPITEL VI
ORGANISATION
Artikel 36
Europols organer
Europol har følgende organer:
a)
Styrelsesrådet
b)
direktøren.
Artikel 37
Styrelsesrådet
1. Styrelsesrådet består af en repræsentant fra hver medlemsstat og en repræsentant fra Kommissionen. Hvert medlem af Styrelsesrådet har én stemme. Hvert medlem af Styrelsesrådet kan lade sig repræsentere af en suppleant; suppleanten kan i medlemmets fravær udøve dennes stemmeret.
2. Styrelsesrådets formand og næstformand udvælges af gruppen af de tre medlemsstater, der i fællesskab har udarbejdet Rådets 18-måneders-program, og af dens midte. Deres embedsperiode er på 18 måneder svarende til Rådets program. I denne periode fungerer formanden ikke længere som repræsentant for sin respektive medlemsstat i Styrelsesrådet. Næstformanden afløser uden videre formanden, når denne er forhindret i at udføre sit hverv.
3. Formanden er ansvarlig for Styrelsesrådets effektive drift inden for rammerne af de mål, der er fastsat i stk. 9, og sikrer, at der fokuseres specifikt på strategiske spørgsmål og Europols principielle opgaver som fastsat i artikel 5, stk. 1.
4. Formanden bistås af Styrelsesrådets sekretariat. Sekretariatet skal navnlig:
a)
inddrages nært og kontinuerligt i planlægningen, samordningen og sikringen af sammenhængen i Styrelsesrådets arbejde. Under formandens ansvar og ledelse bistår sekretariatet denne med at finde frem til mulige løsninger
b)
yde Styrelsesrådet den administrative støtte, der er nødvendig for, at det kan udføre sine opgaver.
5. Direktøren deltager i Styrelsesrådets møder uden stemmeret.
6. Medlemmer af Styrelsesrådet eller deres suppleanter og direktøren kan lade sig ledsage af eksperter.
7. Styrelsesrådet træder sammen mindst to gange om året.
8. Styrelsesrådet træffer beslutning med et flertal på to tredjedele af sine medlemmer medmindre andet er fastsat i denne afgørelse.
9. Styrelsesrådet:
a)
vedtager en strategi for Europol, der omfatter benchmarks til måling af, om de fastsatte mål er nået
b)
fører tilsyn med direktørens embedsførelse, herunder gennemførelsen af Styrelsesrådets afgørelser
c)
træffer beslutninger eller gennemførelsesforanstaltninger i overensstemmelse med denne afgørelse
d)
vedtager gennemførelsesbestemmelser for Europols personale efter forslag fra direktøren og efter Kommissionens godkendelse
e)
vedtager finansforordningen og udnævner en regnskabsfører under overholdelse af Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (13), efter høring af Kommissionen
f)
opretter en intern revisionsfunktion og udpeger revisionsmedarbejderne, som skal være medlemmer af Europols personale. Styrelsesrådet vedtager yderligere gennemførelsesbestemmelser vedrørende den interne revisionsfunktion. Disse gennemførelsesbestemmelser vedrører navnlig udnævnelse og afskedigelse af de pågældende og deres hverv, opgaver og beføjelser og beskyttelsesforanstaltninger vedrørende den interne revisionsfunktions uafhængighed. Den interne revisionsfunktion står udelukkende til regnskab over for Styrelsesrådet og har adgang til alle dokumenter, som er nødvendige for udførelsen af dens hverv
g)
vedtager en liste med mindst tre kandidater til stillingen som direktør og vicedirektører, der skal forelægges for Rådet
h)
er ansvarligt for udførelsen af alle andre opgaver, som Rådet måtte pålægge Styrelsesrådet, bl.a. i gennemførelsesbestemmelser til denne afgørelse
i)
fastsætter sin forretningsorden, herunder bestemmelser om sekretariatets uafhængighed.
10. Hvert år vedtager Styrelsesrådet:
a)
et overslag over indtægter og udgifter, herunder udkastet til stillingsfortegnelsen, der skal fremlægges for Kommissionen, og det endelige budget
b)
et arbejdsprogram for Europols fremtidige aktiviteter under hensyntagen til medlemsstaternes operative behov og følgerne heraf for budgettet og Europols personale, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse
c)
en almindelig beretning om Europols aktiviteter i det forløbne år, herunder de resultater, der er opnået med hensyn til de prioriteter, som Rådet har opstillet.
Disse dokumenter forelægges Rådet til godkendelse. Rådet fremsender dem til Europa-Parlamentet til orientering.
11. Inden for fire år efter, at denne afgørelse har fået virkning, og derefter hvert fjerde år bestiller Styrelsesrådet en uafhængig ekstern evaluering af gennemførelsen af denne afgørelse samt de aktiviteter, som Europol har udført.
Styrelsesrådet præciserer opgaven nærmere med henblik herpå.
Rapporten fremsendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.
12. Styrelsesrådet kan beslutte at nedsætte arbejdsgrupper. Reglerne for sådanne arbejdsgruppers oprettelse og arbejde fastsættes i forretningsordenen.
13. Styrelsesrådet udøver de beføjelser, der er fastsat i artikel 39, stk. 3, i forhold til direktøren, jf. dog artikel 38, stk. 1 og 7.
Artikel 38
Direktøren
1. Europol ledes af en direktør, der udnævnes af Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal, fra en liste med mindst tre kandidater forelagt af Styrelsesrådet, for en periode på fire år. Rådet kan på forslag af Styrelsesrådet, der har foretaget en evaluering af direktørens embedsførelse, forlænge direktørens embedsperiode én gang for en periode på højst fire år.
2. Direktøren bistås af tre vicedirektører, som udnævnes for en periode på fire år, der kan forlænges én gang, i overensstemmelse med proceduren i stk. 1. Vicedirektørernes opgaver fastlægges nærmere af direktøren.
3. Styrelsesrådet fastlægger regler for udvælgelse af kandidater til stillingen som direktør eller vicedirektør, herunder for forlængelsen af deres embedsperiode. Sådanne regler skal, før de træder i kraft, godkendes af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal.
4. Direktøren er ansvarlig for:
a)
udførelsen af de opgaver, som er tildelt Europol
b)
den løbende administration
c)
udøvelse af beføjelserne i artikel 39, stk. 3, over for personalet og vicedirektørerne, jf. dog nærværende artikels stk. 2 og 7
d)
forberedelse og gennemførelse af Styrelsesrådets afgørelser og besvarelse af anmodninger fra Styrelsesrådet
e)
ydelse af støtte til formanden for Styrelsesrådet i forbindelse med forberedelsen af dets møder
f)
udarbejdelse af et overslag over indtægter og udgifter, herunder et udkast til stillingsfortegnelse, og et foreløbigt arbejdsprogram
g)
udarbejdelse af den rapport, der er nævnt i artikel 37, stk. 10, litra c)
h)
gennemførelse af Europols budget
i)
regelmæssig underretning af Styrelsesrådet om gennemførelsen af de prioriteter, som Rådet har fastsat, og om Europols forbindelser udadtil
j)
udarbejdelse og gennemførelse - i samarbejde med Styrelsesrådet - af en effektiv overvågnings- og evalueringsprocedure vedrørende Europols embedsførelse i henseende til opfyldelsen af målene. Direktøren aflægger årligt beretning over for Styrelsesrådet om resultaterne af denne overvågning
k)
udførelse af alle andre opgaver, denne afgørelse pålægger direktøren.
5. Direktøren står til ansvar for sin embedsførelse over for Styrelsesrådet.
6. Direktøren repræsenterer Europol i retlig henseende.
7. Direktøren og vicedirektørerne kan afskediges ved en afgørelse, som Rådet træffer med kvalificeret flertal efter udtalelse fra Styrelsesrådet. Styrelsesrådet fastsætter de regler, der skal anvendes i sådanne tilfælde. Sådanne regler skal, før de træder i kraft, godkendes af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal.
Artikel 39
Personale
1. Vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber, ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne (i det følgende benævnt henholdsvis »vedtægten« og »ansættelsesvilkårene«), fastlagt i Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (14), og de bestemmelser, som De Europæiske Fællesskabers institutioner i fællesskab har vedtaget med henblik på anvendelse af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår, gælder for direktøren, vicedirektører og personale i Europol, der ansættes efter denne afgørelses anvendelsesdato.
2. Med henblik på anvendelsen af vedtægten og ansættelsesvilkårene betragtes Europol som et agentur ifølge artikel 1a, stk. 2, i vedtægten.
3. De beføjelser, som vedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden, og de beføjelser, som ansættelsesvilkårene tillægger den myndighed, der er beføjet til at indgå kontrakter, udøves af Europol over for personalet og direktøren i overensstemmelse med artikel 37, stk. 13, og artikel 38, stk. 4, litra c), i denne afgørelse.
4. Europols personale ansættes som midlertidigt ansatte og/eller kontraktansatte. Styrelsesrådet skal årligt give sin godkendelse, hvis direktøren har til hensigt at indgå kontrakter på ubegrænset tid. Styrelsesrådet træffer afgørelse om, hvilke af de midlertidige stillinger, som er forudset i stillingsfortegnelsen, der kun kan besættes med ansatte fra de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Personale, der ansættes i sådanne stillinger, skal være midlertidigt ansatte i henhold til artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene og kan kun tildeles tidsbegrænsede kontrakter, der kan fornyes én gang med en bestemt periode.
5. Medlemsstaterne kan udsende nationale eksperter til Europol. I den henseende vedtager Styrelsesrådet de nødvendige gennemførelsesforanstaltninger hertil.
6. Europol anvender principperne i forordning (EF) nr. 45/2001 på behandling af personoplysninger om Europols personale.
KAPITEL VII
BESTEMMELSER OM FORTROLIGHED
Artikel 40
Fortrolighed
1. Europol og medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger til at beskyttede klassificerede informationer, som indhentes af eller udveksles med Europol i henhold til denne afgørelse. Med henblik herpå vedtager Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal efter høring af Europa-Parlamentet, passende fortrolighedsregler, som er udarbejdet af Styrelsesrådet. Sådanne regler skal indeholde bestemmelser om de tilfælde, hvor Europol kan udveksle klassificerede informationer med tredjeparter.
2. I tilfælde, hvor Europol pålægger en person følsomme opgaver, forpligter de respektive medlemsstater sig til efter anmodning fra direktøren at foretage sikkerhedsundersøgelser af egne statsborgere i overensstemmelse med de nationale bestemmelser og til at bistå hinanden hermed. Den myndighed, der har kompetence i henhold til de nationale bestemmelser, meddeler kun resultatet af sikkerhedsundersøgelsen til Europol. Resultaterne er bindende for Europol.
3. Medlemsstaterne og Europol må kun betro særligt kvalificerede og sikkerhedsgodkendte personer at arbejde med databehandling hos Europol. Styrelsesrådet vedtager reglerne for sikkerhedsgodkendelse af Europols personale. Styrelsesrådet holdes regelmæssigt informeret af direktøren om resultatet af sikkerhedskontrollen af Europols personale.
Artikel 41
Tavsheds- og fortrolighedspligt
1. Medlemmerne af Styrelsesrådet, direktøren, vicedirektørerne, Europols personale og forbindelsesofficererne skal afholde sig fra enhver handling og offentlig meningstilkendegivelse, der vil kunne skade Europols anseelse eller virksomhed.
2. Medlemmerne af Styrelsesrådet, direktøren, vicedirektørerne, Europols personale og forbindelsesofficererne samt enhver, som udtrykkeligt har fået pålagt tavsheds- eller fortrolighedspligt, eller som har adgang til klassificerede informationer, må ikke afsløre faktiske forhold eller oplysninger, som de får kendskab til i medfør af deres stilling eller som led i deres virke hverken offentligt eller over for uvedkommende. Dette gælder dog ikke for faktiske forhold og informationer, som ikke er klassificeret. Tavsheds- og fortrolighedspligten gælder også efter ophøret af den pågældendes tjenesteperiode, tjenestekontrakt eller virke. Tavsheds- og fortrolighedspligten i medfør af første punktum meddeles den pågældende af Europol, samtidig med at der gøres opmærksom på de strafferetlige følger af overtrædelse deraf. Meddelelsen af tavsheds- og fortrolighedspligten føres til protokol.
3. Medlemmerne af Styrelsesrådet, direktøren, vicedirektørerne, Europols personale, forbindelsesofficererne samt de personer, som er pålagt tavsheds- og fortrolighedspligt i henhold til stk. 2, må ikke uden at underrette direktøren eller Styrelsesrådet, hvis det drejer sig om direktøren, inden- eller udenretsligt fremsætte udtalelser eller afgive erklæringer om forhold og anliggender, som de er blevet bekendt med i medfør af deres stilling eller som led i deres virke.
Styrelsesrådet eller direktøren, alt efter tilfældet, henvender sig til de judicielle instanser eller enhver anden kompetent instans for at sikre, at de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med national ret træffes.
Sådanne foranstaltninger kan enten være at få fastsat nærmere regler for afgivelse af vidneudsagn, som kan sikre oplysningernes fortrolige karakter, eller, for så vidt det er tilladt ifølge national ret, at afslå at meddele oplysningerne, hvis beskyttelsen af Europols eller en medlemsstats grundlæggende interesser gør det påkrævet.
Hvis det ifølge medlemsstatens ret er muligt at afslå at vidne, skal de personer, der er nævnt i stk. 2, der indkaldes som vidner, have behørig tilladelse til at vidne. Tilladelsen gives af direktøren, eller hvis det er den pågældende selv, der er indkaldt som vidne, af Styrelsesrådet. Hvis en forbindelsesofficer indkaldes som vidne i forbindelse med oplysninger, han har modtaget fra Europol, gives tilladelsen efter samtykke fra den medlemsstat, hvor den pågældende forbindelsesofficer er hjemmehørende. Pligten til at søge tilladelse gælder også efter ophøret af den pågældendes tjenesteperiode, tjenestekontrakt eller virke.
Endvidere skal der, hvis det viser sig, at vidneudsagnet kan komme til at omfatte oplysninger og efterretninger, som en medlemsstat har videregivet til Europol, eller som klart berører en medlemsstat, indhentes en udtalelse fra denne medlemsstat, inden tilladelsen gives.
Tilladelsen til at vidne kan kun afslås i det omfang, det er nødvendigt for at sikre Europols eller den eller de berørte medlemsstaters væsentlige samfundsinteresser, som bør beskyttes.
4. Medlemsstaterne behandler enhver krænkelse af tavsheds- og fortrolighedspligten, jf. stk. 2 og 3, som en krænkelse af sine retsregler om overholdelse af tavshedspligt og beskyttelse af klassificeret materiale.
De sørger for, at disse regler og bestemmelser ligeledes gælder for deres egne ansatte, som i forbindelse med deres aktivitet har kontakt med Europol.
KAPITEL VIII
BUDGETBESTEMMELSER
Artikel 42
Budget
1. Med forbehold af andre former for indkomst, består Europols indtægter af et tilskud fra Fællesskabet, der opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget (sektionen for Kommissionen) fra den dato for anvendelsen af nærværende afgørelse. Finansieringen af Europol er betinget af en aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet (i det følgende benævnt »budgetmyndigheden«) som fastsat i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (15).
2. Europols udgifter omfatter udgifter til personale, administration, infrastruktur og drift.
3. Direktøren udarbejder et udkast til overslag over Europols indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår, herunder et udkast til stillingsfortegnelse, og forelægger det for Styrelsesrådet. Udkastet til stillingsfortegnelsen skal indeholde både faste og midlertidige stillinger og udstationerede nationale eksperter og anføre antal, grad og kategori for det personale, der er beskæftiget i Europol i det pågældende regnskabsår.
4. Indtægter og udgifter skal balancere.
5. Styrelsesrådet vedtager udkastet til overslag over indtægter og udgifter, herunder udkastet til stillingsfortegnelse, ledsaget af det foreløbige arbejdsprogram og fremsender disse til Kommissionen senest den 31. marts hvert år. Hvis Kommissionen har indsigelser mod udkastet til overslag, meddeler den Styrelsesrådet dette inden for en frist på 30 dage fra modtagelsen.
6. Kommissionen sender overslaget til budgetmyndigheden sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget.
7. På grundlag af overslaget anfører Kommissionen i det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget de beløb, som den finder påkrævet i forbindelse med stillingsfortegnelsen, og det tilskud, der ydes over dette budget, og den forelægger disse for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 272 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
8. Budgetmyndigheden godkender bevillingerne i form af tilskud til Europol og stillingsfortegnelsen i forbindelse med godkendelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget.
9. Styrelsesrådet vedtager Europols budget og stillingsfortegnelse. De bliver gældende, når Den Europæiske Unions almindelige budget er endeligt vedtaget. De skal om nødvendigt tilpasses løbende gennem vedtagelse af et revideret budget.
10. Enhver ændring af budgettet, herunder af stillingsfortegnelsen, skal ske efter den procedure, der er fastlagt i stk. 5-9.
11. Styrelsesrådet underretter snarest muligt budgetmyndigheden om eventuelle projekter, som den har til hensigt at gennemføre, og som kan få væsentlige finansielle følger for finansieringen af Europols budget, navnlig projekter, som vedrører fast ejendom, såsom leje eller køb af bygninger. Den underretter Kommissionen herom. Hvis en af budgetmyndighedens parter meddeler, at den har til hensigt at afgive udtalelse, fremsendes udtalelsen til Styrelsesrådet inden for en periode på seks uger fra datoen for dens underretning af budgetmyndigheden om projektet.
Artikel 43
Gennemførelse af og kontrol med budgettet
1. Direktøren gennemfører Europols budget.
2. Senest den 28. februar efter hvert afsluttet regnskabsår sender Europols regnskabsfører Kommissionens regnskabsfører det foreløbige årsregnskab ledsaget af en beretning om budgetforvaltningen og den økonomiske forvaltning i regnskabsåret. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentraliserede organer i overensstemmelse med artikel 128 i Rådets forordning (EF, Euratom) af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (16).
3. Senest den 31. marts efter hvert afsluttet regnskabsår sender Kommissionens regnskabsfører Revisionsretten Europols foreløbige regnskab ledsaget af beretningen om budgetforvaltningen og den økonomiske forvaltning i regnskabsåret. Beretningen om budgetforvaltningen og den økonomiske forvaltning sendes tillige til Europa-Parlamentet og Rådet.
4. Ved modtagelsen af Revisionsrettens bemærkninger til Europols foreløbige regnskab opstiller direktøren, i henhold til artikel 129 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, på eget ansvar Europols endelige regnskab og sender det til Styrelsesrådet med henblik på udtalelse.
5. Styrelsesrådet afgiver udtalelse om Europols endelige årsregnskab.
6. Senest den 1. juli det efterfølgende regnskabsår sender direktøren det endelige årsregnskab sammen med Styrelsesrådets udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.
7. Det endelige årsregnskab offentliggøres.
8. Direktøren sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dennes bemærkninger. Der sendes kopi heraf til Styrelsesrådet.
9. Direktøren forelægger alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren for det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, for Europa-Parlamentet på dettes anmodning, jf. artikel 146, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
10. Under hensyn til en henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet inden den 30. april i år n + 2 direktøren decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret n.
Artikel 44
Finansforordning
Styrelsesrådet vedtager finansforordningen vedrørende Europol efter høring af Kommissionen. Den må ikke afvige fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, medmindre det er absolut nødvendigt for Europols drift. Der kræves forudgående samtykke fra Kommissionen for at vedtage regler, der fraviger bestemmelserne i forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002. Budgetmyndigheden informeres om enhver fravigelse.
KAPITEL IX
DIVERSE BESTEMMELSER
Artikel 45
Regler for adgang til Europols dokumenter
På grundlag af et forslag fra direktøren vedtager Styrelsesrådet senest seks måneder efter, at denne afgørelse har fået virkning, regler for aktindsigt i Europols dokumenter under hensyntagen til de principper og begrænsninger, som er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (17).
Artikel 46
EU's klassificerede informationer
Europol anvender de sikkerhedsprincipper og minimumsregler, som er fastsat i Rådets afgørelse 2001/264/EF af 19. marts 2001 om vedtagelse af Rådets sikkerhedsforskrifter (18), for så vidt angår EU's klassificerede informationer.
Artikel 47
Sprog
1. Bestemmelserne i forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der skal gælde for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (19), finder anvendelse på Europol.
2. Styrelsesrådet træffer med enstemmighed afgørelse om Europols interne sprogordning.
3. Det oversættelsesarbejde, der er nødvendigt for udførelsen af Europols opgaver, varetages af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer (20).
Artikel 48
Underretning af Europa-Parlamentet
Formanden for Rådet, formanden for Styrelsesrådet og direktøren giver efter anmodning møde i Europa-Parlamentet for at drøfte spørgsmål vedrørende Europol under iagttagelse af tavsheds- og fortrolighedspligten.
Artikel 49
Bekæmpelse af svig
Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (21), finder anvendelse på Europol. På grundlag af et forslag fra direktøren vedtager Styrelsesrådet senest seks måneder efter, at denne afgørelse har fået virkning, de nødvendige gennemførelsesforanstaltninger, hvorved operative oplysninger kan blive udelukket fra anvendelsesområdet for OLAF's undersøgelser.
Artikel 50
Hjemstedsaftale
De nødvendige dispositioner for at tilvejebringe lokaler til Europol i hjemstedsstaten og de faciliteter, som hjemstedsstaten skal stille til rådighed, samt de særlige regler, der skal gælde i Europols hjemstedsstat for direktøren, medlemmerne af Styrelsesrådet, vicedirektørerne, Europols personale og de pågældendes familiemedlemmer, fastlægges i en hjemstedsaftale, som efter godkendelse i Styrelsesrådet skal indgås mellem Europol og Kongeriget Nederlandene.
Artikel 51
Privilegier og immuniteter
1. Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt en særlig forordning, som skal vedtages på grundlag af artikel 16 i protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, gælder for Europols direktør, vicedirektører og Europols personale i øvrigt.
2. Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter finder anvendelse på Europol.
3. Kongeriget Nederlandene og de øvrige medlemsstater aftaler for de øvrige medlemsstaters udstationerede forbindelsesofficerer og deres familiemedlemmer de privilegier og immuniteter, der er nødvendige for, at forbindelsesofficererne kan udføre deres opgaver i Europol tilfredsstillende.
Artikel 52
Ansvar som følge af uautoriseret eller ukorrekt behandling af oplysninger
1. Medlemsstaterne er ansvarlige i overensstemmelse med national ret for skader, der påføres en person på grund af retligt eller faktisk ukorrekte oplysninger, som er lagret eller behandlet af Europol. Den skadelidte kan kun kræve erstatning af den medlemsstat, hvor skaden er sket, og skal rette sin anmodning om erstatning til den pågældende medlemsstats judicielle myndigheder i overensstemmelse med national ret. En medlemsstat kan ikke fritages for det ansvar, den i henhold til sin nationale lovgivning har over for en skadelidt person, med henvisning til, at en anden medlemsstat eller Europol har videregivet ukorrekte oplysninger.
2. Hvis de retligt eller faktisk ukorrekte oplysninger, omhandlet i stk. 1, skyldes en fejlagtig videregivelse eller en manglende opfyldelse af pligter i henhold til denne afgørelse fra en eller flere medlemsstaters side, eller at Europol har lagret eller behandlet oplysningerne ulovligt eller ukorrekt, skal Europol eller den eller disse medlemsstater efter anmodning godtgøre den udbetalte erstatning i medfør af stk. 1, medmindre den medlemsstat, på hvis område skaden er sket, har anvendt oplysningerne i strid med denne afgørelse.
3. En eventuel tvist mellem den medlemsstat, der har betalt erstatning i henhold til stk. 1, og Europol eller en anden medlemsstat om det principielle i godtgørelsen eller selve beløbet skal forelægges for Styrelsesrådet, der afgør sagen med et flertal på to tredjedele af sine medlemmer.
Artikel 53
Andre former for ansvar
1. Europols ansvar i kontraktforhold fastlægges efter den nationale lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.
2. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold, er Europol uanset et eventuelt ansvar efter artikel 52 forpligtet til at erstatte skader, som er forvoldt af dets organer eller personale under udøvelsen af deres hverv, for så vidt det kan tilskrives dem, og uanset de forskellige procedurer for skadeserstatningskrav, der findes i henhold til medlemsstaternes lovgivning.
3. Skadelidte kan kræve, at Europol undlader at foretage en handling eller omstøder en allerede foretaget handling.
4. Spørgsmålet om, hvilken national domstol i de enkelte medlemsstater der har kompetence til at behandle tvister angående Europols ansvar i medfør af denne artikel, afgøres under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (22).
Artikel 54
Ansvar i forbindelse med Europols deltagelse i fælles efterforskningshold
1. Den medlemsstat, på hvis område Europols personale forårsager skade i forbindelse med aktiviteter efter artikel 6 som led i deres deltagelse i operative foranstaltninger, skal genoprette en sådan skade på de betingelser, der gælder for skade forårsaget af Europols eget personale.
2. Medmindre der aftales andet med den pågældende medlemsstat, skal Europol fuldt ud godtgøre beløb, som denne medlemsstat har udbetalt til ofre eller personer, der er berettiget på deres vegne, for den skade, der er nævnt i stk. 1. En eventuel tvist mellem denne medlemsstat og Europol om det principielle i godtgørelsen eller selve beløbet henvises til Styrelsesrådet, der afgør sagen.
KAPITEL X
OVERGANGSBESTEMMELSER
Artikel 55
Generel retssuccession
1. Denne afgørelse berører ikke retskraften af aftaler indgået af Europol som oprettet ved Europolkonventionen før denne afgørelses anvendelse.
2. Stk. 1 gælder navnlig den hjemstedsaftale, der er indgået på grundlag af artikel 37 i Europolkonventionen, samt aftaler mellem Kongeriget Nederlandene og de øvrige medlemsstater indgået på grundlag af artikel 41, stk. 2, i Europolkonventionen og alle internationale aftaler, herunder bestemmelser deri om informationsudveksling, og kontrakter indgået af Europol, erstatningsansvar pålagt Europol og ejendomme erhvervet af Europol, således som oprettet ved Europolkonventionen.
Artikel 56
Direktør og vicedirektører
1. Direktøren og vicedirektørerne, der er udnævnt på grundlag af artikel 29 i Europolkonventionen, fortsætter i den resterende del af deres embedsperiode som direktør og vicedirektører, jf. dog artikel 38 i denne afgørelse. Hvis deres embedsperiode udløber inden for et år efter denne afgørelses anvendelse, forlænges deres embedsperiode automatisk til et år efter datoen for denne afgørelses anvendelse.
2. Hvis direktøren eller en eller flere vicedirektører ikke ønsker at handle i overensstemmelse med stk. 1, udpeger Styrelsesrådet en midlertidig direktør eller eventuelt en eller flere midlertidige vicedirektører for en periode på højst 18 måneder, indtil der kan foretages udnævnelser i henhold til artikel 38, stk. 1 og 2.
Artikel 57
Personale
1. Som en undtagelse fra artikel 39 vil alle ansættelseskontrakter indgået af Europol som oprettet ved Europolkonventionen, og som var i kraft på datoen for denne afgørelses anvendelse, blive opfyldt, indtil de udløber, og de kan ikke forlænges på grundlag af Europols personalevedtægt (23) efter anvendelsesdatoen for denne afgørelse.
2. Alle medlemmer af personalet med ansættelseskontrakt som nævnt i stk. 1 får mulighed for at indgå en kontrakt som midlertidigt ansat ifølge artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene, på de forskellige trin ifølge stillingsfortegnelsen, eller som kontraktansatte i henhold til artikel 3a i ansættelsesvilkårene.
Med henblik herpå gennemføres der efter denne afgørelses ikrafttrædelse og senest to år efter anvendelsesdatoen, af den myndighed, der er bemyndiget til at indgå ansættelseskontrakter, en intern udvælgelsesprøve udelukkende for det personale, der har en kontrakt med Europol på datoen for denne afgørelses anvendelse, for at kontrollere kvalifikationer, indsats og integritet hos dem, der skal ansættes.
Afhængig af arten af de funktioner, der udføres, og deres niveau vil godkendte ansøgere blive tilbudt enten en kontrakt som midlertidigt ansat eller som kontraktansat for en periode svarende til mindst den resterende tid i henhold til den kontrakt, der blev indgået før datoen for denne afgørelses anvendelse.
3. Hvis Europol inden datoen for denne afgørelses anvendelse havde indgået endnu en tidsbegrænset kontrakt, og den pågældende ansatte havde accepteret en kontrakt som midlertidigt ansat eller kontraktansat efter betingelserne i stk. 2, tredje afsnit, kan eventuelle efterfølgende forlængelser kun indgås på ubestemt tid i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 39, stk. 4.
4. Hvis Europol inden datoen for denne afgørelses anvendelse havde indgået en kontrakt på ubestemt tid, og den pågældende ansatte havde accepteret en kontrakt som midlertidigt ansat eller kontraktansat efter betingelserne i stk. 2, tredje afsnit, indgås denne kontrakt på ubestemt tid i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, og artikel 85, stk. 1, i ansættelsesvilkårene.
5. Europols personalevedtægt og andre relevante instrumenter finder fortsat anvendelse på medlemmer af personalet, der ikke er ansat i overensstemmelse med stk. 2. Som en undtagelse fra kapitel 5 i Europols personalevedtægt finder den årlige procentvise løntilpasning, der fastsættes af Rådet ifølge artikel 65 i vedtægten, anvendelse på Europols personale.
Artikel 58
Budget
1. Dechargeproceduren for budgetter, der er godkendt på basis af artikel 35, stk. 5, i Europolkonventionen gennemføres i overensstemmelse med bestemmelserne i Europolkonventionens artikel 36, stk. 5, og finansforordningen vedtaget på grundlag af artikel 35, stk. 9, i Europolkonventionen.
2. Følgende finder anvendelse i forbindelse med gennemførelsen af dechargeproceduren, jf. stk. 1:
a)
Dechargeproceduren for årsregnskaber fra det år, der ligger forud for datoen for anvendelsen af denne afgørelse, gennemføres fortsat af Det Fælles Revisionsudvalg efter procedurerne i Europolkonventionens artikel 36. Dechargeprocedurerne i Europolkonventionen finder fortsat anvendelse i det i den forbindelse nødvendige omfang.
b)
Styrelsesrådet som nævnt i denne afgørelses artikel 36 har ret til at beslutte at lade andre varetage de funktioner, der tidligere blev løst af finansinspektøren og Budgetudvalget på grundlag af Europolkonventionen.
3. Alle udgifter som følge af forpligtelser indgået af Europol i overensstemmelse med finansforordningen vedtaget på basis af artikel 35, stk. 9, i Europolkonventionen før denne afgørelses anvendelse, og som på det tidspunkt endnu ikke er betalt, betales som omhandlet i nærværende artikels stk. 4.
4. Inden udløbet af en periode på 12 måneder efter denne afgørelses anvendelse, fastsætter Styrelsesrådet det beløb, der dækker de udgifter, der er nævnt i stk. 3. Et tilsvarende beløb finansieret af de akkumulerede overskud på budgetter godkendt efter artikel 35, stk. 5, i Europolkonventionen overføres til det første budget, der opstilles i henhold til denne afgørelse, og udgør en formålsbestemt indtægt til at dække disse udgifter.
Hvis overskuddene ikke er tilstrækkelige til at dække de udgifter, der er nævnt i stk. 3, sikrer medlemsstaterne den nødvendige finansiering i overensstemmelse med procedurerne i Europolkonventionen.
5. Resten af overskuddene på budgetter godkendt på basis af artikel 35, stk. 5, i Europolkonventionen betales tilbage til medlemsstaterne. Det beløb, der skal betales tilbage til hver af medlemsstaterne, beregnes på basis af medlemsstaternes årlige bidrag til Europols budgetter, jf. artikel 35, stk. 2, i Europolkonventionen.
Tilbagebetalingen til medlemsstaterne skal foretages senest tre måneder efter fastsættelsen af det beløb, der dækker udgifterne omhandlet i stk. 3, og afslutningen af dechargeproceduren for budgetterne, der er godkendt ifølge artikel 35, stk. 5, i Europolkonventionen.
Artikel 59
Foranstaltninger, der skal forberedes og vedtages før denne afgørelses anvendelse
1. Styrelsesrådet, der er oprettet på grundlag af Europolkonventionen, og direktøren, der er udnævnt på grundlag af denne konvention, samt Den Fælles Kontrolinstans, der er oprettet på grundlag af Europolkonventionen, skal forberede vedtagelsen af følgende instrumenter:
a)
bestemmelserne vedrørende rettigheder og forpligtelser for forbindelsesofficererne, jf. artikel 9, stk. 5
b)
regler for analyseregistrene, jf. artikel 14, stk. 1, tredje afsnit
c)
regler for Europols forbindelser, jf. artikel 26, stk. 1, litra b)
d)
regler om gennemførelse af personalevedtægten, jf. artikel 37, stk. 9, litra d)
e)
regler for udvælgelse og afskedigelse af direktøren og vicedirektørerne, jf. artikel 38, stk. 3 og 7
f)
regler om fortrolighed, jf. artikel 40, stk. 1
g)
finansforordningen, jf. artikel 44
h)
eventuelle andre instrumenter, der er nødvendige for at forberede anvendelsen af denne afgørelse.
2. Med henblik på vedtagelse af de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1, litra a), d), e), g) og h), sammensættes Styrelsesrådet som fastsat i artikel 37, stk. 1. Styrelsesrådet vedtager disse foranstaltninger efter den procedure, der er fastlagt i de bestemmelser, der henvises til i nærværende artikels stk. 1, litra a), d), e) og g).
Rådet vedtager de foranstaltninger, der er nævnt i stk. 1, litra b), c), og f), i overensstemmelse med proceduren i stk. 1, litra b), c), og f).
Artikel 60
Finansielle foranstaltninger og afgørelser, der skal træffes forud for anvendelsen af denne afgørelse
1. Styrelsesrådet træffer i den sammensætning, der er fastlagt i artikel 37, stk. 1, alle de finansielle foranstaltninger og afgørelser, der er nødvendige for anvendelsen af den nye finansielle ramme.
2. De finansielle foranstaltninger og afgørelser, der er omhandlet i stk. 1, træffes i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, og skal blandt andet omfatte:
a)
forberedelse og vedtagelse af alle de foranstaltninger og afgørelser, der er omhandlet i artikel 42, vedrørende det første regnskabsår efter datoen for denne afgørelses anvendelse
b)
udnævnelse af regnskabsføreren som omhandlet i artikel 37, stk. 9, litra e), senest den 15. november året før det første regnskabsår efter datoen for anvendelsen af denne afgørelse
c)
oprettelse af en intern revisionsfunktion som omhandlet i artikel 37, stk. 9, litra f).
3. Godkendelsen af operationer, der henhører under det første regnskabsår efter datoen for anvendelsen af denne afgørelse, foretages af den direktør, der er udpeget i henhold til Europolkonventionens artikel 29, fra den 15. november året før det første regnskabsår efter datoen for anvendelsen af denne afgørelse. Fra og med denne dato har direktøren endvidere ret til i fornødent omfang at uddelegere opgaverne som anvisningsberettiget. Forordning (EF, Euratom) 2343/2002 iagttages ved varetagelsen af opgaverne som anvisningsberettiget.
4. Den forudgående kontrol af de operationer, der henhører under det første regnskabsår efter datoen for anvendelsen af denne afgørelse, foretages af den finansinspektør, der er udpeget i henhold til Europolkonventionens artikel 27, stk. 3, fra den 15. november til den 31. december året før det første regnskabsår efter datoen for anvendelsen af denne afgørelse. Finansinspektøren udfører denne funktion i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) 2343/2002.
5. En del af Europols overgangsudgifter til forberedelse af den nye finansielle ramme fra året før det første regnskabsår efter datoen for anvendelsen af denne afgørelse dækkes over Den Europæiske Unions almindelige budget. Finansieringen af disse udgifter kan antage form af et tilskud fra Fællesskabet.
KAPITEL XI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 61
Gennemførelse
Medlemsstaterne sikrer, at deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med denne afgørelse på datoen for anvendelsen af denne afgørelse.
Artikel 62
Udskiftning
Denne afgørelse træder i stedet for Europolkonventionen og protokollen vedrørende Europols privilegier og immuniteter, medlemmerne af Europols organer, vicedirektørerne og Europols personale fra datoen for anvendelsen af denne afgørelse.
Artikel 63
Ophævelse
Medmindre andet er bestemt i denne afgørelse, ophæves alle bestemmelser om gennemførelse af Europolkonventionen med virkning fra datoen for anvendelsen af denne afgørelse.
Artikel 64
Ikrafttrædelse og anvendelse
1. Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Den anvendes fra den 1. januar 2010 eller fra datoen for anvendelsen af forordningen omhandlet i artikel 51, stk. 1, alt efter hvilken dato der er den seneste.
Artikel 57, stk. 2, andet afsnit, og artikel 59, 60 og 61 anvendes dog fra datoen for denne afgørelses ikrafttræden.
Udfærdiget i Luxembourg, den 6. april 2009.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 6 päivänä huhtikuuta 2009,
Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamisesta
(2009/371/YOS)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 2 kohdan sekä 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan poliisiviraston, jäljempänä ’Europol’, perustamisesta sovittiin Euroopan unionista 7 päivänä helmikuuta 1992 tehdyn sopimuksen puitteissa ja sitä säännellään Euroopan poliisiviraston perustamisesta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehdyllä yleissopimuksella, jäljempänä ’Europol-yleissopimus’ (2).
(2)
Europol-yleissopimukseen on tehty joukko muutoksia, jotka on otettu kolmeen pitkän ratifiointiprosessin jälkeen voimaan tulleeseen pöytäkirjaan. Näin ollen yleissopimuksen korvaaminen päätöksellä helpottaa myöhemmin mahdollisesti tarvittavien muutosten tekemistä.
(3)
Europolin säädöskehystä voidaan osittain yksinkertaistaa ja parantaa perustamalla Europol unionin virastona, joka saa rahoituksensa Euroopan unionin yleisestä talousarviosta, koska Europoliin voidaan sen jälkeen soveltaa yleisiä sääntöjä ja menettelyjä.
(4)
Viimeaikaiset säädökset, joilla on perustettu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon kuuluvilla aloilla toimivia vastaavia unionin elimiä, on annettu neuvoston päätöksinä (Eurojust-yksikön perustamisesta vakavan rikollisuuden torjunnan tehostamiseksi 28 päivänä helmikuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2002/187/YOS (3) ja Euroopan poliisiakatemian (Cepol) perustamisesta 20 päivänä syyskuuta 2005 tehty neuvoston päätös 2005/681/YOS (4), koska tällaisia päätöksiä on helpompi mukauttaa olosuhteiden muuttuessa ja uusien poliittisten painopisteiden noustessa esiin.
(5)
Europolin perustaminen Euroopan unionin talousarviosta rahoitettavana unionin virastona vahvistaa Euroopan parlamentin asemaa Europolin valvojana, koska Euroopan parlamentti osallistuu talousarvion ja siihen sisältyvän henkilöstötaulukon hyväksymiseen ja vastuuvapauden myöntämismenettelyyn.
(6)
Soveltamalla Europoliin samoja yleisiä sääntöjä ja menettelyjä kuin unionin vastaaviin elimiin varmistetaan hallinnon yksinkertaistaminen, mikä antaa Europolille mahdollisuuden käyttää nykyistä suuremman osan voimavaroistaan perustehtäviensä hoitamiseen.
(7)
Europolin toimintaa voidaan edelleen yksinkertaistaa ja parantaa toimenpiteillä, joilla pyritään lisäämään Europolin mahdollisuuksia avustaa ja tukea jäsenvaltioiden toimivaltaisia lainvalvontaviranomaisia, ilman että Europolin henkilöstölle annetaan toimeenpanovaltuuksia.
(8)
Eräs tällainen parannus on huolehtiminen siitä, että Europol pystyy avustamaan jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia vakavan rikollisuuden erityisten muotojen torjumisessa ilman nykyistä rajoitusta, jonka mukaan rikollisjärjestön osallisuudesta on oltava tosiasioihin perustuvaa näyttöä.
(9)
Olisi rohkaistava yhteisten tutkintaryhmien perustamista, ja on tärkeää, että Europolin henkilöstö voi osallistua niihin. Jotta osallistuminen olisi mahdollista kaikissa jäsenvaltioissa, olisi taattava, ettei Europolin henkilöstön jäseniin sovelleta erivapauksia heidän osallistuessaan yhteisen tutkintaryhmän toimintaan tukemalla sitä. Tämä on mahdollista sen jälkeen, kun sitä varten on annettu asetus Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 16 artiklan perusteella.
(10)
Turhien menettelyjen välttämiseksi Europolin kansallisilla yksiköillä olisi oltava suora pääsy kaikkiin Europolin tietojärjestelmässä oleviin tietoihin.
(11)
Tavoitteidensa saavuttamiseksi Europol käsittelee henkilötietoja automaattisesti tai strukturoitujen manuaalisten arkistojen avulla. Näin ollen olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla taataan sellainen tietosuojan taso, joka vastaa vähintään yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä Strasbourgissa 28 päivänä tammikuuta 1981 allekirjoitetun Euroopan neuvoston yleissopimuksen ja, sen jälkeen kun ne ovat voimassa jäsenvaltioiden välillä, siihen myöhemmin tehtyjen muutosten sisältämien periaatteiden soveltamisesta johtuvaa tasoa.
(12)
Poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamista koskevaa neuvoston puitepäätöstä tullaan soveltamaan henkilötietojen toimittamiseen jäsenvaltioilta Europolille. Puitepäätös ei vaikuta tämän päätöksen asiaan liittyviin tietosuojasäännöksiin, ja tämän päätöksen olisi sisällettävä henkilötietojen suojaa koskevia erityisiä säännöksiä, joilla näitä asioita säädellään tarkemmin Europolin luonne, tehtävät ja toimivalta huomioiden.
(13)
Tarvitaan tietosuojasta vastaava henkilö, jonka tehtävänä olisi varmistaa itsenäisesti henkilötietojen, mukaan luettuina ne Europolin henkilöstöä koskevat henkilötiedot, jotka on suojattu henkilötietoja, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (5) 24 artiklan nojalla, lainmukainen käsittely sekä tämän päätöksen säännösten noudattaminen.
(14)
Olisi lisättävä Europolin nykyisiä mahdollisuuksia luoda ja hallinnoida sen tehtäviä tukevia tietojenkäsittelyjärjestelmiä. Tällaisia uusia tietojenkäsittelyjärjestelmiä olisi perustettava ja pidettävä yllä neuvoston hyväksymällä hallintoneuvoston päätöksellä noudattaen yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä Strasbourgissa 28 päivänä tammikuuta 1981 tehdyssä Euroopan neuvoston yleissopimuksessa ja Euroopan neuvoston ministerikomitean 17 päivänä syyskuuta 1987 antamassa suosituksessa R(87) 15 vahvistettuja yleisiä tietosuojaperiaatteita.
(15)
Tämä päätös mahdollistaa virallisia asiakirjoja koskevan julkisuusperiaatteen huomioon ottamisen.
(16)
Europolin olisi tehtäviensä hoitamiseksi toimittava yhteistyössä Euroopan unionin toimielinten, elinten ja virastojen, Eurojust mukaan lukien, kanssa varmistaen tietosuojan riittävän tason.
(17)
Europolin olisi voitava tehdä sopimuksia tai sopia yhteistyöjärjestelyistä unionin ja yhteisön toimielinten, virastojen ja elinten kanssa, jotta parannetaan tehokkuutta ja vältetään päällekkäistä työtä kummankin osapuolen toimivaltaan kuuluvassa vakavan rikollisuuden eri muotojen torjunnassa.
(18)
Europolin mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä kolmansien valtioiden ja organisaatioiden kanssa olisi järkeistettävä, jotta tältä osin varmistetaan yhdenmukaisuus Euroopan unionin yleisen toimintalinjan kanssa, ja tällaisen tulevan yhteistyön toteuttamistavoista olisi annettava uusia säännöksiä.
(19)
Europolin hallintomallia olisi parannettava yksinkertaistamalla menettelyjä ja laatimalla aikaisempaa yleisluonteisempi kuvaus hallintoneuvoston tehtävistä sekä vahvistamalla yleissääntö, jonka mukaan kaikki päätökset olisi tehtävä kahden kolmasosan enemmistöllä.
(20)
Europolin täyden vastuullisuuden ja avoimuuden varmistamiseksi olisi myös toivottavaa säätää Euroopan parlamentin Europolia koskevan valvonnan tehostamisesta, ottaen asianmukaisella tavalla huomioon tarpeen turvata sen toimintaa koskevien tietojen luottamuksellisuus.
(21)
Europolin tuomioistuinvalvonta toteutetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 35 artiklan mukaisesti.
(22)
Olisi säädettävä tarkkaan harkituista siirtymätoimenpiteistä, jotta Europol voisi edelleen suorittaa tehtävänsä parhaan kykynsä mukaan.
(23)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitetta, joka on unionin tason lainvalvontayhteistyöstä vastaavan elimen perustaminen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi hyväksyä toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetun ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(24)
Tässä päätöksessä kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja periaatteita,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
I LUKU
PERUSTAMINEN JA TEHTÄVÄT
1 artikla
Perustaminen
1. Tämä päätös korvaa Euroopan poliisiviraston perustamisesta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’Europol-yleissopimus’, määräykset.
Europolin toimipaikka on Haagissa, Alankomaissa.
2. Tässä päätöksessä tarkoitettua Europolia pidetään Europol-yleissopimuksella perustetun Europolin oikeudellisena seuraajana.
3. Europol toimii yhteistyössä kunkin jäsenvaltion 8 artiklan mukaisesti perustettavan tai nimettävän yhden kansallisen yksikön kanssa.
2 artikla
Oikeuskelpoisuus
1. Europol on oikeushenkilö.
2. Europolilla on kussakin jäsenvaltiossa laajin oikeus- ja oikeustoimikelpoisuus, joka oikeushenkilöillä voi kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaan olla. Europol voi erityisesti hankkia ja luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.
3. Europolilla on valtuudet tehdä toimipaikkaansa koskeva sopimus Alankomaiden kuningaskunnan kanssa.
3 artikla
Tavoite
Europolin tavoitteena on tukea ja tehostaa jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintaa ja keskinäistä yhteistyötä vähintään kahteen jäsenvaltioon vaikuttavan järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin ja muiden vakavan rikollisuuden muotojen ehkäisemisessä ja torjunnassa.
Tässä päätöksessä ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ tarkoitetaan kaikkia jäsenvaltioissa olevia julkisia elimiä, jotka ovat kansallisen lainsäädännön nojalla vastuussa rikosten ehkäisemisestä ja torjunnasta.
4 artikla
Toimivalta
1. Europolin toimivalta käsittää järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin ja liitteessä I luetellut muut vakavan rikollisuuden muodot, jotka vaikuttavat vähintään kahteen jäsenvaltioon siten, että rikosten laajuuden, merkittävyyden ja seurausten vuoksi tarvitaan jäsenvaltioiden yhteinen toimintatapa.
2. Neuvosto määrittelee hallintoneuvoston suosituksesta Europolin painopisteet ottaen erityisesti huomioon Europolin valmistelemat strategiset analyysit ja uhka-arviot.
3. Europolin toimivalta käsittää myös liitännäisrikokset. Liitännäisrikoksiksi katsotaan seuraavat rikokset:
a)
rikokset, jotka tehdään Europolin toimivaltaan kuuluvien tekojen suorittamiseen tarvittavien keinojen hankkimiseksi;
b)
rikokset, jotka tehdään Europolin toimivaltaan kuuluvien tekojen edistämiseksi tai toteuttamiseksi;
c)
rikokset, jotka tehdään Europolin toimivaltaan kuuluvien tekojen rankaisematta jäämisen varmistamiseksi.
5 artikla
Tehtävät
1. Europolin ensisijaiset tehtävät ovat:
a)
kerätä, säilyttää, käsitellä, analysoida ja vaihtaa tiedustelu- ja muita tietoja;
b)
ilmoittaa viipymättä jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille 8 artiklassa tarkoitetun kansallisen yksikön välityksellä niitä koskevat tiedot ja rikosten välillä havaitut yhteydet;
c)
avustaa jäsenvaltioissa tehtävää tutkintaa erityisesti välittämällä kansallisille yksiköille kaikki asiaankuuluvat tiedot;
d)
pyytää yksittäisissä tapauksissa asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia aloittamaan, tekemään tai sovittamaan yhteen tutkintaa sekä ehdottaa yhteisten tutkintaryhmien perustamista;
e)
toimittaa tiedustelutietoja ja analyysitukea jäsenvaltioille merkittävien kansainvälisten tapahtumien yhteydessä;
f)
laatia Europolin tavoitteeseen liittyviä uhka-arvioita, strategisia analyyseja ja yleisiä tilannekatsauksia, järjestäytynyttä rikollisuutta koskevat uhka-arviot mukaan luettuina.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tehtäviin kuuluu tuen antaminen jäsenvaltioille internetistä saatavien tietojen keräämisessä ja analysoimisessa, tarkoituksena avustaa internetin välityksellä edistetyn tai harjoitetun rikollisen toiminnan tunnistamista.
3. Europolin tehtäviin kuuluvat lisäksi:
a)
jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tutkinnassa käyttämän erikoisosaamisen kehittäminen ja tutkintaa koskevien neuvojen antaminen;
b)
strategisten tiedustelutietojen toimittaminen, minkä tarkoituksena on avustaa ja edistää operatiiviseen toimintaan kansallisella ja unionin tasolla käytettävissä olevien voimavarojen tehokasta ja tuloksellista käyttöä, sekä tällaisen toiminnan tukeminen.
4. Lisäksi Europol voi 3 artiklan mukaisen tavoitteensa puitteissa sekä käytettävissään olevien henkilöstö- ja budjettiresurssien mukaisesti ja hallintoneuvoston asettamissa rajoissa avustaa jäsenvaltioita tarjoamalla tukea, neuvoja ja tutkimusta seuraavilla aloilla:
a)
jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten edustajien koulutus, tarvittaessa yhteistyössä Euroopan poliisiakatemian kanssa;
b)
näiden viranomaisten toiminnan organisointi ja niiden varusteet helpottamalla jäsenvaltioiden välisen teknisen tuen antamista;
c)
rikoksentorjuntamenetelmät;
d)
tekniset ja rikosten tutkintaan liittyvät menetelmät ja analyysit sekä tutkintamenetelmät.
5. Europol toimii myös keskustoimistona euron väärentämisen torjunnassa siten kuin euron suojelemisesta väärentämiseltä nimeämällä Europol euron väärentämisen torjunnan keskustoimistoksi 12 päivänä heinäkuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksessä 2005/511/YOS (6) on säädetty. Europol voi myös edistää jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tai yhteisten tutkintaryhmien euron väärentämisen torjumiseksi toteuttamien toimenpiteiden yhteensovittamista asianmukaisessa yhteistyössä unionin ja kolmansien valtioiden elinten kanssa. Europol voi pyynnöstä tukea taloudellisesti euron väärentämisen tutkintaa.
6 artikla
Osallistuminen yhteisiin tutkintaryhmiin
1. Europolin henkilöstö voi osallistua tukihenkilöinä yhteisiin tutkintaryhmiin, myös sellaisiin ryhmiin, jotka on perustettu yhteisistä tutkintaryhmistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/465/YOS (7) 1 artiklan, keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn yleissopimuksen (8) 13 artiklan tai tullihallintojen keskinäisestä avunannosta ja yhteistyöstä 18 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn yleissopimuksen (9) 24 artiklan mukaisesti, siltä osin kuin kyseiset ryhmät tutkivat rikoksia, joiden osalta Europol on toimivaltainen tämän päätöksen 4 artiklan nojalla.
Europolin henkilöstö voi niiden jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädetyissä rajoissa, joiden alueella yhteinen tutkintaryhmä toimii, ja 2 kohdassa tarkoitetun järjestelyn mukaisesti avustaa kaikessa yhteisen tutkintaryhmän toiminnassa ja vaihtaa tietoja kaikkien sen jäsenten kanssa 4 kohdan mukaisesti. He eivät kuitenkaan saa osallistua pakkokeinojen käyttämiseen.
2. Niistä hallinnollisista järjestelyistä, jotka tarvitaan, jotta Europolin henkilöstö voi osallistua yhteiseen tutkintaryhmään, määrätään johtajan ja yhteiseen tutkintaryhmään osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisellä järjestelyllä, johon kansalliset yksiköt osallistuvat. Hallintoneuvosto hyväksyy tällaisia järjestelyjä koskevat säännöt.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä määritellään ehdot, joilla Europolin henkilöstöä asetetaan yhteisen tutkintaryhmän käyttöön.
4. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen järjestelyjen mukaisesti Europolin henkilöstö voi olla suoraan yhteydessä yhteisen tutkintaryhmän jäseniin sekä antaa sen jäsenille ja lähetetyille jäsenille tämän päätöksen mukaisesti tietoja, jotka ovat peräisin mistä tahansa 10 artiklassa tarkoitettujen tietojenkäsittelyjärjestelmien osista. Jos kyse on tällaisesta suorasta yhteydenpidosta, Europol ilmoittaa siitä samanaikaisesti niiden jäsenvaltioiden, joilla on edustaja ryhmässä, sekä tiedot toimittaneiden jäsenvaltioiden kansallisille yksiköille.
5. Tiedot, jotka Europolin henkilöstön jäsen on saanut yhteisen tutkintaryhmän jäsenenä, voidaan tiedot toimittaneen jäsenvaltion suostumuksella ja vastuulla sisällyttää 10 artiklassa tarkoitettujen tietojenkäsittelyjärjestelmien mihin tahansa osaan tässä päätöksessä säädetyin edellytyksin.
6. Jos Europolin henkilöstöön kuuluva tekee yhteisen tutkintaryhmän tehtäviä suorittaessaan rikoksen tai jos häntä vastaan tehdään rikos, häneen sovelletaan sen jäsenvaltion, jossa tutkintaryhmä toimii, sellaisia kansallisia säännöksiä, joita sovelletaan vastaavia tehtäviä suorittaviin henkilöihin.
7 artikla
Rikostutkinnan aloittamista koskevat Europolin pyynnöt
1. Jäsenvaltioiden on käsiteltävä Europolin esittämät pyynnöt, jotka koskevat tietyn asian tutkinnan aloittamista, suorittamista tai yhteensovittamista, ja otettava tällaiset pyynnöt asianmukaisella tavalla huomioon. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Europolille, aloitetaanko pyydetty tutkinta.
2. Europolin on ennen rikostutkinnan aloittamista koskevan pyynnön esittämistä ilmoitettava asiasta Eurojustille.
3. Jos asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset päättävät olla noudattamatta Europolin pyyntöä, niiden on ilmoitettava Europolille päätöksestään ja sen perusteluista, paitsi jos perusteluja ei voida esittää sen vuoksi, että
a)
niiden esittäminen vahingoittaisi keskeisiä kansallisia turvallisuusetuja; tai
b)
niiden esittäminen vaarantaisi meneillään olevan tutkinnan onnistumisen tai jonkin henkilön turvallisuuden.
4. Europolille annettavat vastaukset sen esittämiin tietyn asian tutkinnan aloittamista, suorittamista tai yhteensovittamista koskeviin pyyntöihin sekä Europolille annettavat tiedot tutkinnan tuloksista toimitetaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välityksellä tässä päätöksessä ja asiaan liittyvässä kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.
8 artikla
Kansalliset yksiköt
1. Kukin jäsenvaltio perustaa tai nimeää kansallisen yksikön, joka vastaa tässä artiklassa säädettyjen tehtävien toteuttamisesta. Kussakin jäsenvaltiossa nimitetään virkamies kansallisen yksikön johtajaksi.
2. Kansallinen yksikkö on ainoa Europolin ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välinen yhteyselin. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia suorat yhteydet nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten ja Europolin välillä kyseessä olevan jäsenvaltion määrittelemin ehdoin, joihin kuuluu kansallisen yksikön edeltä käsin tapahtuva osallistuminen.
Kansallinen yksikkö saa Europolilta samaan aikaan kaikki Europolin ja nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten välisen suoran yhteydenpidon aikana vaihdetut tiedot. Kansallisen yksikön ja toimivaltaisten viranomaisten välisissä suhteissa noudatetaan kansallista lainsäädäntöä ja erityisesti asiaa koskevien kansallisten valtiosääntöjen asettamia vaatimuksia.
3. Jäsenvaltioiden on toteuttava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan niiden kansallisten yksiköiden toimintakyky ja erityisesti se, että niillä on pääsy asiaankuuluviin kansallisiin tietoihin.
4. Kansallisten yksiköiden tehtävänä on:
a)
toimittaa Europolille oma-aloitteisesti tiedustelu- ja muita tietoja, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamisessa;
b)
vastata Europolin esittämiin tiedustelu- ja muita tietoja sekä neuvoja koskeviin pyyntöihin;
c)
pitää tiedustelu- ja muut tiedot ajan tasalla;
d)
arvioida kansallista lainsäädäntöä noudattaen tiedustelu- ja muita tietoja toimivaltaisten viranomaisten puolesta ja toimittaa tämä aineisto näille viranomaisille;
e)
toimittaa Europolille neuvoja, tiedustelu- ja muita tietoja sekä analyyseja koskevia pyyntöjä;
f)
toimittaa Europolille sen tietokantoihin tallennettavia tietoja;
g)
varmistaa, että kaikki tietojenvaihto niiden ja Europolin välillä tapahtuu lainmukaisesti.
5. Rajoittamatta jäsenvaltioiden vastuuta pitää yllä lakia ja järjestystä sekä huolehtia sisäisestä turvallisuudesta, kansallinen yksikkö ei yksittäisessä tapauksessa ole velvollinen välittämään tiedustelu- tai muita tietoja, jos tämä
a)
vahingoittaisi keskeisiä kansallisia turvallisuusetuja;
b)
vaarantaisi vireillä olevan tutkinnan onnistumisen tai yksittäisten henkilöiden turvallisuuden; tai
c)
paljastaisi tietoja valtion turvallisuusyksiköistä tai valtion turvallisuutta koskevista yksittäisistä tiedustelutoimista.
6. Jäsenvaltiot suorittavat kansallisten yksiköiden yhteydenpidosta Europoliin aiheutuvat kulut eikä niitä, lukuun ottamatta liityntämaksuja, veloiteta Europolilta.
7. Kansallisten yksiköiden johtajat kokoontuvat omasta aloitteestaan taikka hallintoneuvoston tai Europolin johtajan pyynnöstä säännöllisesti avustamaan Europolia operatiivisissa kysymyksissä, erityisesti
a)
tarkastelemaan ja kehittämään ehdotuksia, jotka parantavat Europolin operatiivista tehokkuutta ja rohkaisevat jäsenvaltioita sitoutumaan siihen;
b)
arvioimaan Europolin 5 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti laatimia katsauksia ja analyyseja sekä kehittämään toimenpiteitä, joilla helpotetaan niiden antamien tulosten täytäntöönpanoa;
c)
tukemaan sellaisten yhteisten tutkintaryhmien perustamista, joissa Europol on mukana 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan ja 6 artiklan mukaisesti.
9 artikla
Yhteyshenkilöt
1. Kukin kansallinen yksikkö lähettää Europoliin ainakin yhden yhteyshenkilön. Jollei tämän päätöksen yksittäisistä säännöksistä muuta johdu, yhteyshenkilöt ovat heidät lähettäneen jäsenvaltion lainsäädännön alaisia.
2. Yhteyshenkilöt muodostavat Europolin kansalliset yhteystoimistot, ja heidän kansalliset yksikkönsä antavat heille tehtäväksi edustaa näiden yksiköiden etuja Europolissa heidät lähettäneen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön ja Europolin hallintoon sovellettavien säännösten mukaisesti.
3. Jollei 8 artiklan 4 ja 5 kohdasta muuta johdu, yhteyshenkilöiden tehtävänä on
a)
välittää yhteyshenkilön lähettäneestä kansallisesta yksiköstä saatuja tietoja Europolille;
b)
toimittaa Europolista saatuja tietoja yhteyshenkilön lähettäneen jäsenvaltion kansalliselle yksikölle;
c)
toimia Europolin henkilöstön kanssa yhteistyössä välittämällä tietoja ja antamalla neuvoja; ja
d)
avustaa omilta kansallisilta yksiköiltään saatujen tietojen vaihdossa muiden jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden kanssa omalla vastuullaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Tällainen kahdenvälinen tietojenvaihto voi, jos kansallinen lainsäädäntö sen sallii, koskea myös sellaisia rikoksia, jotka eivät kuulu Europolin toimivaltaan.
4. Yhteyshenkilöiden toimintaan sovelletaan soveltuvin osin 35 artiklaa.
5. Hallintoneuvosto päättää yhteyshenkilöiden oikeuksista ja velvollisuuksista suhteessa Europoliin.
6. Yhteyshenkilöillä on tehtäviensä suorittamiseksi tarpeelliset 51 artiklan 2 kohdan mukaiset erioikeudet ja vapaudet.
7. Europol huolehtii siitä, että yhteyshenkilöille tiedotetaan kaikesta sen toiminnasta ja että heidät otetaan mukaan sen toimintaan siinä määrin kuin se sopii yhteen heidän asemansa kanssa.
8. Europol antaa korvauksetta jäsenvaltioiden käyttöön tarvittavat tilat Europolin toimitiloissa ja tarvittavan tuen niiden yhteyshenkilöiden tehtävien suorittamista varten. Yhteyshenkilön lähettänyt jäsenvaltio vastaa muista hänen lähettämisestään sekä hänen käyttöönsä annettavista varusteista aiheutuvista kustannuksista, jollei hallintoneuvosto Europolin talousarviota laatiessaan tapauskohtaisesti muutoin suosita.
II LUKU
TIETOJENKÄSITTELYJÄRJESTELMÄT
10 artikla
Tietojenkäsittely
1. Europol käsittelee tämän päätöksen mukaisesti tiedustelu- ja muita tietoja, mukaan lukien henkilötiedot, siinä määrin kuin tämä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Europol perustaa 11 artiklassa tarkoitetun Europolin tietojärjestelmän sekä 14 artiklassa tarkoitetut analyysitietokannat ja pitää niitä yllä. Europol voi perustaa myös tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti perustettuja muita henkilötietojen käsittelyjärjestelmiä ja pitää niitä yllä.
2. Hallintoneuvosto tekee johtajan ehdotuksesta, otettuaan huomioon Europolin nykyisten tietojenkäsittelyjärjestelmien tarjoamat mahdollisuudet ja yhteistä valvontaviranomaista kuultuaan, päätöksen uuden henkilötietojen käsittelyjärjestelmän perustamisesta. Hallintoneuvoston päätös toimitetaan neuvoston hyväksyttäväksi.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa hallintoneuvoston päätöksessä määritellään ne edellytykset ja rajoitukset, joita Europolin on noudatettava perustaessaan uutta henkilötietojen käsittelyjärjestelmää. Hallintoneuvoston päätöksellä voidaan sallia sellaisten henkilötietojen käsittely, jotka liittyvät 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin henkilöryhmiin, mutta ei sellaisten henkilötietojen käsittelyä, jotka paljastavat rodun tai etnisen alkuperän, poliittisia mielipiteitä, uskonnollisen tai filosofisen vakaumuksen tai ammattiliittoon kuulumisen, sekä terveyteen ja seksuaaliseen käyttäytymiseen liittyvien tietojen käsittelyä. Hallintoneuvoston päätöksellä on varmistettava, että 18, 19, 20, 27, 29 ja 35 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet ja periaatteet pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Hallintoneuvoston päätöksessä on määriteltävä erityisesti uuden järjestelmän tarkoitus, tietoihin pääsy ja niiden käyttö sekä tietojen säilyttämistä ja poistamista koskevat määräajat.
4. Europol voi käsitellä tietoja sen selvittämiseksi, onko kyseisillä tiedoilla merkitystä sen tehtävien hoitamiselle ja voidaanko ne tallentaa 11 artiklassa tarkoitettuun Europolin tietojärjestelmään, 14 artiklassa tarkoitettuihin analyysitietokantoihin tai muihin tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti perustettuihin henkilötietojen käsittelyjärjestelmiin. Hallintoneuvosto päättää johtajan ehdotuksesta ja yhteistä valvontaviranomaista kuultuaan tällaisten tietojen käsittelyä sekä erityisesti niihin pääsyä ja käyttöä koskevista ehdoista samoin kuin tietojen säilyttämistä ja poistamista koskevista aikarajoista, jotka eivät saa ylittää kuutta kuukautta, ottaen asianmukaisesti huomioon 27 artiklassa tarkoitetut periaatteet. Hallintoneuvoston päätös toimitetaan neuvoston hyväksyttäväksi.
11 artikla
Europolin tietojärjestelmä
1. Europol ylläpitää Europolin tietojärjestelmää.
2. Europol varmistaa, että Europolin tietojärjestelmän käyttöä koskevia tämän päätöksen säännöksiä noudatetaan. Se vastaa Europolin tietojärjestelmän moitteettomasta teknisestä ja operatiivisesta toiminnasta sekä erityisesti toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että 20, 29, 31 ja 35 artiklassa tarkoitetut Europolin tietojärjestelmää koskevat toimenpiteet toteutetaan moitteettomasti.
3. Kansallinen yksikkö vastaa kussakin jäsenvaltiossa yhteyksistä Europolin tietojärjestelmään. Sen vastuualueeseen kuuluvat erityisesti asianomaisen jäsenvaltion alueella tietojenkäsittelyyn käytettäviin laitteisiin sovellettavat, 35 artiklassa tarkoitetut turvatoimenpiteet, 20 artiklassa säädetty valvonta ja, jos asianomaisen jäsenvaltion lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset sekä siellä noudatettavat menettelyt sitä vaativat, muu tämän päätöksen moitteeton täytäntöönpano.
12 artikla
Europolin tietojärjestelmän sisältö
1. Europolin tietojärjestelmää voidaan käyttää ainoastaan sellaisten tietojen käsittelyyn, jotka ovat välttämättömiä Europolin tehtävien hoitamiseksi. Tallennettavien tietojen on koskettava:
a)
henkilöitä, joita asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti epäillään Europolin toimivaltaan kuuluvasta rikoksesta tai osallisuudesta tällaiseen rikokseen tai jotka on tuomittu tällaisesta rikoksesta;
b)
henkilöitä, joiden osalta on kansallisen lainsäädännön nojalla tosiasioihin perustuvaa näyttöä tai todennäköisiä syitä epäillä, että he aikovat tehdä Europolin toimivaltaan kuuluvia rikoksia.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevat tiedot saavat sisältää vain seuraavat seikat:
a)
sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja tarvittaessa salanimi tai peitenimi;
b)
syntymäaika ja -paikka;
c)
kansalaisuus;
d)
sukupuoli;
e)
asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka;
f)
sosiaaliturvanumerot, ajokortit, henkilöasiakirjat ja passitiedot; ja
g)
tarvittaessa muut henkilöllisyyden toteamiseksi tarvittavat tuntomerkit, erityisesti mahdolliset objektiivisesti havaittavat ja muuttumattomat fyysiset tuntomerkit, kuten sormenjälkitiedot ja DNA-tunniste (joka on saatu DNA:n koodaamattomasta osasta).
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi Europolin tietojärjestelmää voidaan käyttää seuraavien 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevien tietojen käsittelyyn:
a)
rikokset, epäillyt rikokset sekä niiden (väitetty) tapahtuma-aika ja -paikka ja tekotapa;
b)
näiden rikosten teossa käytetyt tai mahdollisesti käytettävät keinot, myös oikeushenkilöitä koskevat tiedot;
c)
asiaa käsittelevät viranomaiset ja niiden käyttämät asiakirjojen numerot;
d)
epäily henkilön kuulumisesta rikollisjärjestöön;
e)
rikostuomiot, sikäli kuin on kyse Europolin toimivaltaan kuuluvista rikoksista;
f)
tietojen tallentaja.
Nämä tiedot voidaan tallentaa myös siinä tapauksessa, että niissä ei vielä viitata henkilöihin. Jos Europol itse tallentaa tiedot, myös silloin kun se antaa oman asiakirjanumeronsa, sen on lisäksi ilmoitettava tietolähde.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja henkilöitä koskevia täydentäviä tietoja, joita Europolilla ja kansallisilla yksiköillä on hallussaan, voidaan luovuttaa muille kansallisille yksiköille ja Europolille niiden pyynnöstä. Kansallisten yksiköiden on tietoja luovuttaessaan noudatettava kansallista lainsäädäntöä.
Siinä tapauksessa, että täydentävät tiedot koskevat yhtä tai useampaa 4 artiklan 3 kohdassa määriteltyä liitännäisrikosta, Europolin tietojärjestelmään tallennettu tieto varustetaan tätä ilmaisevalla merkinnällä, jotta kansalliset yksiköt ja Europol voisivat vaihtaa liitännäisrikoksia koskevia tietoja.
5. Jos asianomaista henkilöä koskevasta menettelystä luovutaan lopullisesti tai häneen kohdistuneet syytteet hylätään lopullisesti, sitä asiaa koskevat tiedot, jota kyseinen päätös koskee, on poistettava.
13 artikla
Europolin tietojärjestelmän käyttö
1. Kansallisilla yksiköillä, yhteyshenkilöillä, johtajalla ja apulaisjohtajilla sekä asianmukaisesti valtuutetuilla Europolin työntekijoillä on oikeus tallentaa tietoja suoraan Europolin tietojärjestelmään ja hakea tietoja siitä. Europol saa hakea tietoja vain, jos tämä on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi tietyssä tapauksessa. Kansallisten yksiköiden ja yhteyshenkilöiden on tietoja hakiessaan noudatettava tietoja hakevan osapuolen lakeja, asetuksia, hallinnollisia määräyksiä ja siellä noudatettavia menettelyjä, jollei tämän päätöksen täydentävistä säännöksistä muuta johdu.
2. Ainoastaan tiedot järjestelmään tallentaneella osapuolella on oikeus muuttaa, oikaista tai poistaa näitä tietoja. Jos jollain muulla osapuolella on aihetta epäillä, että 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot ovat virheellisiä, tai jos se haluaa täydentää niitä, sen on ilmoitettava tästä tiedot tallentaneelle osapuolelle välittömästi. Tiedot tallentaneen osapuolen on välittömästi tutkittava nämä tiedot ja tarvittaessa viipymättä muutettava tai täydennettävä tietoja taikka oikaistava tai poistettava ne.
3. Jos järjestelmä sisältää henkilöä koskevia 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tietoja, jokainen osapuoli voi tallentaa siihen muita mainitussa säännöksessä tarkoitettuja lisätietoja. Jos nämä tiedot ovat ilmeisen ristiriitaisia, asianomaisten osapuolten on neuvoteltava asiasta keskenään ja päästävä ratkaisuun.
4. Jos jokin osapuoli aikoo poistaa kokonaan järjestelmään tallentamansa, 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiettyä henkilöä koskevat tiedot, ja muut osapuolet ovat tallentaneet samaa henkilöä koskevia 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tietoja, 29 artiklan 1 kohdan mukainen vastuu tietosuojasta ja oikeus muuttaa, täydentää, oikaista ja poistaa 12 artiklan 2 kohdan mukaisia tietoja siirtyvät sille osapuolelle, joka on seuraavaksi tallentanut järjestelmään 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tietoja asianomaisesta henkilöstä. Osapuolen, joka aikoo poistaa tietoja, on ilmoitettava tästä sille osapuolelle, jolle vastuu tietosuojasta siirtyy.
5. Osapuoli, joka hakee tietoja Europolin tietojärjestelmästä taikka tallentaa tai muuttaa niitä, vastaa siitä, että haku, tallennus tai muutos on sallittu. Kyseinen osapuoli on voitava tunnistaa. Kansallisten yksiköiden ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisessä tietojen toimittamisessa noudatetaan kansallista lainsäädäntöä.
6. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen kansallisten yksiköiden ja henkilöiden lisäksi myös jäsenvaltioiden tätä tarkoitusta varten nimeämät toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä hakuja Europolin tietojärjestelmästä. Tällaisen haun tuloksesta saa kuitenkin käydä ilmi vain se, ovatko haetut tiedot Europolin tietojärjestelmässä. Lisätietoja voidaan tämän jälkeen saada kansallisen yksikön välityksellä.
7. Edellä 6 kohdan mukaisesti nimettyjä toimivaltaisia viranomaisia koskevat tiedot ja niiden myöhemmät muutokset on toimitettava neuvoston pääsihteeristölle, joka julkaisee nämä tiedot Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
14 artikla
Analyysitietokannat
1. Europol voi, jos se on sen tehtävien suorittamisen kannalta tarpeen, säilyttää, muuttaa ja käyttää analyysitietokannoissa olevia tietoja toimivaltaansa kuuluvista rikoksista, 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut liitännäisrikokset mukaan luettuina. Analyysitietokantoihin voidaan tallentaa tietoja seuraavista henkilöryhmistä:
a)
edellä 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut henkilöt;
b)
henkilöt, jotka voidaan kutsua todistamaan käynnissä olevassa rikostutkinnassa tai siitä johtuvassa rikosoikeudenkäynnissä;
c)
käsiteltävinä olevien rikosten uhrit tai henkilöt, joiden voidaan tiettyjen seikkojen perusteella olettaa olevan tällaisen rikoksen uhreja;
d)
henkilöt, joihin asianomainen on yhteydessä tai jotka ovat hänen seurassaan; ja
e)
henkilöt, jotka voivat antaa tietoja käsiteltävinä olevista rikoksista.
Sellaisten henkilötietojen käsittely, jotka paljastavat rodun tai etnisen alkuperän, poliittisia mielipiteitä, uskonnollisen tai filosofisen vakaumuksen tai ammattiliittoon kuulumisen, sekä terveyteen ja seksuaaliseen käyttäytymiseen liittyvien tietojen käsittely on sallittua ainoastaan, jos se on kyseisen tietokannan tavoitteiden kannalta ehdottoman välttämätöntä ja jos nämä tiedot täydentävät muita samaan tietokantaan jo tallennettuja tietoja. Tietyn henkilöryhmän valitseminen ainoastaan edellä mainittujen arkaluonteisten tietojen perusteella on kielletty edellä mainittuja tavoitteita koskevien säännösten vastaisena.
Neuvosto hyväksyy määräenemmistöllä Euroopan parlamenttia kuultuaan analyysitietokantojen käyttöä koskevat täytäntöönpanosäännöt, jotka hallintoneuvosto on valmistellut saatuaan yhteisen valvontaviranomaisen lausunnon ja jotka käsittävät erityisesti tässä artiklassa tarkoitettuja henkilötietoryhmiä, tällaisten tietojen suojaamista ja niiden käytön sisäistä valvontaa koskevia tarkempia säännöksiä.
2. Analyysitietokannat perustetaan analyysia varten, jolla tarkoitetaan sellaista tietojen keräämistä, käsittelyä tai käyttöä, jonka tarkoituksena on avustaa rikostutkinnassa. Kutakin analysoitavaa tapausta varten perustetaan analyysiryhmä, johon osallistuvat tiiviisti seuraavat henkilöt:
a)
analyytikot ja muut johtajan tehtävään määräämät Europolin työntekijät;
b)
siitä jäsenvaltiosta olevat yhteyshenkilöt ja/tai asiantuntijat, joka on toimittanut tiedot tai jota analyysi koskee 4 artiklassa tarkoitetulla tavalla.
Ainoastaan analyytikoilla on valtuudet tallentaa tietoja kyseiseen tietokantaan ja muuttaa niitä. Kaikki analyysiryhmään osallistuvat henkilöt saavat hakea tietoja tietokannasta.
3. Kansallisten yksiköiden on välitettävä Europolille sen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tiettyä analyysitietokantaa varten tarvittavia tietoja, jollei 8 artiklan 5 kohdasta muuta johdu. Jäsenvaltiot toimittavat tietoja ainoastaan, jos niiden käsittely rikosten estämisessä, analyysissa tai rikollisuuden torjunnassa on sallittu myös kansallisessa lainsäädännössä. Nimetyiltä toimivaltaisilta viranomaisilta tulevien tietojen kiireellisyydestä riippuen ne voidaan toimittaa suoraan analyysitietokantoihin 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
4. Jos analyysityö on yleisluonteista ja strategista, kaikille jäsenvaltioille tiedotetaan yhteyshenkilöiden ja/tai asiantuntijoiden välityksellä seikkaperäisesti työn tuloksista, erityisesti toimittamalla niille Europolin laatimat selostukset.
Jos analyysityössä on kyse yksittäistapauksesta, joka ei koske kaikkia jäsenvaltioita, ja sillä on välitön operationaalinen tavoite, siihen osallistuvat seuraavien jäsenvaltioiden edustajat:
a)
jäsenvaltiot, joista analyysitietokannan perustamista koskevan päätöksen tekemiseen johtaneet tiedot ovat peräisin tai joita nämä tiedot välittömästi koskevat, sekä jäsenvaltiot, joita analyysiryhmä pyytää myöhemmin osallistumaan analyysiin sen vuoksi, että asiasta on tullut myös niitä koskeva;
b)
jäsenvaltiot, jotka 15 artiklassa tarkoitettua hakemistotoimintoa tutkiessaan havaitsevat, että niiden on tarpeen tutustua tietoihin, ja vaativat tätä tämän artiklan 5 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.
5. Valtuutetut yhteyshenkilöt voivat esittää tietoihin tutustumista koskevan vaatimuksen. Kukin jäsenvaltio nimeää ja valtuuttaa tehtävään rajoitetun määrän tällaisia yhteyshenkilöitä.
Yhteyshenkilön on perusteltava 4 kohdan toisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettu tutustumistarve kirjallisessa ilmoituksessa, jossa on sen viranomaisen hyväksyntä, jonka alainen hän on jäsenvaltiossaan, ja toimittaa sen kaikille analyysiin osallistuville. Tämän jälkeen hänet otetaan ilman eri toimenpiteitä mukaan käynnissä olevaan analyysityöhön.
Jos analyysiryhmässä vastustetaan tätä ilman eri toimenpiteitä tapahtuvaa osallistumista, sitä lykätään sovittelumenettelyn ajaksi, joka käsittää seuraavat kolme vaihetta:
a)
analyysityöhön osallistuvat pyrkivät saavuttamaan yksimielisyyden yhteyshenkilön kanssa, joka on esittänyt tietojen saantia koskevan vaatimuksen. Tätä varten niillä on käytettävissä enintään kahdeksan päivää;
b)
jos yksimielisyyttä ei saavuteta, asianomaisten kansallisten yksiköiden johtajat sekä Europolin johtaja kokoontuvat kolmen päivän kuluessa ja pyrkivät pääsemään yksimielisyyteen;
c)
jos erimielisyys edelleen jatkuu, hallintoneuvostossa olevat asianomaisten osapuolten edustajat kokoontuvat kahdeksan päivän kuluessa. Jos asianomainen jäsenvaltio ei luovu vaatimuksestaan saada tietoja, tämän jäsenvaltion osallistumisesta päätetään yhteisymmärryksellä.
6. Tietojen arkaluonteisuuden asteesta ja sen vaihtelusta sekä tietojen käsittelyä koskevista ehdoista päättää yksin se jäsenvaltio, joka on toimittanut kyseiset tiedot Europolille. Tietojen levittämisestä ja niiden operatiivisesta käytöstä päättää jäsenvaltio, joka on toimittanut tiedot Europolille. Jos ei voida ratkaista, mikä jäsenvaltio on toimittanut tiedot Europolille, tietojen levittämisestä ja niiden operatiivisesta käytöstä päättävät analyysityöhön osallistuvat. Jäsenvaltio tai asianomainen asiantuntija, joka tulee mukaan jo käynnissä olevaan analyysiin, ei saa varsinkaan levittää tai käyttää tietoja ilman niiden jäsenvaltioiden ennalta antamaa suostumusta, joita asia on alun perin koskenut.
7. Jos Europol havaitsee tietojen analyysitietokantaan lisäämisen jälkeen, että nämä tiedot koskevat henkilöä tai esinettä, josta tietokantaan on jo tallennettu toisen jäsenvaltion tai kolmannen osapuolen välittämiä tietoja, kyseiselle jäsenvaltiolle tai kolmannelle osapuolelle on 6 kohdasta poiketen ilmoitettava 17 artiklan mukaisesti välittömästi tietojen välisestä yhteydestä.
8. Europol voi pyytää 22 artiklan 1 kohdassa tai 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen elinten asiantuntijoita osallistumaan analyysiryhmän toimintaan, jos
a)
Europolin ja kyseessä olevan elimen välillä on voimassa 22 artiklan 2 kohdassa ja 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu sopimus tai käytännön järjestely, joka sisältää asianmukaiset määräykset tietojen vaihdosta, myös henkilötietojen toimittamisesta, ja vaihdettavien tietojen luottamuksellisuudesta;
b)
elimen asiantuntijoiden osallistuminen on jäsenvaltioiden edun mukaista;
c)
analyysityö koskee suoraan kyseistä elintä; ja
d)
kaikki osallistujat ovat yksimielisiä elimen asiantuntijoiden osallistumisesta analyysiryhmän toimintaan.
Europol pyytää ensimmäisen alakohdan b, c ja d alakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti Euroopan petostentorjuntaviraston asiantuntijoita tulemaan mukaan analyysiryhmän toimintaan, jos analysoitava tapaus koskee petosta tai muuta Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin vaikuttavaa laitonta toimintaa.
Elimen asiantuntijoiden osallistuminen analyysiryhmän toimintaan edellyttää Europolin ja kyseisen elimen välistä järjestelyä. Hallintoneuvosto päättää tällaisia järjestelyjä koskevista säännöistä.
Europolin ja elinten välisistä järjestelyistä ilmoitetaan yhteiselle valvontaviranomaiselle, joka voi esittää tarpeellisiksi katsomansa huomautukset hallintoneuvostolle.
15 artikla
Hakemistotoiminto
1. Europol luo hakemistotoiminnon analyysitietokantoihin tallennettuja tietoja varten.
2. Johtajalla, apulaisjohtajilla, asianmukaisesti valtuutetulla Europolin henkilöstöllä, yhteyshenkilöillä ja kansallisten yksiköiden asianmukaisesti valtuutetuilla jäsenillä on oikeus käyttää hakemistotoimintoa. Hakemistotoiminnon on oltava sellainen, että tutkittavasta tiedosta käy toimintoa käyttävälle henkilölle selvästi ilmi, onko analyysitietokannassa tietoja, joilla on merkitystä hänen tehtäviensä suorittamisen kannalta.
3. Oikeus käyttää hakemistotoimintoa määritellään siten, että on mahdollista saada selville, onko jokin tieto tallennettu analyysitietokantaan, mutta ei muodostaa yhteyksiä tietojen välillä eikä tehdä pitemmälle meneviä päätelmiä tietokannan sisällöstä.
4. Hallintoneuvosto päättää yhteisen valvontaviranomaisen lausunnon saatuaan hakemistotoiminnon järjestämistä koskevista yksityiskohtaisista menettelyistä, mukaan lukien toiminnon käyttöä koskevat ehdot.
16 artikla
Analyysitietokannan perustaminen
1. Johtaja laatii jokaisen analyysitietokannan perustamista varten rekisteriselosteen, johon sisältyy
a)
tietokannan nimi;
b)
tietokannan tarkoitus;
c)
henkilöryhmät, joita tietokantaan tallennetut tiedot koskevat;
d)
tallennettavien tietojen luonne ja henkilötiedot, jotka paljastavat rodun tai etnisen alkuperän, poliittisia mielipiteitä, uskonnollisen tai filosofisen vakaumuksen tai ammattiliittoon kuulumisen, sekä ehdottoman välttämättömät terveyteen ja seksuaaliseen käyttäytymiseen liittyvät tiedot, mikäli nämä tiedot ovat ehdottoman välttämättömiä;
e)
tietokannan perustamista koskevaan päätökseen johtaneet yleiset syyt;
f)
tietokannan perustamisajankohtana analyysiryhmän työhön osallistuvat henkilöt;
g)
edellytykset, joiden mukaisesti tietokantaan tallennetut henkilötiedot voidaan välittää, vastaanottajat, joille ne voidaan välittää ja noudatettava menettelytapa;
h)
tietojen tarkastamista koskevat määräajat ja tietojen säilytysaika;
i)
lokitiedoston luomistapa.
2. Johtaja ilmoittaa hallintoneuvostolle ja yhteiselle valvontaviranomaiselle välittömästi tietokannan perustamista varten laaditusta rekisteriselosteesta tai edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin tehdyistä muutoksista, ja niille annetaan kaikki asiakirjat. Yhteinen valvontaviranomainen voi esittää hallintoneuvostolle tarpeellisina pitämänsä huomautukset. Johtaja voi pyytää, että yhteinen valvontaviranomainen esittää huomautuksensa tietyn ajan kuluessa.
3. Analyysitietokantaa säilytetään enintään kolmen vuoden ajan. Ennen kolmen vuoden säilytysajan päättymistä Europolin on tarkistettava, onko tietokannan säilyttämisen jatkaminen tarpeen. Jos se on tietokannan käytön kannalta on ehdottoman tärkeää, johtaja voi määrätä tietokannan säilyttämisestä vielä kolmen vuoden ajan. Johtajan on ilmoitettava hallintoneuvostolle ja yhteiselle valvontaviranomaiselle välittömästi mitkä tietokannassa olevat tekijät ovat perusteluna sille, että sen säilyttämisen jatkaminen on ehdottoman välttämätöntä. Yhteinen valvontaviranomainen esittää hallintoneuvostolle tarpeellisina pitämänsä huomautukset. Johtaja voi pyytää, että yhteinen valvontaviranomainen esittää huomautuksensa tietyn ajan kuluessa.
4. Hallintoneuvosto voi milloin tahansa antaa johtajalle tehtäväksi muuttaa rekisteriselostetta tai sulkea analyysitietokannan. Hallintoneuvosto päättää, milloin muutos tai tietokannan sulkeminen on tehtävä.
III LUKU
TIETOJENKÄSITTELYÄ KOSKEVAT YHTEISET SÄÄNNÖKSET
17 artikla
Tiedonantovelvollisuus
Europol antaa viipymättä kansallisille yksiköille ja niiden pyynnöstä kansallisten yksiköiden yhteyshenkilöille tiedoksi niiden jäsenvaltiota koskevat tiedot samoin kuin Europolin toimivaltaan 4 artiklan nojalla kuuluvien rikosten välillä havaitut yhteydet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 14 artiklan 6 ja 7 kohdan soveltamista. Lisäksi voidaan välittää muita vakavia rikoksia koskevia tiedustelu- ja muita tietoja, jotka Europol saa haltuunsa tehtäviään suorittaessaan.
18 artikla
Tiedonhaun valvonta
Europol laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa asianmukaiset valvontamenetelmät, jotta sen henkilötietojen käsittelyyn käytettäviin sähköisiin tietokantoihin tehtyjen hakujen lainmukaisuus voidaan tarkistaa, ja antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tutustua pyynnöstä lokitietoihin. Europol ja 33 ja 34 artiklassa tarkoitetut valvontaviranomaiset saavat käyttää näin kerättyjä tietoja ainoastaan tällaiseen valvontatarkoitukseen, ja tiedot on poistettava 18 kuukauden kuluttua, paitsi jos ne ovat edelleen tarpeen parhaillaan suoritettavan valvonnan kannalta. Hallintoneuvosto päättää näitä valvontamenetelmiä koskevista yksityiskohdista yhteistä valvontaviranomaista kuultuaan.
19 artikla
Tietojen käyttämistä koskevat säännöt
1. Ainoastaan jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset saavat välittää tai käyttää Europolin tietokannoista haettuja tai jollain muulla asianmukaisella tavalla toimitettuja henkilötietoja Europolin toimivaltaan kuuluvien rikosten sekä muiden vakavien rikollisuuden muotojen ehkäisemistä ja torjuntaa varten. Europol saa käyttää näitä tietoja ainoastaan tehtäviensä suorittamista varten.
2. Jos tiedot toimittava jäsenvaltio tai kolmas valtio tai kolmas elin ilmoittaa, että asianomaisiin tietoihin tässä jäsenvaltiossa, kolmannessa valtiossa tai kolmannessa elimessä sovelletaan erityisiä käyttörajoituksia, myös tietojen käyttäjän on noudatettava näitä rajoituksia, lukuun ottamatta erityistapauksia, joissa kansallisen lainsäädännön mukaan rajoituksista luovutaan tuomioistuinten tai lainsäädäntöelinten osalta taikka sellaisten muiden lain nojalla perustettujen riippumattomien elinten osalta, jotka ovat vastuussa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten valvonnasta. Tällöin tietoja saa käyttää ainoastaan, kun tiedot toimittanutta jäsenvaltiota on ennalta kuultu, ja sen edut ja näkökannat on otettava huomioon mahdollisimman laajalti.
3. Tietoja saa käyttää muihin tarkoituksiin ja niitä saavat käyttää muut kuin toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ainoastaan, jos tiedot toimittanutta jäsenvaltiota on kuultu ja edellyttäen, että tämä on kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaan sallittua.
20 artikla
Tietojen säilyttämistä ja poistamista koskevat määräajat
1. Europol saa säilyttää tietokannoissa olevia tietoja ainoastaan niin kauan kuin on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi. Tietojen säilyttämisen jatkamisen tarpeellisuus on tutkittava viimeistään kolmen vuoden kuluttua niiden järjestelmään tallentamisesta. Europolin tietojärjestelmään tiedot tallentanut yksikkö suorittaa tietojärjestelmässä säilytettyjen tietojen tarkastamisen ja poistamisen. Europol suorittaa sen muissa tietokannoissa säilytettyjen tietojen tarkastamisen ja poistamisen. Europol ilmoittaa ilman eri toimenpiteitä jäsenvaltioille kolme kuukautta etukäteen niiden tallentamien tietojen säilyttämisen tutkimista koskevan määräajan päättymisestä.
2. Tarkastusta tehdessään 1 kohdan kolmannessa ja neljännessä virkkeessä mainitut yksiköt voivat päättää tietojen säilyttämisestä seuraavaan, toisen kolmivuotisjakson jälkeen tehtävään tarkastukseen saakka, jos tietojen säilyttäminen on Europolin tehtävien hoitamiseksi edelleen tarpeen. Jos tietojen säilyttämistä ei päätetä jatkaa, ne poistetaan ilman eri toimenpiteitä.
3. Jos jäsenvaltio poistaa kansallisista tietokannoistaan sellaisia Europolille toimittamiaan tietoja, joita säilytetään muissa Europolin tietokannoissa, jäsenvaltion on ilmoitettava siitä Europolille. Europol poistaa tällöin tiedot, jollei niillä ole edelleen merkitystä sille, ottamalla huomioon tiedot, jotka ovat laajemmat kuin ne, jotka tiedot toimittaneella jäsenvaltiolla on. Europol ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle tällaisten tietojen edelleen säilyttämisestä tietokannassa.
4. Tällaisia tietoja ei saa poistaa, jos tämä vahingoittaisi suojaa vaativan rekisteröidyn henkilön etuja. Tässä tapauksessa tietoja saa käyttää ainoastaan rekisteröidyn henkilön suostumuksella.
21 artikla
Pääsy muiden tietojärjestelmien tietoihin
Jos Europolilla on unionin säädösten taikka kansainvälisten tai kansallisten säädösten nojalla oikeus tehdä tietojenkäsittelyjärjestelmää käyttäen hakuja muista luonteeltaan kansallisista tai kansainvälisistä tietojärjestelmistä, se saa tällä tavoin hakea henkilötietoja, jos tämä on sen tehtävien hoitamiseksi tarpeen. Sovellettavat unionin säädökset taikka kansainväliset tai kansalliset säädökset määräävät, miten Europol suorittaa näiden tietojen hakua ja käyttöä, sikäli kuin ne sisältävät tiukempia tietoihin pääsyä ja niiden käyttöä koskevia sääntöjä kuin ne, jotka tämä päätös sisältää.
IV LUKU
SUHTEET YHTEISTYÖKUMPPANEIHIN
22 artikla
Suhteet unionin tai yhteisön toimielimiin, elimiin ja virastoihin
1. Europol voi, siltä osin kuin on tarpeen sen tehtävien hoitamiseksi, luoda yhteistyösuhteet ja pitää niitä yllä Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella tai Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksilla taikka näiden sopimusten nojalla perustettuihin toimielimiin, elimiin ja virastoihin, erityisesti seuraaviin:
a)
Eurojust;
b)
Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) (10);
c)
Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) (11);
d)
Euroopan poliisiakatemia (CEPOL);
e)
Euroopan keskuspankki;
f)
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EHNVS) (12).
2. Europol tekee sopimuksia 1 kohdassa tarkoitettujen tahojen kanssa tai sopii käytännön järjestelyistä niiden kanssa. Tällaiset sopimukset tai käytännön järjestelyt voivat koskea operatiivisten, strategisten ja teknisten tietojen vaihtoa, mukaan lukien henkilötiedot ja turvaluokitellut tiedot. Sopimus voidaan tehdä tai käytännön järjestelyistä sopia vasta sen jälkeen, kun hallintoneuvosto on ne hyväksynyt saatuaan ensin, sikäli kuin on kyse henkilötietojen vaihdosta, yhteisen valvontaviranomaisen lausunnon.
3. Ennen 2 kohdassa tarkoitetun sopimuksen tai käytännön järjestelyn voimaantuloa Europol voi vastaanottaa tietoja, mukaan lukien henkilötiedot, suoraan 1 kohdassa tarkoitetuilta tahoilta ja käyttää niitä, jos tämä on tarpeen sen tehtävien lainmukaista suorittamista varten, ja se voi 24 artiklan 1 kohdassa säädetyin edellytyksin toimittaa tietoja, mukaan lukien henkilötiedot, suoraan näille tahoille, jos tämä on tarpeen vastaanottajan tehtävien lainmukaista suorittamista varten.
4. Europol saa toimittaa turvaluokiteltuja tietoja 1 kohdassa tarkoitetuille tahoille ainoastaan, jos Europolin ja vastaanottajan välillä on sopimus tietojen luottamuksellisuudesta.
23 artikla
Suhteet kolmansiin valtioihin ja organisaatioihin
1. Europol voi, siltä osin kuin on tarpeen sen tehtävien hoitamiseksi, luoda yhteistyösuhteet ja pitää niitä yllä myös seuraavien tahojen kanssa:
a)
kolmannet valtiot;
b)
organisaatiot, kuten
i)
kansainväliset järjestöt ja niiden alaiset julkisoikeudelliset elimet;
ii)
muut julkisoikeudelliset elimet, jotka on perustettu kahden tai useamman valtion välisellä sopimuksella tai tällaisen sopimuksen perusteella; ja
iii)
Kansainvälinen rikospoliisijärjestö (Interpol).
2. Europol tekee sopimuksia sellaisten 1 kohdassa tarkoitettujen tahojen kanssa, jotka ovat 26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa luettelossa. Tällaiset sopimukset voivat koskea operatiivisten, strategisten tai teknisten tietojen vaihtoa, mukaan lukien henkilötiedot ja turvaluokitellut tiedot, jos tiedot toimitetaan tämän artiklan 6 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa sopimuksessa määritetyn nimetyn yhteyspisteen välityksellä. Tällaiset sopimukset voidaan tehdä vasta sen jälkeen kun neuvosto on ne hyväksynyt saatuaan ensin hallintoneuvoston lausunnon ja, silloin kun sopimus koskee henkilötietojen vaihtoa, saatuaan hallintoneuvoston välityksellä yhteisen valvontaviranomaisen lausunnon.
3. Ennen 2 kohdassa tarkoitettujen sopimusten voimaantuloa Europol voi vastaanottaa suoraan ja käyttää tietoja, mukaan lukien henkilötiedot ja turvaluokitellut tiedot, jos tämä on tarpeen sen tehtävien lainmukaista suorittamista varten.
4. Ennen 2 kohdassa tarkoitettujen sopimusten voimaantuloa Europol voi 24 artiklan 1 kohdassa säädetyin edellytyksin toimittaa muita tietoja kuin henkilötietoja ja turvaluokiteltuja tietoja suoraan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille tahoille, jos tämä on tarpeen vastaanottajan tehtävien lainmukaista suorittamista varten.
5. Europol voi 24 artiklan 1 kohdassa säädetyin edellytyksin toimittaa muita tietoja kuin henkilötietoja ja turvaluokiteltuja tietoja suoraan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille tahoille, jotka eivät ole 26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa luettelossa, jos tämä on yksittäistapauksissa ehdottoman tarpeen Europolin toimivaltaan kuuluvien rikosten estämiseksi tai torjumiseksi.
6. Europol voi 24 artiklan 1 kohdassa säädetyin edellytyksin toimittaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille tahoille:
a)
henkilötietoja ja turvaluokiteltuja tietoja, jos tämä on yksittäistapauksissa tarpeen Europolin toimivaltaan kuuluvien rikosten ehkäisemisessä tai torjunnassa; ja
b)
henkilötietoja, jos Europol on tehnyt asianomaisen tahon kanssa tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sopimuksen, jossa sallitaan tällaisten tietojen toimittaminen kyseisestä kolmannesta valtiosta tai järjestöstä tehdyn arvioinnin perusteella, jonka mukaan sen tietosuojataso on riittävä.
7. Europol saa toimittaa turvaluokiteltuja tietoja 1 kohdassa tarkoitetuille tahoille ainoastaan, jos Europolin ja vastaanottajan välillä on sopimus tietojen luottamuksellisuudesta.
8. Poiketen siitä, mitä 6 ja 7 kohdassa säädetään, ja rajoittamatta 24 artiklan 1 kohdan soveltamista Europol voi toimittaa hallussa pitämiään henkilötietoja ja turvaluokiteltuja tietoja tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille tahoille, jos johtaja pitää tietojen toimittamista ehdottoman tarpeellisena asianomaisten jäsenvaltioiden olennaisten etujen suojelemiseksi Europolin tavoitteiden puitteissa taikka rikokseen tai terrorismin uhkaan liittyvän välittömän vaaran estämiseksi. Johtajan on kaikissa tapauksissa arvioitava kyseiseen kolmanteen valtioon tai organisaatioon sovellettavaa tietosuojatasoa löytääkseen tasapainon sen ja edellä mainittujen etujen välillä. Johtajan on mahdollisimman pian ilmoitettava hallintoneuvostolle ja yhteiselle valvontaviranomaiselle päätöksestään sekä asianomaisten kolmansien valtioiden ja organisaation tietosuojatason riittävyyden arvioinnissa käytetyistä perusteista.
9. Ennen kuin henkilötietoja toimitetaan 8 kohdan mukaisesti, johtajan on arvioitava asianomaisten kolmansien valtioiden ja organisaatioiden tietosuojatason riittävyys ottaen huomioon kaikki henkilötietojen toimittamiseen vaikuttavat tekijät, joihin kuuluvat erityisesti
a)
tietojen luonne;
b)
tietojen käyttötarkoitus;
c)
suunnitellun käsittelyn kesto;
d)
kyseiseen kolmanteen valtioon tai organisaatioon sovellettavat yleiset tai erityiset tietosuojasäännökset;
e)
se, onko kolmas valtio tai organisaatio hyväksynyt tietoja koskevat erityisehdot, joita Europol on pyytänyt.
24 artikla
Tietojen toimittaminen
1. Jos jokin jäsenvaltio on toimittanut tietyt tiedot Europolille, Europol saa toimittaa ne 22 artiklan 1 kohdassa ja 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille toimielimille, elimille ja virastoille tai kolmansille valtioille ja organisaatioille ainoastaan kyseisen jäsenvaltion suostumuksella. Kyseinen jäsenvaltio voi etukäteen antaa tällaista toimittamista koskevan yleisen tai erityisin ehdoin annetun suostumuksensa. Suostumus voidaan peruuttaa milloin tahansa.
Jos tiedot eivät ole jäsenvaltion toimittamia, Europolin on varmistettava, että niiden toimittaminen ei voi
a)
estää jäsenvaltioita hoitamasta asianmukaisesti toimivaltaansa kuuluvia tehtäviä;
b)
uhata jäsenvaltion turvallisuutta tai sen yleistä järjestystä taikka muulla tavoin aiheuttaa sen yleisille eduille vahinkoa.
2. Europol vastaa tietojen toimittamisen lainmukaisuudesta. Sen on pidettävä kirjaa kaikesta tämän artiklan nojalla tapahtuneesta tietojen toimittamisesta ja sen perusteista. Tietoja saa toimittaa ainoastaan, jos vastaanottaja sitoutuu siihen, että tietoja käytetään ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten ne toimitettiin.
25 artikla
Yksityisiltä osapuolilta ja yksityishenkilöiltä peräisin olevat tiedot
1. Tässä päätöksessä
a)
’yksityisillä osapuolilla’ tarkoitetaan jäsenvaltion tai kolmannen valtion lainsäädännön mukaisesti perustettuja yhteisöjä ja elimiä, erityisesti yhtiöitä ja yrityksiä, kaupallisia yhteenliittymiä, voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä ja muita yksityisoikeudellisia oikeushenkilöitä, jotka eivät kuulu 23 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan;
b)
’yksityishenkilöillä’ tarkoitetaan kaikkia luonnollisia henkilöitä.
2. Europol voi 3 kohdassa säädetyin edellytyksin käsitellä yksityisiltä osapuolilta peräisin olevia tietoja, mukaan lukien henkilötiedot, jos tämä on tarpeen sen tehtävien lainmukaista suorittamista varten.
3. Europol voi käsitellä yksityisiltä osapuolilta peräisin olevia henkilötietoja seuraavin edellytyksin:
a)
Europol voi käsitellä jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustetuilta yksityisiltä osapuolilta peräisin olevia henkilötietoja ainoastaan, jos ne on toimitettu kyseisen jäsenvaltion kansallisen yksikön kautta ja sen lainsäädännön mukaisesti. Europol ei saa ottaa suoraan yhteyttä jäsenvaltioiden yksityisiin osapuoliin tietojen hankkimiseksi.
b)
Sellaisen kolmannen valtion lainsäädännön mukaisesti perustetuilta yksityisiltä osapuolilta, joiden kanssa Europol on tehnyt 23 artiklan mukaisesti yhteistyösopimuksen, joka sallii henkilötietojen vaihdon, peräisin olevia tietoja voidaan toimittaa Europolille ainoastaan voimassa olevassa yhteistyösopimuksessa määrätyn mainitun valtion yhteyspisteen kautta ja kyseisen yhteistyösopimuksen mukaisesti.
c)
Europol voi käsitellä sellaisen kolmannen valtion, jonka kanssa Europol ei ole tehnyt yhteistyösopimusta, joka sallii henkilötietojen vaihdon, lainsäädännön mukaisesti perustetuilta yksityisiltä osapuolilta peräisin olevia henkilötietoja ainoastaan, jos
i)
kyseinen yksityinen osapuoli on 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa; ja
ii)
Europol ja kyseinen yksityinen osapuoli ovat tehneet tietojen toimittamista, mukaan lukien henkilötiedot, koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa vahvistetaan, että yksityinen osapuoli saa laillisesti kerätä ja toimittaa henkilötietoja ja että toimitettuja henkilötietoja saadaan käyttää ainoastaan Europolin tehtävien lainmukaista suorittamista varten. Tällainen yhteisymmärryspöytäkirja voidaan tehdä vasta sen jälkeen, kun hallintoneuvosto on hyväksynyt sen saatuaan ensin yhteisen valvontaviranomaisen lausunnon.
Jos toimitetut tiedot vaikuttavat jonkin jäsenvaltion etuihin, Europolin on ilmoitettava tästä viipymättä asianomaisen jäsenvaltion kansalliselle yksikölle.
4. Sen lisäksi, että Europol käsittelee yksityisiltä osapuolilta peräisin olevia tietoja 3 kohdan mukaisesti, se voi hakea ja käsitellä tietoja, mukaan lukien henkilötiedot, suoraan julkisista lähteistä, kuten tiedotusvälineistä, julkisista tietopalveluista ja kaupallisten tietojen tarjoajilta tämän päätöksen tietosuojasäännösten mukaisesti. Europol välittää kaikki merkitykselliset tiedot kansallisille yksiköille 17 artiklan mukaisesti.
5. Europol voi käsitellä yksityishenkilöiltä peräisin olevia tietoja, mukaan lukien henkilötiedot, jos ne on vastaanotettu kansallisen yksikön kautta kansallisen lainsäädännön mukaisesti tai sellaisen kolmannen valtion yhteyspisteen kautta, jonka kanssa Europol on tehnyt yhteistyösopimuksen 23 artiklan mukaisesti. Jos Europol saa tietoja, mukaan lukien henkilötiedot, sellaisessa kolmannessa valtiossa asuvalta yksityishenkilöltä, jonka kanssa Europol ei ole tehnyt yhteistyösopimusta, Europol saa välittää tiedot ainoastaan asianomaiselle jäsenvaltiolle tai sellaiselle asianomaiselle kolmannelle valtiolle, jonka kanssa Europol on tehnyt yhteistyösopimuksen 23 artiklan mukaisesti. Europol ei saa olla suoraan yhteydessä yksityishenkilöihin tietojen hankkimiseksi.
6. Henkilötietoja, jotka toimitetaan Europolille tai jotka Europol hankkii tämän artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, saa käsitellä ainoastaan niiden lisäämiseksi 11 artiklassa tarkoitettuun Europolin tietojärjestelmään ja 14 artiklassa tarkoitettuihin analyysitietokantoihin tai muihin 10 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti perustettuihin henkilötietojen käsittelyjärjestelmiin, jos nämä tiedot liittyvät johonkin edellä mainittuihin järjestelmiin jo syötettyihin tietoihin tai ne liittyvät kansallisen yksikön jostakin edellä mainituista järjestelmistä tekemään aiempaan hakuun.
Vastuu Europolin käsittelemistä tiedoista, jotka on toimitettu tämän artiklan 3 kohdan b ja c alakohdassa ja 4 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti, ja sellaisen kolmannen valtion yhteyspisteen kautta toimitetuista tiedoista, jonka kanssa Europol on tehnyt yhteistyösopimuksen 23 artiklan mukaisesti, kuuluu Europolille tämän päätöksen 29 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.
7. Johtaja esittää kattavan kertomuksen hallintoneuvostolle tämän artiklan soveltamisesta kahden vuoden kuluttua tämän päätöksen soveltamispäivästä. Hallintoneuvosto voi yhteisen valvontaviranomaisen kehotuksesta tai omasta aloitteestaan toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä 37 artiklan 9 kohdan b alakohdan mukaisesti.
26 artikla
Europolin suhteita koskevat täytäntöönpanosäännöt
1. Määräenemmistöllä Euroopan parlamenttia kuultuaan neuvosto:
a)
määrittää luettelossa 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kolmannet valtiot ja organisaatiot, joiden kanssa Europol tekee sopimuksia. Hallintoneuvosto valmistelee tämän luettelon ja sitä tarkastellaan tarvittaessa uudelleen; ja
b)
hyväksyy täytäntöönpanosäännöt, jotka koskevat Europolin suhteita 22 artiklan 1 kohdassa ja 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin toimielimiin, elimiin ja virastoihin tai kolmansiin valtioihin ja organisaatioihin, mukaan lukien henkilötietojen ja turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa koskevat säännöt. Hallintoneuvosto valmistelee täytäntöönpanosäännöt saatuaan yhteisen valvontaviranomaisen lausunnon.
2. Hallintoneuvosto laatii luettelon, jossa määritetään ne yksityiset osapuolet, joiden kanssa Europol voi tehdä yhteisymmärryspöytäkirjan 25 artiklan 2 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti, ja tarkastelee sitä tarvittaessa uudelleen, sekä hyväksyy tällaisten yhteisymmärryspöytäkirjojen sisältöä ja niiden tekemismenettelyä koskevat säännöt saatuaan yhteisen valvontaviranomaisen lausunnon.
V LUKU
TIETOSUOJA JA TIETOTURVALLISUUS
27 artikla
Tietosuojan taso
Europol ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä 28 päivänä tammikuuta 1981 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen ja Euroopan neuvoston ministerikomitean 17 päivänä syyskuuta 1987 antaman suosituksen R(87) 15 periaatteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen erityissäännösten soveltamista. Europolin on noudatettava näitä periaatteita henkilötietojen käsittelyssä, muun muassa tietokantojen sisältämien automaattisesti käsiteltävien sekä muiden kuin automaattisesti käsiteltävien tietojen osalta, ja erityisesti minkä tahansa sellaisten henkilötietojen jäsenneltyjen kokonaisuuksien osalta, joita voidaan käyttää tiettyjen perusteiden mukaisesti.
28 artikla
Tietosuojavastaava
1. Hallintoneuvosto nimittää johtajan ehdotuksesta tietosuojavastaavan, joka kuuluu henkilöstöön. Hänen on tehtäviään suorittaessaan toimittava riippumattomalla tavalla.
2. Tietosuojavastaavan tehtävänä on erityisesti:
a)
huolehtia riippumattomalla tavalla henkilötietojen, Europolin henkilöstöä koskevat tiedot mukaan luettuina, käsittelyn lainmukaisuudesta ja tämän päätöksen tätä koskevien säännösten noudattamisesta;
b)
huolehtia, että toimitetut ja vastaanotetut henkilötiedot kirjataan tämän päätöksen mukaisesti;
c)
huolehtia, että rekisteröidyille ilmoitetaan heidän pyynnöstään heidän tästä päätöksestä johtuvista oikeuksistaan;
d)
tehdä yhteistyötä tietojenkäsittelymenettelyistä, -koulutuksesta ja -neuvonnasta vastaavan Europolin henkilöstön kanssa;
e)
tehdä yhteistyötä yhteisen valvontaviranomaisen kanssa; ja
f)
laatia vuosikertomus sekä toimittaa se hallintoneuvostolle ja yhteiselle valvontaviranomaiselle.
3. Suorittaessaan tehtäviään tietosuojavastaava saa käyttää kaikkia Europolin käsittelemiä tietoja ja päästä kaikkiin Europolin tiloihin.
4. Jos tietosuojavastaava katsoo, että tämän päätöksen henkilötietojen suojaa koskevia säännöksiä ei ole noudatettu, hänen on ilmoitettava tästä johtajalle ja pyydettävä tätä korjaamaan tilanne tietyn määräajan puitteissa.
Jollei johtaja oikaise tietojen virheellistä käsittelyä annetun määräajan puitteissa, tietosuojavastaavan on ilmoitettava tästä hallintoneuvostolle ja sovittava sen kanssa määräajasta vastauksen antamiselle.
Jollei hallintoneuvosto oikaise tietojen virheellistä käsittelyä sovitun määräajan kuluessa, tietosuojavastaavan on saatettava asia yhteisen valvontaviranomaisen käsiteltäväksi.
5. Hallintoneuvosto hyväksyy tietosuojavastaavaan sovellettavat tarkemmat säännöt. Nämä tarkemmat säännöt koskevat erityisesti tietosuojavastaavan valintaa ja erottamista, tehtäviä, velvollisuuksia, toimivaltuuksia sekä hänen riippumattomuutensa takeita.
29 artikla
Tietosuojavastuu
1. Vastuu Europolissa käsiteltävistä tiedoista, erityisesti niiden keräämisen ja Europolille välittämisen lainmukaisuudesta sekä tietojen tallentamisesta järjestelmään, niiden oikeellisuudesta, ajankohtaisuudesta ja säilytysaikojen valvonnasta, kuuluu
a)
jäsenvaltiolle, joka on tallentanut tai muutoin toimittanut tiedot järjestelmään;
b)
Europolille niiden tietojen osalta, jotka kolmannet osapuolet ovat toimittaneet, mukaan lukien yksityisten osapuolten 25 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdan ja 25 artiklan 4 alakohdan mukaisesti välittämät tiedot sekä sellaisen kolmannen valtion, jonka kanssa Europol on 23 artiklan mukaisesti tehnyt yhteistyösopimuksen, yhteyspisteen kautta toimitetut tiedot, tai jotka on saatu Europolin analyysityön tuloksena.
2. Tietosuojavastuu Europolille toimitetuista, mutta ei vielä johonkin Europolin tietokantaan tallennetuista tiedoista on tiedot toimittaneella osapuolella. Siihen asti, kun tällaiset tiedot on tallennettu tietokantaan, Europolin on kuitenkin huolehdittava 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti tietojen turvallisuudesta siten, että niihin saavat tutustua ainoastaan joko valtuutettu Europolin henkilöstö sen ratkaisemiseksi, voidaanko niitä käsitellä Europolissa, tai tiedot toimittaneen osapuolen valtuutetut työntekijät. Jos Europolilla on arvioinnin perusteella syytä olettaa, että toimitetut tiedot ovat virheellisiä tai vanhentuneita, sen on ilmoitettava asiasta tiedot toimittaneelle osapuolelle.
3. Jollei tämän päätöksen muissa säännöksissä toisin määrätä, Europol vastaa lisäksi kaikista käsittelemistään tiedoista.
4. Jos Europolilla on todisteita, joiden mukaan johonkin sen II luvussa tarkoitetuista järjestelmistä syötetyissä tiedoissa on asiavirhe tai tiedot on tallennettu oikeudettomasti, sen on ilmoitettava asiasta asianomaiselle jäsenvaltiolle tai muulle osapuolelle.
5. Europolin on säilytettävä tiedot siten, että ne toimittanut jäsenvaltio tai kolmas osapuoli voidaan tunnistaa tai tietää, onko ne saatu Europolin analyysityön tuloksena.
30 artikla
Yksityisen oikeus saada tietoja
1. Jokaisella on oikeus kohtuullisin väliajoin saada tietoja siitä, käsitteleekö Europol häntä koskevia henkilötietoja, sekä saada nämä tiedot itselleen ymmärrettävässä muodossa tai tarkistuttaa ne, kaikissa tapauksissa tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2. Jokainen, joka haluaa käyttää tämän artiklan mukaisia oikeuksiaan, voi esittää asiaa koskevan pyynnön valitsemassaan jäsenvaltiossa tämän valtion tätä tarkoitusta varten määräämälle viranomaiselle ilman, että se aiheuttaa hänelle liiallisia kustannuksia. Tämän viranomaisen on saatettava asia Europolin käsiteltäväksi viipymättä ja viimeistään kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.
3. Europolin on vastattava pyyntöön tämän artiklan mukaisesti aiheettomasti viivyttelemättä ja viimeistään kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun Europol on ottanut pyynnön vastaan.
4. Europolin on neuvoteltava asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa ennen kuin se päättää vastauksestaan 1 kohdan mukaiseen pyyntöön. Tietojen saamista koskeva päätös riippuu tiiviistä yhteistyöstä Europolin ja niiden jäsenvaltioiden välillä, joita kyseisten tietojen luovuttaminen välittömästi koskee. Jos jäsenvaltio vastustaa ehdotusta Europolin vastaukseksi, sen on aina ilmoitettava vastustamisensa perusteet Europolille.
5. Tietojen antaminen 1 kohdan mukaiseen pyyntöön vastaamiseksi evätään sikäli kuin tämä on tarpeen
a)
Europolin tehtävien asianmukaiseksi suorittamiseksi;
b)
jäsenvaltioiden turvallisuuden ja yleisen järjestyksen suojelemiseksi tai rikosten ehkäisemiseksi;
c)
sen takaamiseksi, ettei kansallisia tutkintatoimia vaaranneta;
d)
kolmansien osapuolten oikeuksien ja vapauksien turvaamiseksi.
Poikkeuksen sovellettavuutta arvioitaessa on otettava huomioon asianomaisen henkilön edut.
6. Jos tietojen antaminen 1 kohdan mukaiseen pyyntöön vastaamiseksi evätään, Europol ilmoittaa asianomaiselle, että se on suorittanut tarkastuksia, ilmaisematta mitään sellaista, mikä voisi paljastaa, käsitteleekö Europol asianomaista koskevia henkilötietoja.
7. Jokaisella on oikeus pyytää kohtuullisin väliajoin yhteistä valvontaviranomaista tarkistamaan, onko Europol noudattanut pyynnön esittäjää koskevien henkilötietojen keräämisessä, tallentamisessa, käsittelyssä ja käytössä tämän päätöksen henkilötietojen käsittelyä koskevia säännöksiä. Yhteinen valvontaviranomainen ilmoittaa asianomaiselle, että se on suorittanut tarkastuksia, ilmaisematta mitään sellaista, mikä voisi paljastaa, käsitteleekö Europol asianomaista koskevia henkilötietoja.
31 artikla
Rekisteröidyn oikeus oikaista ja poistaa tietoja
1. Jokaisella on oikeus pyytää Europolia oikaisemaan tai poistamaan häntä koskevat virheelliset tiedot. Jos tämän oikeuden käyttämisen tuloksena tai muuten osoittautuu, että Europolin tallentamissa tiedoissa, joita kolmannet osapuolet ovat sille toimittaneet tai jotka ovat syntyneet sen suorittaman analyysin tuloksena, on virheitä tai niiden tallentaminen tai säilyttäminen on tämän päätöksen vastaista, Europolin on oikaistava tai poistettava nämä tiedot.
2. Jos virheelliset tai tämän päätöksen vastaisesti käsitellyt tiedot ovat jäsenvaltioiden suoraan Europolille toimittamia, asianomaisten jäsenvaltioiden on oikaistava tai poistettava nämä tiedot yhteistyössä Europolin kanssa.
3. Jos virheelliset tiedot on toimitettu muilla asianmukaisilla tavoilla tai jos virheet jäsenvaltioiden toimittamissa tiedoissa johtuvat virheellisestä tai tämän päätöksen vastaisesti suoritetusta tietojen toimittamisesta tai jos ne johtuvat niiden virheellisestä tai tämän päätöksen vastaisesta Europolin suorittamasta tallentamisesta, haltuun ottamisesta tai säilyttämisestä, Europolin on oikaistava tai poistettava tiedot yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa.
4. Tiedot vastaanottaneille jäsenvaltioille tai kolmansille osapuolille on 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ilmoitettava viipymättä asiasta. Tiedot vastaanottaneiden jäsenvaltioiden ja kolmansien osapuolten on myös oikaistava tai poistettava kyseiset tiedot. Jos tietojen poisto ei ole mahdollista, tiedot on suojattava myöhemmän käsittelyn estämiseksi.
5. Europolin on kirjallisesti ilmoitettava pyynnön esittäneelle rekisteröidylle ilman aiheetonta viivytystä ja viimeistään kolmen kuukauden kuluessa, että se on oikaissut tai poistanut häntä koskevat tiedot.
32 artikla
Muutoksenhaku
1. Vastauksessaan tarkastusta koskevaan pyyntöön, pyyntöön saada tutustua tietoihin taikka tietojen oikaisemista tai poistamista koskevaan pyyntöön Europolin on ilmoitettava pyynnön esittäneelle, että tämä voi hakea muutosta yhteiseltä valvontaviranomaiselta siinä tapauksessa, ettei hän tyydy päätökseen. Tällainen henkilö voi saattaa asian yhteisen valvontaviranomaisen käsiteltäväksi myös siinä tapauksessa, että hänen pyyntöönsä ei ole vastattu 30 tai 31 artiklassa säädetyissä määräajoissa.
2. Jos pyynnön esittänyt hakee muutosta yhteiseltä valvontaviranomaiselta, tämä viranomainen tutkii asian.
3. Jos muutoksenhaku koskee 30 tai 31 artiklassa tarkoitettua päätöstä, yhteinen valvontaviranomainen kuulee sen jäsenvaltion kansallisia valvontaviranomaisia tai toimivaltaista oikeusviranomaista, josta tiedot ovat peräisin, tai jäsenvaltiota, jota asia välittömästi koskee. Yhteinen valvontaviranomainen tekee päätöksensä, jossa se voi evätä tietojen luovuttamisen, tiiviissä yhteistyössä kansallisen valvontaviranomaisen tai toimivaltaisen oikeusviranomaisen kanssa.
4. Jos muutoksenhaku koskee sellaisten tietojen luovuttamista, jotka Europol on tallentanut Europolin tietojärjestelmään tai jotka on tallennettu analyysitietokantaan tai mihin tahansa muuhun sellaiseen järjestelmään, jonka Europol on perustanut henkilötietojen käsittelemistä varten 10 artiklan nojalla, ja jos Europol edelleen vastustaa pyyntöön suostumista, yhteinen valvontaviranomainen voi Europolia ja 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua yhtä tai useampaa jäsenvaltiota kuultuaan jättää tällaisen vastustamisen huomiotta ainoastaan jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. Jos tätä enemmistöä ei saavuteta, yhteisen valvontaviranomaisen on ilmoitettava pyynnön esittäneelle muutoksenhaun hylkäämisestä, paljastamatta mitään sellaista, mikä voisi ilmaista, että kyseistä henkilöä koskevia tietoja on tietojärjestelmässä.
5. Jos muutoksenhakemus koskee sellaisten tietojen tarkastamista, jotka jäsenvaltio on tallentanut Europolin tietojärjestelmään tai jotka on tallennettu analyysitietokantaan tai mihin tahansa muuhun sellaiseen järjestelmään, jonka Europol on perustanut henkilötietojen käsittelemistä varten 10 artiklan nojalla, yhteinen valvontaviranomainen varmistaa, että tarvittavat tarkastukset on suoritettu asianmukaisesti ja tiiviissä yhteistyössä tiedot tallentaneen jäsenvaltion kansallisen valvontaviranomaisen kanssa. Yhteisen valvontaviranomaisen on ilmoitettava pyynnön esittäneelle, että se on toimittanut tarkastukset, paljastamatta mitään sellaista, mikä voisi ilmaista, että kyseistä henkilöä koskevia tietoja on tietojärjestelmässä.
6. Jos muutoksenhakemus koskee sellaisten tietojen tarkastamista, jotka Europol on tallentanut Europolin tietojärjestelmään tai jotka on tallennettu analyysitietokantaan tai mihin tahansa muuhun sellaiseen järjestelmään, jonka Europol on perustanut henkilötietojen käsittelemistä varten 10 artiklan nojalla, yhteinen valvontaviranomainen varmistaa, että Europol on suorittanut tarvittavat tarkastukset. Yhteisen valvontaviranomaisen on ilmoitettava pyynnön esittäneelle, että se on toimittanut tarkastukset, paljastamatta mitään sellaista, mikä voisi ilmaista, että kyseistä henkilöä koskevia tietoja on tietojärjestelmässä.
33 artikla
Kansallinen valvontaviranomainen
1. Kukin jäsenvaltio nimeää kansallisen valvontaviranomaisen, jonka tehtävänä on valvoa riippumattomana ja kansallista lainsäädäntöä noudattaen, että jäsenvaltion suorittama henkilötietojen järjestelmään tallentaminen, käyttäminen sekä mikä hyvänsä toimittaminen Europolille on luvallista, ja tutkia, loukkaako tällainen tallentaminen, käyttäminen tai välittäminen rekisteröidyn oikeuksia. Tätä varten kansallisella valvontaviranomaisella on oltava mahdollisuus asianmukaisia kansallisia menettelyjä noudattaen tutkia kansallisissa yksiköissä tai yhteyshenkilöiden tiloissa tietoja, jotka kyseinen jäsenvaltio on tallentanut Europolin tietojärjestelmään tai mihin tahansa sellaiseen tietojärjestelmään, jonka Europol on perustanut henkilötietojen käsittelemistä varten 10 artiklan nojalla.
Kansallisilla valvontaviranomaisilla on valvontatehtävänsä suorittamista varten oikeus päästä Europolissa olevien yhteyshenkilöidensä toimitiloihin ja tutustua näiden hallussa oleviin asiakirjoihin.
Lisäksi kansalliset valvontaviranomaiset valvovat asianmukaisia kansallisia menettelyjä noudattaen kansallisten yksiköiden ja yhteyshenkilöiden toimintaa siltä osin kuin toiminnalla on merkitystä henkilötietojen suojan kannalta. Niiden on ilmoitettava yhteiselle valvontaviranomaiselle kaikista Europolia koskevista toimenpiteistään.
2. Jokaisella on oikeus pyytää kansallista valvontaviranomaista varmistamaan, että asianomainen jäsenvaltio on toiminut lainmukaisesti tallentaessaan pyynnön esittäjää koskevia tietoja tai toimittaesaan niitä Europolille missä hyvänsä muodossa sekä tutkiessaan tietoja.
Tätä oikeutta käytettäessä noudatetaan sen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä, jossa pyyntö esitetään.
34 artikla
Yhteinen valvontaviranomainen
1. Perustetaan riippumaton yhteinen valvontaviranomainen valvomaan tämän päätöksen mukaisesti Europolin toimintaa sen varmistamiseksi, että Europolin hallussa olevien tietojen säilyttäminen, käsittely ja käyttö eivät loukkaa yksilön oikeuksia. Yhteinen valvontaviranomainen valvoo lisäksi Europolista peräisin olevien tietojen siirron lainmukaisuutta. Yhteinen valvontaviranomainen muodostuu enintään kahdesta kunkin jäsenvaltion viideksi vuodeksi nimeämästä riippumattoman kansallisen valvontaviranomaisen jäsenestä tai edustajasta, joilla on tarvittava kelpoisuus ja joilla voi olla apunaan varajäseniä. Kullakin valtuuskunnalla on yksi ääni.
Yhteinen valvontaviranomainen valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan.
Tehtäviään suorittaessaan yhteisen valvontaviranomaisen jäsenet eivät saa ottaa vastaan ohjeita miltään muulta taholta.
2. Europolin on avustettava yhteistä valvontaviranomaista sen tehtävien hoitamisessa. Europolin on erityisesti
a)
toimitettava yhteiselle valvontaviranomaiselle sen pyytämät tiedot ja annettava sen käyttöön kaikki asiakirjat sekä tietokantoihin tallennetut tiedot;
b)
sallittava yhteiselle valvontaviranomaiselle pääsy milloin hyvänsä vapaasti kaikkiin toimitiloihinsa;
c)
pantava täytäntöön yhteisen valvontaviranomaisen muutoksenhaun johdosta tekemät päätökset.
3. Yhteisellä valvontaviranomaisella on toimivalta tutkia soveltamis- ja tulkintakysymyksiä, jotka koskevat Europolin toimia, jotka liittyvät henkilötietojen käsittelyyn ja käyttöön, tutkia jäsenvaltioiden valvontaviranomaisten riippumattomaan valvontaan tai tiedonsaantioikeuteen liittyviä kysymyksiä ja laatia yhdenmukaistettuja ehdotuksia yhteisten ratkaisujen löytämiseksi havaittuihin ongelmiin.
4. Jos yhteinen valvontaviranomainen toteaa, ettei henkilötietojen säilyttämisessä, käsittelyssä tai käytössä ole noudatettu tämän päätöksen säännöksiä, se toimittaa tarpeellisiksi katsomansa huomautukset johtajalle ja pyytää tätä vastaamaan tietyn määräajan kuluessa. Johtajan on ilmoitettava hallintoneuvostolle menettelyn etenemisestä. Jos yhteinen valvontaviranomainen ei ole tyytyväinen vastaukseen, jonka johtaja on antanut sen pyyntöön, se saattaa asian hallintoneuvoston käsiteltäväksi.
5. Yhteinen valvontaviranomainen toimii tehtäviensä suorittamiseksi ja tietojenkäsittelyä koskevien sääntöjen ja menettelyjen noudattamisen yhdenmukaistamiseksi tarvittaessa yhteistyössä muiden valvontaviranomaisten kanssa.
6. Yhteinen valvontaviranomainen laatii säännöllisin väliajoin toimintakertomuksia. Kertomukset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Hallintoneuvostolle on annettava mahdollisuus esittää huomautuksia, jotka liitetään kertomukseen.
Yhteinen valvontaviranomainen päättää, julkaistaanko sen toimintakertomus ja, jos se päättää julkaista sen, julkaisutavasta.
7. Yhteinen valvontaviranomainen hyväksyy jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä työjärjestyksensä ja saattaa sen neuvoston hyväksyttäväksi. Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä.
8. Yhteinen valvontaviranomainen asettaa jäsentensä keskuudesta komitean, johon kuuluu kustakin jäsenvaltiosta yksi pätevä jäsen, jolla on äänioikeus. Komitean tehtävänä on tutkia 32 artiklassa tarkoitetut muutoksenhaut kaikin aiheellisin tavoin. Komitea kuulee osapuolia niiden pyynnöstä; osapuolilla voi halutessaan olla avustajia. Tässä yhteydessä tehdyt päätökset ovat kaikkiin asianosaisiin nähden lopullisia.
9. Yhteinen valvontaviranomainen voi myös perustaa yhden tai useamman muun komitean 8 artiklassa tarkoitetun lisäksi.
10. Yhteiseltä valvontaviranomaiselta on pyydettävä lausunto siitä Europolin talousarvion osasta, joka koskee sitä. Sen lausunto liitetään kyseiseen talousarvioesitykseen.
11. Yhteistä valvontaviranomaista avustaa sihteeristö, jonka tehtävät määritellään työjärjestyksessä.
35 artikla
Tietoturvallisuus
1. Europol toteuttaa tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat tekniset ja organisaatiota koskevat toimenpiteet. Toimenpiteet katsotaan tarpeellisiksi ainoastaan, jos ne ovat asianmukaisessa suhteessa niillä tavoiteltuun suojan tasoon nähden.
2. Kunkin jäsenvaltion ja Europolin on toteutettava toimenpiteitä, jotka koskevat automaattista tietojenkäsittelyä Europolin yksiköissä ja joiden tarkoituksena on:
a)
estää asiaankuulumattomia henkilöitä käyttämästä henkilötietojen käsittelyyn käytettäviä laitteita (laitteiden käytön valvonta);
b)
estää tietovälineiden luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen ja poistaminen (tietovälineiden valvonta);
c)
estää tietojen luvaton tallennus järjestelmään sekä säilytettyjen henkilötietojen luvaton käyttö, muuttaminen tai poistaminen (tietojen säilyttämisen valvonta);
d)
estää asiaankuulumattomia henkilöitä käyttämästä automaattisia tietojenkäsittelyjärjestelmiä tietoliikennelaitteiston avulla (käyttäjävalvonta);
e)
varmistaa, että automaattisen tietojenkäsittelyjärjestelmän käyttöön valtuutetut henkilöt pääsevät ainoastaan valtuutuksensa piiriin kuuluviin tietoihin (pääsynvalvonta);
f)
varmistaa, että on mahdollista tarkastaa ja osoittaa, mille elimille henkilötiedot voidaan välittää tai on välitetty tietoliikennelaitteiston avulla (tietoliikenteen valvonta);
g)
varmistaa, että on mahdollista tarkastaa ja todeta jälkeenpäin, mitä henkilötietoja on tallennettu automaattiseen tietojenkäsittelyjärjestelmään ja millä hetkellä ja kenen toimesta ne on tallennettu (tallentamisen valvonta);
h)
estää henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen henkilötietojen siirron tai tietovälineiden kuljetuksen aikana (siirron valvonta);
i)
varmistaa, että häiriön tapahtuessa käytetyt järjestelmät voidaan välittömästi korjata (toimintakunnon palauttaminen);
j)
varmistaa, että järjestelmä toimii virheettömästi, että toimintavirheistä ilmoitetaan välittömästi (luotettavuus) ja ettei virhe toimintajärjestelmässä voi turmella säilytettyjä tietoja (eheys).
VI LUKU
ORGANISAATIO
36 artikla
Europolin elimet
Europolin elimet ovat
a)
hallintoneuvosto;
b)
johtaja.
37 artikla
Hallintoneuvosto
1. Hallintoneuvostossa on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta ja yksi komission edustaja. Kullakin hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni. Jokainen hallintoneuvoston jäsen voi antaa sijaisen edustaa itseään; varsinaisen jäsenen poissa ollessa voi sijainen käyttää hänen äänioikeuttaan.
2. Kolmen jäsenvaltion ryhmä, joka on yhdessä laatinut neuvoston 18 kuukauden ohjelman, valitsee keskuudestaan hallintoneuvoston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Nämä henkilöt toimivat tehtävässään kyseistä neuvoston ohjelmaa vastaavan 18 kuukauden ajan. Tänä aikana puheenjohtaja ei enää toimi oman maansa edustajana hallintoneuvostossa. Varapuheenjohtaja toimii viran puolesta puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä.
3. Puheenjohtaja vastaa hallintoneuvoston tehokkaasta toiminnasta sen 9 kohdan mukaisten tehtävien suorittamisessa varmistaen samalla sen keskittymisen erityisesti strategisiin kysymyksiin ja Europolin 5 artiklan 1 kohdan mukaisiin perustehtäviin.
4. Puheenjohtajalla on tukenaan hallintoneuvoston sihteeristö. Sihteeristöllä on erityisesti seuraavat tehtävät:
a)
osallistua tiiviisti ja jatkuvasti hallintoneuvoston työskentelyn järjestelyyn, yhteensovittamiseen ja sen työskentelyn johdonmukaisuudesta huolehtimiseen. Se avustaa puheenjohtajaa hänen vastuullaan ja johdollaan ratkaisujen hakemisessa;
b)
tarjota hallintoneuvostolle hallinnollista tukea, jota se tarvitsee velvollisuuksiensa hoitamisessa.
5. Johtaja osallistuu hallintoneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta.
6. Hallintoneuvoston jäsenet tai heidän sijaisensa ja johtaja voivat käyttää avustajinaan asiantuntijoita.
7. Hallintoneuvosto kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa.
8. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä, jollei siitä tässä päätöksessä toisin säädetä.
9. Hallintoneuvosto
a)
hyväksyy Europolille strategian, joka sisältää arviointiperusteita, joiden avulla mitataan, onko asetetut tavoitteet saavutettu;
b)
valvoo johtajan toimintaa mukaan lukien hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpano;
c)
tekee päätökset ja toteuttaa täytäntöönpanotoimenpiteet tämän päätöksen mukaisesti;
d)
hyväksyy johtajan ehdotuksesta ja komission suostumuksen pyydettyään Europolin henkilöstöön sovellettavat täytäntöönpanosäännöt;
e)
hyväksyy Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (13) mukaisesti varainhoitoasetuksen ja nimeää tilinpitäjän, komissiota kuultuaan;
f)
perustaa sisäisen tarkastuksen ja nimittää tarkastuksesta vastaavat henkilöt, jotka ovat Europolin henkilöstön jäseniä. Hallintoneuvosto hyväksyy sisäiseen tarkastukseen sovellettavat tarkemmat säännöt. Näiden tarkempien sääntöjen olisi koskettava erityisesti valintaa ja erottamista, tehtäviä, velvollisuuksia, toimivaltuuksia sekä sisäisen tarkastuksen riippumattomuuden takeita. Sisäinen tarkastus vastaa toiminnastaan vain hallintoneuvostolle, ja sen on saatava käyttää kaikkia tehtäviensä suorittamisen kannalta tarpeellisia asiakirjoja;
g)
hyväksyy vähintään kolme ehdokasta johtajan ja apulaisjohtajien virkaan käsittävän luettelon, jonka se toimittaa neuvostolle;
h)
vastaa muiden neuvoston sille antamien tehtävien suorittamisesta, erityisesti niissä määräyksissä olevien, jotka on hyväksytty tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi;
i)
hyväksyy oman työjärjestyksensä, mukaan lukien säännökset sihteeristön riippumattomuudesta.
10. Hallintoneuvosto hyväksyy vuosittain
a)
komissiolle toimitettavan tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion, mihin sisältyy henkilöstötaulukko, sekä lopullisen talousarvion;
b)
komission annettua lausuntonsa Europolin toimintasuunnitelman, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden operatiiviset tarpeet ja suunnitelman vaikutukset Europolin talousarvioon ja henkilöstöön;
c)
edellistä vuotta koskevan yleiskertomuksen Europolin toiminnasta, johon sisältyvät myös neuvoston asettamien painopistealueiden osalta saavutetut tulokset.
Nämä asiakirjat toimitetaan neuvostolle hyväksyttäviksi. Neuvosto toimittaa ne tiedoksi Euroopan parlamentille.
11. Hallintoneuvosto teettää riippumattoman ulkopuolisen arvioinnin tämän päätöksen täytäntöönpanosta ja Europolin toiminnasta neljän vuoden kuluessa tämän päätöksen soveltamispäivästä ja sen jälkeen neljän vuoden välein.
Hallintoneuvosto laatii tätä varten yksityiskohtaiset ohjeet.
Arviointikertomus toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle.
12. Hallintoneuvosto voi päättää perustaa työryhmiä. Työryhmien perustamista ja toimintaa koskevat säännöt vahvistetaan hallintoneuvoston työjärjestyksessä.
13. Hallintoneuvosto käyttää 39 artiklan 3 kohdan mukaisia toimivaltuuksiaan suhteessa johtajaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 38 artiklan 1 ja 7 kohdan soveltamista.
38 artikla
Johtaja
1. Neuvosto nimittää johtajan neljän vuoden toimikaudeksi määräenemmistöllä hallintoneuvoston esittämästä, vähintään kolme ehdokasta sisältävästä luettelosta. Hallintoneuvoston arvioitua johtajan toimintaa neuvosto voi sen ehdotuksesta jatkaa johtajan toimikautta yhden kerran enintään neljällä vuodella.
2. Johtajalla on apunaan kolme apulaisjohtajaa, jotka nimitetään 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Johtaja määrää tarkemmin heidän tehtävänsä.
3. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ja apulaisjohtajien valintaa koskevat säännöt, mukaan luettuina ne, jotka koskevat heidän toimikautensa jatkamista. Säännöt tulevat voimaan, kun neuvosto on hyväksynyt ne määräenemmistöllä.
4. Johtaja vastaa
a)
Europolin tehtävien hoitamisesta;
b)
juoksevasta hallinnosta;
c)
jäljempänä 39 artiklan 3 kohdassa säädetyn toimivallan käyttämisestä henkilöstön ja apulaisjohtajien suhteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 ja 7 kohdan soveltamista;
d)
hallintoneuvoston päätösten valmistelemisesta ja täytäntöönpanosta sekä hallintoneuvoston pyyntöihin vastaamisesta;
e)
hallintoneuvoston puheenjohtajan tukemisesta valmisteltaessa hallintoneuvoston kokouksia;
f)
komissiolle toimitettavan tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion, mihin sisältyy henkilöstötaulukko, sekä toimintasuunnitelmaluonnoksen laatimisesta;
g)
jäljempänä 37 artiklan 10 kohdan c alakohdassa tarkoitetun kertomuksen laatimisesta;
h)
Europolin talousarvion toteuttamisesta;
i)
neuvoston asettamien painopisteiden toteuttamista sekä Europolin ulkosuhteita koskevasta säännöllisestä tiedottamisesta hallintoneuvostolle;
j)
Europolin tavoitteiden saavuttamiseksi tapahtunutta toimintaa koskevan tehokkaan seuranta- ja arviointimenettelyn perustamisesta ja täytäntöönpanosta yhteistyössä hallintoneuvoston kanssa. Johtaja raportoi tämän seurannan tuloksista säännöllisesti hallintoneuvostolle;
k)
kaikista muista johtajalle tässä päätöksessä asetetuista tehtävistä.
5. Johtaja on toiminnastaan vastuussa hallintoneuvostolle.
6. Johtaja on Europolin laillinen edustaja.
7. Johtaja ja apulaisjohtajat voidaan erottaa päätöksellä, jonka neuvosto tekee määräenemmistöllä hallintoneuvoston lausunnon saatuaan. Hallintoneuvosto vahvistaa tällaisissa tapauksissa sovellettavat säännöt. Ne tulevat voimaan, kun neuvosto on hyväksynyt ne määräenemmistöllä.
39 artikla
Henkilöstö
1. Johtajaan, apulaisjohtajiin ja tämän päätöksen soveltamispäivän jälkeen palvelukseen otettuun Europolin henkilöstöön sovelletaan neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (14) vahvistettuja Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’ ja ’palvelussuhteen ehdot’, sekä Euroopan yhteisöjen toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä.
2. Henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanon osalta Europol katsotaan henkilöstösääntöjen 1 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi virastoksi.
3. Europol käyttää henkilöstöönsä ja johtajaan nähden tämän päätöksen 37 artiklan 13 kohdan ja 38 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti valtuuksia, jotka henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen mukaan kuuluvat nimittävälle viranomaiselle ja viranomaiselle, jolla on toimivalta tehdä työsopimuksia.
4. Europolin henkilöstö koostuu väliaikaisista toimihenkilöistä ja/tai sopimussuhteisesta henkilöstöstä. Jos johtaja aikoo tehdä toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia, hallintoneuvoston on annettava siihen vuosittain suostumus. Hallintoneuvosto päättää, mihin henkilöstötaulukon mukaisiin tilapäisiin tehtäviin voidaan ottaa ainoastaan jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten lähettämää henkilöstöä. Tällaisiin tehtäviin palkattua henkilöstöä pidetään palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuina väliaikaisina toimihenkilöinä, ja heidät voidaan ottaa palvelukseen ainoastaan määräaikaisella työsopimuksella, joka voidaan uusia kerran määräajaksi.
5. Jäsenvaltiot voivat lähettää Europoliin kansallisia asiantuntijoita. Tätä varten hallintoneuvosto vahvistaa tarvittavat soveltamissäännöt.
6. Europol soveltaa asetuksen (EY) N:o 45/2001 periaatteita Europolin henkilöstöä koskevaan henkilötietojen käsittelyyn.
VII LUKU
TIETOJEN LUOTTAMUKSELLISUUTTA KOSKEVAT KYSYMYKSET
40 artikla
Salassapitovelvollisuus
1. Europolin ja jäsenvaltioiden on toteutettava aiheelliset toimenpiteet varmistaakseen suojan salassa pidettäville tiedoille, jotka tämän päätöksen mukaisesti kerätään Europoliin tai joita vaihdetaan Europolin puitteissa. Tätä varten neuvosto hyväksyy Euroopan parlamenttia kuultuaan määräenemmistöllä hallintoneuvoston laatimat salassapitosuojaa koskevat säännöt. Näissä säännöissä määrätään myös tapauksista, joissa Europol voi vaihtaa salassa pidettäviä tietoja kolmansien osapuolten kanssa.
2. Kun Europol aikoo antaa jollekulle turvallisuuden kannalta arkaluonteisia tehtäviä, jäsenvaltiot sitoutuvat tekemään johtajan pyynnöstä kansallista lainsäädäntöä noudattaen omia kansalaisiaan koskevia turvallisuusselvityksiä ja avustamaan toisiaan tässä tehtävässä. Kansallisten säännösten nojalla toimivaltainen viranomainen on velvollinen välittämään Europolille ainoastaan turvallisuusselvityksen tulokset. Nämä tulokset sitovat Europolia.
3. Kukin jäsenvaltio ja Europol voivat nimetä tietojenkäsittelyä koskeviin tehtäviin Europolissa ainoastaan erityiskoulutuksen saaneita henkilöitä, joille on tehty turvallisuusselvitys. Hallintoneuvosto hyväksyy Europolin henkilöstön turvallisuusselvitystä koskevat säännöt. Johtaja tiedottaa hallintoneuvostolle säännöllisesti Europolin henkilöstön turvallisuusselvitystilanteesta.
41 artikla
Pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskeva velvollisuus
1. Hallintoneuvoston jäsenten, johtajan, apulaisjohtajien, Europolin työntekijöiden ja yhteyshenkilöiden on pidättäydyttävä toimista ja kannanotoista, jotka saattaisivat vahingoittaa Europolia tai vaarantaa sen toimintaa.
2. Hallintoneuvoston jäsenet, johtaja, apulaisjohtajat, Europolin työntekijät, yhteyshenkilöt sekä muut henkilöt, joille on nimenomaan määrätty pidättymistä tai luottamuksellisuutta koskeva velvollisuus, eivät saa antaa tehtäviään hoitaessaan tai toiminnassaan saamiaan tietoja kenellekään asiaan kuulumattomalle henkilölle tai julkisuuteen. Tämä ei koske tietoja, joiden sisältö ei ole niin merkittävä, että ne olisi pidettävä salassa. Pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskeva velvollisuus jatkuu myös tehtävien, työsopimuksen tai toiminnan päätyttyä. Europol ilmoittaa ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetusta velvollisuudesta ja varoittaa samalla sen rikkomisesta aiheutuvista rangaistusseuraamuksista. Ilmoitus tehdään kirjallisesti.
3. Hallintoneuvoston jäsenet, johtaja, apulaisjohtajat, Europolin työntekijät, yhteyshenkilöt sekä henkilöt, joita 2 kohdan mukainen velvollisuus koskee, eivät saa ilman johtajan tai, jos kyse on johtajasta, hallintoneuvoston suostumusta antaa todistajanlausuntoa tai lausuntoa tuomioistuimessa tai oikeuslaitoksen ulkopuolisessa menettelyssä tosiseikoista tai tiedoista, jotka he ovat saaneet tietoonsa tehtäviään hoitaessaan tai toiminnassaan.
Hallintoneuvosto tai tarvittaessa johtaja ottaa yhteyttä oikeusviranomaiseen tai muuhun toimivaltaiseen elimeen sen varmistamiseksi, että toteutetaan tarvittavat toimenpiteet siihen elimeen sovellettavan kansallisen lainsäädännön suhteen, johon yhteyttä otetaan.
Näiden toimenpiteiden tarkoituksena voi olla joko todistamismenettelyn mukauttaminen siten, että tietojen luottamuksellisuus taataan tai, jos se kansallisen lain mukaan on sallittua, kieltäytyminen tietojen luovuttamisesta, jos Europolin tai jonkin jäsenvaltion elintärkeä etu sitä edellyttää.
Jos jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään oikeudesta kieltäytyä todistamasta, 2 kohdassa tarkoitettujen, todistamaan kutsuttujen henkilöiden on pyydettävä todistamiseen lupa. Luvan antaa johtaja, ja jos hänet on itse kutsuttu todistamaan, hallintoneuvosto. Jos yhteyshenkilö on kutsuttu todistamaan Europolilta saamistaan tiedoista, lupa annetaan sen jäsenvaltion suostumuksella, joka on lähettänyt yhteyshenkilön Europoliin. Velvollisuus pyytää lupa todistamiseen jatkuu myös virkasuhteen, työsopimuksen tai toiminnan päätyttyä.
Jos ilmenee, että todistaminen voi käsittää myös jäsenvaltion Europolille toimittamia tietoja tai tietoja, jotka ilmeisesti koskevat jotain jäsenvaltiota, tältä jäsenvaltiolta on lisäksi pyydettävä lausunto ennen luvan antamista.
Luvan todistaa saa evätä ainoastaan, jos se on tarpeen Europolin taikka suojaa tarvitsevan yhden tai useamman jäsenvaltion ehdottoman välttämättömien etujen turvaamiseksi.
4. Kukin jäsenvaltio käsittelee 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevien velvollisuuksien loukkaamista oman salassapitovelvollisuutta koskevan lainsäädäntönsä tai turvaluokiteltua aineistoa koskevien säännöstensä mukaisesti.
Sen on huolehdittava siitä, että näitä säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan myös sen omiin toimihenkilöihin, jotka tehtäviään hoitaessaan ovat yhteydessä Europoliin.
VIII LUKU
TALOUSARVIOSÄÄNNÖKSET
42 artikla
Talousarvio
1. Europolin tulot koostuvat Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (komission pääluokka) tämän päätöksen soveltamispäivästä alkaen otettavasta yhteisön avustuksesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muunlaisia tuloja. Europolin rahoitus riippuu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen (15) mukaisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston, jäljempänä ’budjettivallan käyttäjä’, suostumuksesta.
2. Europolin menoihin kuuluvat sen henkilöstöstä, hallinnosta, infrastruktuurista ja toiminnasta aiheutuvat kulut.
3. Johtaja laatii ennakkoarvion Europolin seuraavan varainhoitovuoden tuloista ja menoista, mihin sisältyy esitys henkilöstötaulukoksi, ja toimittaa sen hallintoneuvostolle. Henkilöstötaulukkoa koskeva esitys käsittää luonteeltaan pysyvät tai tilapäiset toimet sekä lähetetyt kansalliset asiantuntijat, ja siinä mainitaan Europolin palveluksessa kyseisenä varainhoitovuonna olevan henkilöstön lukumäärä, palkkaluokat ja ura-alueet.
4. Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.
5. Hallintoneuvosto hyväksyy tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion, mihin sisältyy alustava henkilöstötaulukko, ja alustavan työohjelman, sekä toimittaa ne vuosittain 31 päivään maaliskuuta mennessä komissiolle. Jos komissiolla on ennakkoarviota koskevia huomautuksia, se ilmoittaa niistä hallintoneuvostolle 30 päivän kuluessa ennakkoarvion vastaanottamisesta.
6. Komissio toimittaa ennakkoarvion yhdessä Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen kanssa budjettivallan käyttäjälle.
7. Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, jotka se katsoo henkilöstötaulukon ja talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta tarpeellisiksi, budjettivallan käyttäjälle Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 272 artiklan mukaisesti toimitettavaan Euroopan yhteisöjen yleistä talousarviota koskevaan alustavaan esitykseen.
8. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy Europolille suoritettavaa avustusta varten tarvittavat määrärahat sekä henkilöstötaulukon, kun se vahvistaa Euroopan unionin yleisen talousarvion.
9. Hallintoneuvosto vahvistaa Europolin talousarvion ja henkilöstötaulukon. Niistä tulee lopulliset, kun Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Niitä mukautetaan tarvittaessa hyväksymällä tarkistettu talousarvio.
10. Muutokset talousarvioon, mukaan lukien henkilöstötaulukko, tehdään 5-9 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
11. Hallintoneuvosto ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoittamiseen, erityisesti kiinteistöihin liittyviä hankkeita, kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. Hallintoneuvosto ilmoittaa asiasta komissiolle. Jos toinen budjettivallan käyttäjistä ilmoittaa aikomuksestaan antaa lausunto, se toimittaa lausuntonsa hallintoneuvostolle kuuden viikon kuluessa siitä päivästä, jona ilmoitus on annettu budjettivallan käyttäjälle.
43 artikla
Talousarvion toteuttaminen ja valvonta
1. Johtaja vastaa Europolin talousarvion toteuttamisesta.
2. Europolin tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle kunkin varainhoitovuoden päättymistä seuraavan helmikuun 28 päivään mennessä. Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja hajautettujen elinten alustavat tilinpäätökset Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (16) 128 artiklan mukaisesti.
3. Komission tilinpitäjä toimittaa Europolin alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta tilintarkastustuomioistuimelle kunkin varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivään mennessä. Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
4. Saatuaan Europolin alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on tehnyt asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 129 artiklan mukaisesti, johtaja laatii Europolin lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoa varten.
5. Hallintoneuvosto antaa lausunnon Europolin lopullisesta tilinpäätöksestä.
6. Johtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston sitä koskevan lausunnon kutakin varainhoitovuotta seuraavan heinäkuun 1 päivään mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle.
7. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.
8. Johtaja toimittaa 30 päivään syyskuuta mennessä tilintarkastustuomioistuimelle vastineensa sen huomautuksiin. Johtaja toimittaa tämän vastauksen myös hallintoneuvostolle.
9. Johtaja antaa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn sujuvaa toteuttamista varten tarvittavat tiedot.
10. Euroopan parlamentti myöntää, ottaen huomioon neuvoston määräenemmistöllä antaman suosituksen, johtajalle ennen vuoden n + 2 huhtikuun 30 päivää vastuuvapauden varainhoitovuoden n talousarvion toteuttamisesta.
44 artikla
Varainhoitoasetus
Hallintoneuvosto hyväksyy Europolin varainhoitoasetuksen komissiota kuultuaan. Se ei saa poiketa asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002, jollei Europolin toiminta sitä nimenomaisesti edellytä. Asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 poikkeavien sääntöjen hyväksyminen edellyttää komission ennalta antamaa suostumusta. Tällaisista poikkeavista säännöistä ilmoitetaan budjettivallan käyttäjälle.
IX LUKU
MUUT SÄÄNNÖKSET
45 artikla
Säännöt oikeudesta tutustua Europolin asiakirjoihin
Kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen soveltamispäivästä hallintoneuvosto hyväksyy johtajan esityksestä säännöt, jotka koskevat oikeutta tutustua Europolin asiakirjoihin. Säännöissä otetaan huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (17) säädetyt periaatteet ja rajoitukset.
46 artikla
EU:n turvaluokitellut tiedot
Europol soveltaa niitä turvallisuutta koskevia periaatteita ja vähimmäisvaatimuksia, joista säädetään neuvoston turvallisuussääntöjen vahvistamisesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/264/EY (18) EU:n turvaluokiteltujen tietojen osalta.
47 artikla
Kielet
1. Europoliin sovelletaan Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annettua asetusta N:o 1 (19).
2. Hallintoneuvosto päättää yksimielisellä päätöksellä Europolin sisäisistä kielijärjestelyistä.
3. Euroopan unionin elinten käännöskeskus (20) hoitaa Europolin toiminnassa tarpeelliset käännöstyöt.
48 artikla
Tietojen antaminen Euroopan parlamentille
Neuvoston puheenjohtaja, hallintoneuvoston puheenjohtaja ja Europolin johtaja osallistuvat, pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevat velvollisuudet huomioon ottaen, Euroopan parlamentin pyynnöstä sen istuntoihin osallistuakseen Europoliin liittyviä kysymyksiä käytäviin keskusteluihin.
49 artikla
Petostentorjunta
Europoliin sovelletaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (21) säännöksiä. Johtajan esityksestä hallintoneuvosto toteuttaa viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen soveltamispäivästä tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet, joilla operatiiviset tiedot voidaan sulkea pois OLAFin tutkimusten soveltamisalasta.
50 artikla
Toimipaikkaa koskeva sopimus
Europolin toimipaikan sijaintivaltion Europolille tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat tarvittavat järjestelyt sekä johtajaan, hallintoneuvoston jäseniin, apulaisjohtajiin, Europolin työntekijöihin ja heidän perheenjäseniinsä mainitussa jäsenvaltiossa sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan Europolin ja Alankomaiden kuningaskunnan välisessä toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa, joka tehdään sen jälkeen kun hallintoneuvosto on sen hyväksynyt.
51 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
1. Johtajaan, apulaisjohtajiin ja Europolin henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa ja erityistä asetusta, joka annetaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 16 artiklan perusteella.
2. Europoliin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.
3. Alankomaiden kuningaskunta ja muut jäsenvaltiot sopivat, että muiden jäsenvaltioiden lähettämille yhteyshenkilöille samoin kuin heidän perheenjäsenilleen myönnetään ne erioikeudet ja vapaudet, jotka ovat tarpeen yhteyshenkilöiden Europolissa suorittamien tehtävien moitteetonta ja asianmukaista suorittamista varten.
52 artikla
Vastuu tietojen luvattomasta tai virheellisestä käsittelystä
1. Kukin jäsenvaltio on vastuussa kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti Europolissa säilytettyjen tai käsiteltyjen tietojen oikeudellisista tai asiavirheistä johtuvista yksittäisille henkilöille aiheutuneista vahingoista. Vahingon kärsineellä on oikeus vaatia korvausta ainoastaan jäsenvaltiolta, jossa vahingon aiheuttanut seikka on tapahtunut, osoittamalla vaatimuksensa asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön nojalla toimivaltaisille tuomioistuimille. Jäsenvaltio ei voi, vapautuakseen vastuusta, joka sille kuuluu sen kansallisen lain mukaan vahingon kärsinyttä kohtaan, vedota siihen, että toinen jäsenvaltio tai Europol on toimittanut virheellisiä tietoja.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu tietojen oikeudellinen tai asiavirhe aiheutuu niiden virheellisestä toimittamisesta tai siitä, että yksi tai useampi jäsenvaltio on jättänyt noudattamatta tässä päätöksessä säädettyjä velvoitteita, taikka siitä, että Europol on säilyttänyt tai käsitellyt niitä luvattomasti tai virheellisesti, Europolin tai kyseisen toisen jäsenvaltion on pyynnöstä hyvitettävä määrä, joka vahingon kärsineelle on 1 kohdan mukaisesti maksettu, jollei jäsenvaltio, jonka alueella vahinko aiheutui, ole käyttänyt tietoja tämän päätöksen vastaisesti.
3. Edellä 1 kohdan mukaisesti korvauksen maksaneen jäsenvaltion ja Europolin tai toisen jäsenvaltion väliset periaatteelliset tai hyvityksen määrää koskevat riidat ratkaistaan hallintoneuvostossa sen jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä.
53 artikla
Muu vastuu
1. Europolin sopimusperusteinen vastuu määräytyy kyseessä olevaan sopimukseen sovellettavan lain mukaisesti.
2. Muun kuin sopimusperusteisen vastuun alalla Europolin on, riippumatta 52 artiklan mukaisesta korvausvelvollisuudesta, korvattava elintensä tai työntekijöidensä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot, sikäli kuin vahinko voidaan lukea heidän syykseen. Tämä ei rajoita jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisten eri oikeussuojakeinojen käyttämistä.
3. Vahingon kärsineellä on oikeus vaatia, että Europol luopuu toimen suorittamisesta tai peruuttaa sen.
4. Ne jäsenvaltioiden kansalliset tuomioistuimet, joilla on toimivalta käsitellä tässä artiklassa tarkoitettuja Europolin korvausvelvollisuutta koskevia riita-asioita, määräytyvät tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 44/2001 (22) mukaisesti.
54 artikla
Europolin osallistumisesta yhteisiin tutkintaryhmiin johtuva korvausvastuu
1. Jos Europolin henkilöstö aiheuttaa vahinkoa avustaessaan jäsenvaltion alueella 6 artiklan mukaisesti toteutettavissa operatiivisissa toimissa, kyseisen jäsenvaltion on korvattava aiheutuneet vahingot samoin edellytyksin kuin ne, joita sovelletaan sen omien työntekijöiden aiheuttamiin vahinkoihin.
2. Jollei asianomainen jäsenvaltio muuta sovi, Europol hyvittää täysimääräisesti kaikki määrät, jotka jäsenvaltio on suorittanut vahingon kärsineille tai heidän oikeudenomistajilleen 1 kohdassa tarkoitettujen vahinkojen johdosta. Jäsenvaltion ja Europolin väliset periaatteelliset tai hyvityksen määrää koskevat riidat ratkaistaan hallintoneuvostossa.
X LUKU
SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET
55 artikla
Yleinen oikeusseuraanto
1. Tämä päätös ei vaikuta niiden sopimusten oikeudelliseen sitovuuteen, jotka Europol-yleissopimuksella perustettu Europol on tehnyt ennen tämän päätöksen soveltamispäivää.
2. Mitä edellä 1 kohdassa säädetään, sovelletaan erityisesti Europolin toimipaikasta Europol-yleissopimuksen 37 artiklan nojalla tehtyyn sopimukseen, Alankomaiden kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden välillä Europol-yleissopimuksen 41 artiklan 2 kohdan nojalla tehtyihin sopimuksiin sekä kaikkiin Europol-yleissopimuksella perustetun Europolin tekemiin kansainvälisiin sopimuksiin, mukaan lukien niiden tietojenvaihtoa koskevat määräykset, sekä sen tekemiin muihin sopimuksiin, sen vastuihin ja sen hankkimiin kiinteistöihin.
56 artikla
Johtaja ja apulaisjohtajat
1. Europol-yleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti nimitetyt johtaja ja apulaisjohtajat toimivat tämän päätöksen 38 artiklassa tarkoitettuina johtajana ja apulaisjohtajina jäljellä olevan toimikautensa ajan. Jos heidän toimikautensa päättyy vuoden kuluessa tämän päätöksen soveltamispäivästä, toimikautta jatketaan ilman eri toimenpiteitä vuoden ajan tämän päätöksen soveltamispäivästä.
2. Jos johtaja tai yksi tai useampi apulaisjohtaja ei halua tai voi toimia 1 kohdan mukaisesti, hallintoneuvosto nimittää väliaikaisen johtajan taikka yhden tai useamman väliaikaisen apulaisjohtajan enintään 18 kuukauden ajaksi siihen asti, kun 38 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut nimitykset on tehty.
57 artikla
Henkilöstö
1. Edellä 39 artiklasta poiketen kaikki Europol-yleissopimuksella perustetun Europolin tekemät ja tämän päätöksen soveltamispäivänä voimassa olevat työsopimukset pysyvät voimassa niiden viimeiseen voimassaolopäivään asti, eikä niitä voida uusia Europolin henkilöstösääntöjen (23) perusteella tämän päätöksen soveltamispäivän jälkeen.
2. Kaikille Europolin työntekijöille, joilla on 1 kohdassa tarkoitettu työsopimus, tarjotaan mahdollisuus tehdä palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukainen väliaikaisen toimihenkilön työsopimus jossakin henkilöstötaulukossa esitetyistä palkkaluokista tai sopimussuhteisen toimihenkilön työsopimus palvelussuhteen ehtojen 3 a artiklan mukaisesti.
Tätä varten viranomainen, jolla on toimivalta tehdä työsopimuksia, järjestää tämän päätöksen voimaantulon jälkeen kahden vuoden kuluessa tämän päätöksen soveltamispäivästä sisäisen valintamenettelyn, joka rajoitetaan koskemaan henkilöstöä, jolla on työsopimus Europolin kanssa tämän päätöksen soveltamispäivänä, ja jonka tarkoituksena on tarkistaa palvelukseen otettavien pätevyys, tehokkuus ja luotettavuus.
Valituille ehdokkaille tarjotaan suoritettavien tehtävien tyypistä ja tasosta riippuen joko väliaikaisen toimihenkilön työsopimusta tai sopimussuhteisen toimihenkilön työsopimusta, jonka kesto vastaa vähintään ennen tämän päätöksen soveltamispäivää tehdyn työsopimuksen jäljellä olevaa kestoa.
3. Jos Europolin kanssa on tehty toinen määräaikainen työsopimus ennen tämän päätöksen soveltamispäivää, ja henkilöstön jäsen hyväksyy väliaikaisen toimihenkilön työsopimuksen tai sopimussuhteisen toimihenkilön työsopimuksen 2 kohdan kolmannessa alakohdassa esitetyin edellytyksin, työsopimus voidaan uusia myöhemmin vain toistaiseksi 39 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
4. Jos Europolin kanssa on tehty toistaiseksi voimassa oleva työsopimus ennen tämän päätöksen soveltamispäivää, ja henkilöstön jäsen hyväksyy väliaikaisen toimihenkilön työsopimuksen tai sopimussuhteisen toimihenkilön työsopimuksen 2 kohdan kolmannessa alakohdassa esitetyin edellytyksin, tämä työsopimus tehdään toistaiseksi palvelussuhteen ehtojen 8 artiklan ensimmäisen kohdan ja 85 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
5. Europolin henkilöstösääntöjä ja muita asiaankuuluvia säädöksiä sovelletaan edelleen niihin henkilöstön jäseniin, joita ei oteta palvelukseen 2 kohdan mukaisesti. Europolin henkilöstöön sovelletaan Europolin henkilöstösääntöjen 5 luvusta poiketen palkkojen vuosittaista mukauttamisprosenttia, josta neuvosto päättää henkilöstösääntöjen 65 artiklan mukaisesti.
58 artikla
Talousarvio
1. Europol-yleissopimuksen 35 artiklan 5 kohdan mukaisesti vahvistettuihin talousarvioihin sovellettavassa vastuuvapausmenettelyssä noudatetaan Europol-yleissopimuksen 36 artiklan 5 kohdan nojalla annettuja sääntöjä ja Europol-yleissopimuksen 35 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttyä varainhoitoasetusta.
2. Edellä 1 kohdassa mainitussa vastuuvapausmenettelyssä noudatetaan seuraavaa:
a)
vastuuvapausmenettelyn noudattamiseksi tämän päätöksen soveltamispäivää edeltävän vuoden tilinpäätöksen osalta yhteinen tilintarkastuskomitea jatkaa toimintaansa Europol-yleissopimuksen 36 artiklan perusteella annettujen sääntöjen mukaisesti. Europol-yleissopimuksen nojalla hyväksyttyjä vastuuvapausmenettelyjä sovelletaan siltä osin kuin se on tätä varten tarpeen;
b)
tämän päätöksen 36 artiklassa tarkoitetulla hallintoneuvostolla on oikeus päättää varainhoidon valvojan ja varainhoitokomitean Europol-yleissopimuksen perusteella aiemmin hoitamien tehtävien suorittamisesta.
3. Kaikki sellaisista menositoumuksista aiheutuvat menot, jotka Europol on tehnyt Europol-yleissopimuksen 35 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksytyn varainhoitoasetuksen mukaisesti ennen tämän päätöksen soveltamispäivää, ja joita ei ole vielä maksettu mainittuna ajankohtana, maksetaan tämän artiklan 4 kohdassa kuvatulla tavalla.
4. Hallintoneuvosto vahvistaa 3 kohdassa tarkoitettujen menojen kattamiseksi tarvittavan määrän 12 kuukauden kuluessa tämän päätöksen soveltamispäivästä. Tätä vastaava määrä, joka rahoitetaan Europol-yleissopimuksen 35 artiklan 5 kohdan mukaisesti vahvistetuista talousarvioista kertyneestä ylijäämästä, siirretään ensimmäiseen tämän päätöksen mukaisesti hyväksyttävään talousarvioon kyseisten menojen kattamista varten sidottuina tuloina.
Jos ylijäämät eivät riitä kattamaan 3 kohdassa tarkoitettuja menoja, jäsenvaltiot antavat tarvittavan rahoituksen Europol-yleissopimuksen nojalla hyväksyttyjen menettelyjen mukaisesti.
5. Jäljelle jäävä osa Europol-yleissopimuksen 35 artiklan 5 kohdan mukaisesti vahvistettujen talousarvioiden ylijäämistä palautetaan jäsenvaltioille. Palautettavat määrät lasketaan kunkin jäsenvaltion Europolin talousarvioon Europol-yleissopimuksen 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti suorittamien vuotuisten rahoitusosuuksien perusteella.
Palautus suoritetaan kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun 3 kohdassa tarkoitetut menot kattava määrä on vahvistettu ja Europol-yleissopimuksen 35 artiklan 5 kohdan mukaisesti vahvistettuja talousarvioita koskevat vastuuvapausmenettelyt on saatettu päätökseen.
59 artikla
Ennen tämän päätöksen soveltamispäivää valmisteltavat ja hyväksyttävät toimenpiteet
1. Europol-yleissopimuksella perustettu hallintoneuvosto, mainitun yleissopimuksen mukaisesti nimitetty johtaja ja yleissopimuksella perustettu yhteinen valvontaviranomainen valmistelevat seuraavassa lueteltujen välineiden hyväksymisen:
a)
edellä 9 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja yhteyshenkilöiden oikeuksia ja velvollisuuksia koskevat säännöt;
b)
edellä 14 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut analyysitietokantoihin sovellettavat säännöt;
c)
edellä 26 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut Europolin suhteisiin sovellettavat säännöt;
d)
edellä 37 artiklan 9 kohdan d alakohdassa tarkoitetut Europolin henkilöstösääntöjen täytäntöönpanosäännöt;
e)
edellä 38 artiklan 3 ja 7 kohdassa tarkoitetut johtajan ja apulaisjohtajien valintaa ja erottamista koskevat säännöt;
f)
edellä 40 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut salassapitovelvollisuutta koskevat säännöt;
g)
edellä 44 artiklassa tarkoitettu varainhoitoasetus;
h)
tämän päätöksen soveltamisen valmisteluun tarvittavat muut välineet.
2. Hallintoneuvosto toimii 1 kohdan a, d, e, g ja h alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi 37 artiklan 1 kohdassa säädetyssä kokoonpanossaan. Hallintoneuvosto hyväksyy nämä toimenpiteet tämän artiklan 1 kohdan a, d, e ja g alakohdassa tarkoitetuissa säännöksissä säädettyä menettelyä noudattaen.
Neuvosto hyväksyy 1 kohdan b, c ja f alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet 1 kohdan b, c ja f alakohdassa tarkoitetuissa säännöksissä säädettyä menettelyä noudattaen.
60 artikla
Ennen tämän päätöksen soveltamispäivää toteutettavat rahoitusta koskevat toimet ja päätökset
1. Hallintoneuvosto toteuttaa 37 artiklan 1 kohdassa säädetyssä kokoonpanossaan kaikki uuden rahoituskehyksen soveltamisen edellyttämät rahoitusta koskevat toimet ja tekee sitä tarkoittavat päätökset.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimet toteutetaan ja päätökset tehdään asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 mukaisesti, ja niihin kuuluvat muun muassa:
a)
kaikkien 42 artiklassa tarkoitettujen toimien ja päätösten, jotka koskevat tämän päätöksen soveltamispäivää seuraavaa ensimmäistä varainhoitovuotta, valmistelu ja hyväksyminen;
b)
edellä 37 artiklan 9 kohdan e alakohdassa säädetyn tilinpitäjän nimeäminen sen vuoden marraskuun 15 päivään mennessä, joka edeltää tämän päätöksen soveltamispäivää seuraavaa ensimmäistä varainhoitovuotta;
c)
edellä 37 artiklan 9 kohdan f alakohdassa säädetyn sisäisen tarkastuksen perustaminen.
3. Europol-yleissopimuksen 29 artiklan mukaisesti nimitetty johtaja antaa tämän päätöksen soveltamispäivää seuraavaa ensimmäistä varainhoitovuotta edeltävän vuoden 15 päivästä marraskuuta alkaen luvan tämän päätöksen soveltamispäivää seuraavan ensimmäisen varainhoitovuoden toimiin. Johtajalla on myös mainitusta päivästä alkaen oikeus siirtää tarvittaessa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävä. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävien hoitamisessa on noudatettava asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 vaatimuksia.
4. Europol-yleissopimuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti nimetty varainhoidon valvoja huolehtii tämän päätöksen soveltamispäivää seuraavan ensimmäisen varainhoitovuoden toimien tarkastamisesta etukäteen tämän päätöksen soveltamispäivää seuraavaa ensimmäistä varainhoitovuotta edeltävän vuoden marraskuun 15 päivän ja joulukuun 31 päivän välisenä aikana. Varainhoidon valvoja hoitaa tämän tehtävänsä asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 mukaisesti.
5. Osa Europolille uuden rahoituskehyksen valmistelusta aiheutuvista siirtymäkauden kustannuksista tämän päätöksen soveltamispäivää seuraavaa ensimmäistä varainhoitovuotta edeltävänä vuonna rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Nämä kustannukset voidaan rahoittaa yhteisön avustuksena.
XI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
61 artikla
Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä
Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden kansallinen lainsäädäntö on tämän päätöksen mukainen viimeistään tämän päätöksen soveltamispäivänä.
62 artikla
Korvattavat säädökset
Tämä päätös korvaa tämän päätöksen soveltamispäivästä alkaen Europol-yleissopimuksen sekä Europolin, sen elinten jäsenten sekä apulaisjohtajien ja työntekijöiden erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan.
63 artikla
Kumoaminen
Jollei tässä päätöksessä toisin säädetä, kaikki Europol-yleissopimuksen täytäntöönpanotoimenpiteet kumotaan tämän päätöksen soveltamispäivästä alkaen.
64 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
1. Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2010 tai 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun asetuksen soveltamispäivästä alkaen sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhempi.
Edellä 57 artiklan 2 kohdan toista alakohtaa sekä 59, 60 ja 61 artiklaa sovelletaan kuitenkin päivästä, jona tämä päätös tulee voimaan.
Tehty Luxemburgissa 6 päivänä huhtikuuta 2009.