RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1583/2006
af 23. oktober 2006
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin med oprindelse i Amerikas Forenede Stater
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I februar 1994 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 229/94 (2) en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin (»den pågældende vare«) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (i det følgende benævnt »USA«). Tolden indførtes i form af en variabel told, baseret på mindstepriser, for de tre typer ethanolamin, dvs. monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) og triethanolamin (TEA).
(2)
På anmodning fra Conseil européen des fédérations de l'industrie chimique (CEFIC) blev der indledt en udløbs- og en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og artikel 11, stk. 3, i februar 1999. Rådet afsluttede disse undersøgelser ved forordning (EF) nr. 1603/2000 (3) og indførte endelige antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA. Foranstaltningernes form blev ændret, da der blev indført en specifik fast told pr. ton for alle typer ethanolamin. To af de tre selskaber, for hvilke der var fastsat en individuel antidumpingtold, var Dow Chemical Company og Union Carbide Corporation.
(3)
Efter Dow Chemical Company's ethanolamin-forretning blev overtaget af INEOS LLC, blev den antidumpingtold på 69,40 EUR pr. ton, som Dow Chemical Company var pålagt, overført til INEOS LLC (4). Da Dow Chemical Company den 6. februar 2001 opkøbte alle aktier i Union Carbide Corporation, et selskab, som er pålagt en individuel antidumpingtold på 59,25 EUR pr. ton, har Dow Chemical Company stadig en ethanolamin-forretning. Union Carbide Corporation eksisterer stadig, men er blevet en del af selskabsgruppen Dow Chemical Company og har ikke længere nogen uafhængige produktionsaktiviteter.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen i november 2004 af en meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af ethanolamin med oprindelse i USA (5) modtog Kommissionen den 25. april 2005 en anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(5)
Anmodningen blev indgivet af CEFIC på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 75 %, af den samlede produktion af ethanolamin i Fællesskabet.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade for EF-erhvervsgrenen. Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og indledte ved en indledningsmeddelelse (6) en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionens tjenestegrene underrettede officielt EF-producenterne, de eksporterende producenter i USA, importører/forhandlere, brugere i industrien, som de vidste var berørt, og USA's myndigheder om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen.
(8)
Kommissionens tjenestegrene sendte spørgeskemaer til alle parter, som de vidste var berørt, og til dem, der havde anmodet om et spørgeskema inden for den frist, der var angivet i indledningsmeddelelsen.
(9)
Kommissionen gav også de direkte berørte parter lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(10)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to eksporterende producenter i USA og deres ni forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet, en forretningsmæssigt forbundet importør i Schweiz, tre EF-producenter (»de ansøgende EF-producenter«) og en industriel bruger i Fællesskabet. En af EF-producenterne besvarede ikke spørgeskemaet fuldt ud og indsendte kun kortfattede oplysninger. Derudover fremsatte to industrielle brugere i Fællesskabet deres synspunkter.
(11)
Kommissionens tjenestegrene indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som de anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
a)
Ansøgende EF-producenter
BASF AG, Ludwigshafen, Tyskland
Innovene Europe Ltd, Staines, Det Forenede Kongerige
SASOL GmbH, Marl, Tyskland.
b)
Eksporterende producenter i USA
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan og Houston, Texas, USA
c)
Forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Spanien
INEOS Oxide Ltd, Antwerpen, Belgien.
d)
Forretningsmæssigt forbundet importør i Schweiz
Dow Europe GmbH, Horgen, Schweiz.
e)
Industrielle brugere i Fællesskabet
Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Spanien.
4. Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2004 til 30. juni 2005 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udløbet af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(13)
Den pågældende vare er den samme vare, som var omfattet af de tidligere undersøgelser. Ethanolamin fremkommer ved en reaktion mellem ethylenoxid, som fremkommer ved en reaktion mellem ethylen og oxygen, og flydende ammoniak. Som resultat af denne syntese sker der tre konkurrerende reaktioner, som - alt afhængigt af antallet af gange ethylenoxiden bindes - resulterer i tre forskellige typer ethanolamin: mono- (MEA), di- (DEA) og triethanolamin (TEA). Det maksimale antal kombinationer bestemmes af antallet af hydrogenelementer i den flydende ammoniak, dvs. tre. Forholdet mellem de tre typer i den samlede produktion afhænger af produktionsanlæggets udformning, men kan til en vis grad styres ved hjælp af valget af forholdet mellem ammoniak og ethylenoxid (molforholdet). I produktionsanlæggene i Fællesskabet anvendes der typisk naphtha som energibærer, mens der i produktionsanlæg i USA anvendes naturgas.
(14)
Den pågældende vare indgår som mellemprodukt og/eller som tilsætningsstof i fremstillingen af overfladeaktive stoffer, der bruges i rengøringsmidler og midler til personlig pleje, kosmetik, gødningsstoffer, plantebeskyttelsesmidler (glyphosat), korrosionsinhibitorer, smøreolier, tekstilhjælpemidler og blødgøringsmidler (esterquater), fotografiske kemikalier, i papir- og metalindustrien og tillige som slibe- og bindehjælpestof i cementproduktion samt som absorptionshjælpestof til gasvaskning (neutralisering af gassen gennem fjernelse af syren). Siden slutningen af 2004, begyndelsen af 2005, er varen i stigende grad blevet anvendt til behandling af træ. Sluttelig kan varen også anvendes af producenterne selv eller deres forretningsmæssigt forbundne producenter i forbindelse med produktionen af ethylenamin.
2. Samme vare
(15)
Som i forbindelse med de tidligere undersøgelser blev det påvist, at den pågældende vare, der produceres i USA og sælges til Fællesskabet, med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber er identisk med den vare, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-producenterne, og at der ingen forskel er med hensyn til anvendelse mellem disse varer. Det er også fastslået, at den pågældende vare, der produceres i USA og sælges til Fællesskabet, er identisk med den vare, der sælges på hjemmemarkedet i USA. Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(16)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes udløb eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. Indledende bemærkninger
(17)
Af de fire eksporterende producenter i USA, der er nævnt i klagen, samarbejdede to i forbindelse med undersøgelsen.
(18)
De to samarbejdsvillige eksporterende producenter stod for 100 % af importen til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, dvs. 41 000 tons. Importen til Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i USA udgjorde 16,7 % af Fællesskabets forbrug i undersøgelsesperioden og var faldet fra 29 % i den foregående undersøgelsesperiode (1998).
2. Dumping af import i undersøgelsesperioden
(19)
Hvad angår de to samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA, blev den normale værdi for hver enkelt type af den pågældende vare i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, fastsat på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i USA ved salg til uafhængige kunder, da det blev fastslået, at dette salg var blevet foretaget i tilstrækkelige mængder og i normal handel.
(20)
Som i forbindelse med den oprindelige og den foregående fornyede undersøgelse viste denne undersøgelse, at de to samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA eksporterede den pågældende vare til Fællesskabet via forretningsmæssigt forbundne selskaber. Af den grund blev eksportpriserne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen beregnet på grundlag af den pris, hvortil den importerede vare første gang videresolgtes til uafhængige kunder i Fællesskabet. Der blev foretaget justering for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt den fortjeneste, som de importerende selskaber opnåede i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(21)
Den normale værdi blev sammenlignet med den gennemsnitlige eksportpris for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til indlandstransport og søfragt, opsatte rabatter, håndterings- og emballeringsomkostninger samt kreditomkostninger og importafgifter, som alle blev trukket fra priserne ved videresalg for at nå frem til ab fabrikprisen.
(22)
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem et vejet gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping i undersøgelsesperioden, selv om niveauet dog var lavere end det, der blev fastslået i forbindelse med den tidligere undersøgelse. Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-værdien ved Fællesskabets grænse var 4,8 % for INEOS og 20,3 % for Dow Chemical.
3. Udviklingen i importen, hvis foranstaltningerne bortfalder
(23)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i undersøgelsesperioden, blev sandsynligheden for fortsat dumping undersøgt.
(24)
Bortfald af foranstaltningerne ville give eksportørerne mulighed for at reducere deres eksportpriser. En reduktion af eksportpriserne ville gøre varen fra USA mere attraktiv på markedet i Fællesskabet. Hvis eksportpriserne blev reduceret med et beløb svarende til tolden, ville den dumpingmargen, der kunne konstateres i undersøgelsesperioden, være på 13,4 % for INEOS og 28,3 % for Dow Chemical.
(25)
Det skønnes, at den uudnyttede produktionskapacitet i USA var på ca. 90 000 tons i undersøgelsesperioden. Dette skøn blev foretaget på grundlag af oplysninger fra de to samarbejdsvillige eksporterende producenter og fra førende branchetidsskrifter. Udregnet med udgangspunkt i en anslået samlet installeret kapacitet på 650 000 tons i USA giver et samlet dækket behov og en bunden anvendelse på i alt 560 000 tons en kapacitetsudnyttelsesgrad på 86 %, hvilket er ret lavt, når de gunstige markedsforhold i undersøgelsesperioden tages i betragtning. Den relativt lave kapacitetsudnyttelsesgrad skyldtes driftsmæssige problemer på visse produktionsanlæg. Den uudnyttede kapacitet på 90 000 tons bør sammenlignes med den mængde, der blev eksporteret fra USA til Fællesskabet i undersøgelsesperioden (41 088 tons), og det samlede forbrug i Fællesskabet (246 670 tons). Der er med andre ord betydelige muligheder for at øge eksporten fra USA og erobre en stor del af markedet i Fællesskabet. Tendensen til øget eksport til Fællesskabet forstærkes yderligere af, at kapaciteten i Mexico og Brasilien, som begge er vigtige eksportmarkeder for USA, i 2006 øges med 45 000 tons.
(26)
Det kan konkluderes, at der findes uudnyttet kapacitet, som kan udnyttes til at øge produktionen af ethanolamin, som kan sælges på markedet i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(27)
Ethanolaminmarkedet har været kendetegnet ved en kraftig stigning i efterspørgslen efter diethanolamin i perioden 2000-2001, som skyldes, at diethanolamin anvendes i produktionen af glyphosatherbicider, som anvendes i en proces, der gør genetisk modificerede afgrøder resistente over for sådanne herbicider. Den specifikke drivkraft bag efterspørgslen efter triethanolamin er brugen i cementsektoren og den brug, som producenterne af blødgøringsmidler gør af stoffet. Siden 2004 er monoethanolmarkedet vokset betydeligt, efter at en lov i USA, der trådte i kraft den 1. januar 2005, forbød brugen af alternative metalbaserede produkter til behandling af træ og dermed skønsmæssigt skabte en yderligere efterspørgsel efter monoethanolamin på 80 000 tons. Som følge heraf er prisen på ethanolamin høj på verdensplan på grund af den store efterspørgsel.
(28)
Undersøgelsen viste, at gennemsnitspriserne på hjemmemarkedet i USA er højere end de gennemsnitlige salgspriser på markedet i Fællesskabet. Det ser ud til, at industrielle brugere opnår sammenlignelige vilkår på begge markeder, da der ofte er tale om multinationale selskaber, der forhandler med leverandører i hele verden og udvælger leverandører, hvis leverancer er sammenlignelige. Det blev dog konstateret, at priserne for alle typer ethanolamin på hjemmemarkedet i USA var højere for forhandlere og distributører. Denne type salg på hjemmemarkedet i USA gennemføres typisk på spotbasis, mens salget på markedet i Fællesskabet gennemføres på grundlag af tidsbegrænsede kontrakter. Dette indebærer, at salgspriserne på markedet i Fællesskabet fastsættes for en længere periode og er mere stabile.
(29)
De to samarbejdsvillige eksporterende producenters salg til forhandlere og distributører udgør kun 13 % af de mængder, der blev solgt på hjemmemarkedet i USA, og 32 % af salget på markedet i Fællesskabet, men priserne på hjemmemarkedet i USA var i gennemsnit 35 % højere end priserne i Fællesskabet i dette handelsled. Dette er i tråd med det resultat af undersøgelsen, der viser, at priserne på hjemmemarkedet i USA hurtigere tilpasses prisudsving, da der er tale om spotsalg til forhandlerne og distributørerne. I en situation med stigende priser vil priserne på hjemmemarkedet i USA således have tendens til at være relativt højere end priserne i Fællesskabet, hvilket i endnu højere grad vil gøre sig gældende, hvis foranstaltningerne bortfalder. På den anden side tegner dette handelsled sig for den mindste del af salget på både hjemmemarkedet i USA og markedet i Fællesskabet.
(30)
For de industrielle brugere, som udgør størstedelen af kunderne, ville bortfald af foranstaltningerne sandsynligvis ikke påvirke prisniveauet for ethanolamin på markedet i Fællesskabet, da det kunne konstateres, at byrden forbundet med foranstaltningerne blev båret af de eksporterende producenter i USA. I en sådan situation kunne sidstnævnte muligvis opnå et mere rentabelt salg og ville således have et incitament til at øge eksporten til markedet i Fællesskabet. Disse industrielle brugere kunne dog bruge foranstaltningernes bortfald som et forhandlingsmiddel til at opnå lavere priser hos både de eksporterende producenter i USA og EF-erhvervsgrenen.
(31)
Eksportpriserne for den pågældende vare på andre vigtige eksportmarkeder, dvs. Canada og Sydamerika, viser ikke noget fast mønster. Alt afhængigt af salgsbetingelserne er salgspriserne nogle gange lavere og nogle gange højere end i USA og på markedet i Fællesskabet. Levering af små mængder medfører normalt højere salgspriser.
(32)
Sammenfattende kan det siges, at markedet i USA i princippet er det vigtigste marked for begge samarbejdsvillige eksporterende producenter. Da 17 % af produktionen blev eksporteret i undersøgelsesperioden, spiller salget til Fællesskabet og resten af verden dog stadig en vigtig rolle, hvad angår den overordnede brug og rentabilitet af den installerede produktionskapacitet.
(33)
Hvad angår de to samarbejdsvillige producenter i USA, kan det på kort sigt forventes, at deres importmængder mindst vil forblive stabile. Selv med de gældende foranstaltninger og uanset det amerikanske markeds tiltrækningskraft, er de rent faktisk fortsat med at levere til deres kunder i Fællesskabet. Der kan muligvis forventes en reduktion af de mængder, som eksporteres af den amerikanske producent INEOS, efter at den har overtaget Innovene, der har produktionsanlæg i Fællesskabet, når selskabet har afhjulpet flaskehalsproblemerne på de produktionsanlæg, der overtages, og har udvidet gennem installering af ny produktionskapacitet i Fællesskabet, som dog ikke forventes at blive operationel før 2008. Samtidig forventes det, at de eksporterende producenter i USA vil have repareret skaderne efter orkanen i anden halvdel af 2005 og blive fuldt funktionsdygtige igen i anden halvdel af 2006 eller begyndelsen af 2007, hvilket medfører, at der vil blive produceret større mængder, som kan sælges på markedet i Fællesskabet.
(34)
Hvad angår de ikke-samarbejdsvillige producenter i USA, som stod for 27 % af produktionskapaciteten i USA i undersøgelsesperioden, kan det ikke udelukkes, at de igen vil begynde at eksportere til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(35)
Der blev også foretaget en analyse af den mulige udvikling på mellemlang sigt (op til 5 år) med hensyn til efterspørgsel og produktionskapacitet i Fællesskabet, USA og resten af verden. Det blev også analyseret, hvordan den forventede udbuds- og efterspørgselssituation ville påvirke prisniveauet i Fællesskabet. Alle tallene i de følgende betragtninger er baseret på oplysninger fra selskaberne, BASF, Dow og INEOS samt den kemiske industris førende referencepublikationer, som udgives af PCI og Tecnon.
(36)
På baggrund af prognoser fra producenter i både USA og Fællesskabet vedrørende den fremtidige efterspørgsel og produktionskapacitet forventes væksten på markedet i Fællesskabet at blive lavere end i resten af verden. Den forventede gennemsnitlige årlige vækst i Fællesskabet er ca. 3 % på mellemlang sigt sammenlignet med 7 % i Asien og 4,2 % på verdensplan.
(37)
I 2004 var efterspørgslen på det europæiske marked ca. 40 000 tons højere end den installerede produktionskapacitet i Fællesskabet. Det modsatte gjorde sig gældende i USA, hvor den eksisterende kapacitet var ca. 90 000 tons større end den mængde af produktet, der rent faktisk blev anvendt og solgt, hvilket dog ikke havde negativ indvirkning på det høje prisniveau på grund af driftsproblemerne i produktionen, som begrænsede udbuddet. På baggrund af de forventede vækstrater og de planlagte kapacitetsudvidelser kan det forventes, at kapaciteten vil overstige efterspørgslen på markedet i Fællesskabet fra 2008, navnlig fordi INEOS's investeringsplaner i Fællesskabet sandsynligvis vil blive gennemført, hvilket vil øge den installerede kapacitet i Fællesskabet med 25-33 %. Denne kapacitetsudvidelse forventes dog først at blive operationel i begyndelsen af 2008. Selv om der samtidig muligvis kan kompenseres for en sådan kapacitetsudvidelse gennem en reduktion af importen til Fællesskabet og øget eksport fra EF-producenternes side, forventes det, at alle producenternes samlede installerede kapacitet i Fællesskabet vil overstige efterspørgslen på markedet i Fællesskabet i 2008.
(38)
På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, forventes den nuværende overskudskapacitet i USA at bestå i hvert fald på kort sigt, fordi efterspørgslen på hjemmemarkedet, som ganske vist er stigende, ikke kan absorbere den overskydende kapacitet, som bliver operationel igen. På længere sigt - indtil 2010 - forventes overskudskapaciteten at forsvinde, hvilket vil reducere de amerikanske producenters incitament til at eksportere. Samtidig forudses der en betydelig mangel i Asien. Dette kan ses af, at Dow Chemical har dannet et joint venture med Petronas, som kaldes Optimal, og har oprettet et anlæg med en kapacitet på 75 000 tons i Malaysia, som skal betjene det asiatiske marked for ethanolamin.
(39)
Mere generelt er det sandsynligt, at produktionskapaciteten på verdensplan i 2010 vil være steget fra 1 300 000 tons til 1 785 000 tons Dette tal omfatter ny kapacitet installeret i Fællesskabet (+ 205 000 tons), i USA (+80 000 tons), Saudi-Arabien (+ 100 000 tons) og Asien (+ 100 000 tons). Efterspørgslen på verdensplan, som forventes at udvise en vækstrate på 4,2 %, vil inden udgangen af 2010 være steget til mellem 1 550 000 tons og 1 700 000 tons. Under hensyntagen til, at en del af kapacitetsoverskuddet altid absorberes af driftsstop på grund af vedligeholdelse, og der således er behov for en stødpude af et vist omfang, viser prognosen for 2010 overskudskapacitet i Fællesskabet, balance i USA og mangel i Asien og resten af verden. Sammenfattende set tyder de forskellige kapacitetsudvidelser ikke på, at de eksporterende producenter i USA vil være tilbøjelige til at dumpe på markedet i Fællesskabet, da der sandsynligvis vil være overensstemmelse mellem udbud og efterspørgsel på verdensplan. Det bør dog bemærkes, at der er tale om en vurdering, der vedrører udviklingen på mellemlang sigt, dvs. 2008-2010.
(40)
Der mindes om, at der i undersøgelsesperioden blev konstateret dumping for begge samarbejdsvillige producenters vedkommende, selv om det dog var på et lavere niveau end i forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse.
(41)
Set i forhold til den tidligere fornyede undersøgelse er den amerikanske imports markedsandel faldet fra 29 % til 16,7 %. Der synes at være en overskudskapacitet på 90 000 tons i USA, hvor den lave udnyttelsesgrad i undersøgelsesperioden skyldtes forhold af forbigående karakter, og hvor 27 % af den installerede kapacitet ikke kunne undersøges på grund af manglende samarbejdsvilje. Det kan ikke helt udelukkes, at disse ikke-samarbejdsvillige producenter vil sælge til dumpingpriser på markedet i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Selv om efterspørgslen på markedet i USA forventes at blive større end i Fællesskabet, forventes overskudskapaciteten i USA kun at blive absorberet på mellemlang sigt. For at bevare den installerede produktionskapacitets rentabilitet har alle producenter på nuværende tidspunkt ydermere et incitament til at øge deres salg på markedet i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(42)
Det kan konkluderes, at der er risiko for fortsat dumping og for en forøgelse af importmængden, som muligvis kan bevirke et pres på Fællesskabets priser - i hvert fald på kort sigt - hvis foranstaltningerne bortfalder.
D. DEFINITION AF EF-ERHVERVSGRENEN
(43)
De tre ansøgende producenter i Fællesskabet samarbejdede i fuldt omfang i forbindelse med undersøgelsen. I undersøgelsesperioden tegnede de sig for 80 % af produktionen i Fællesskabet. Yderligere en EF-producent, som støttede klagen, indsendte oplysninger navnlig om sin produktion, men besvarede ikke spørgeskemaet fuldt ud. Følgelig måtte denne producent betragtes som ikke-samarbejdsvillig.
(44)
Det bør bemærkes, at efter offentliggørelsen af forordning (EF) nr. 1603/2000 vedrørende de foranstaltninger, der gælder på nuværende tidspunkt, er Union Carbide Ltd (UK), som blev overtaget af Dow Chemical Company, ophørt med at producere ethanolamin i Fællesskabet. Ydermere har BP Chemicals ændret sit navn til Innovene, og Condea har ændret sit navn til Sasol. Sluttelig opkøbte INEOS Oxide Ltd, som har hjemsted i Det Forenede Kongerige og er moderselskab for INEOS Americas LLC, Innovene den 16. december 2005. Begge selskaber, INEOS Americas LLC og Innovene, fortsatte med at samarbejde fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.
(45)
På dette grundlag er de tre EF-producenter BASF AG, Innovene og Sasol, og de udgør EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(46)
Denne undersøgelse viste i lighed med den tidligere fornyede undersøgelse, at en del af produktionen af ethanolamin i Fællesskabet er bestemt til intern brug eller det bundne marked. Andelen skønnes lige som i forbindelse med den foregående undersøgelse at være på ca. en tredjedel af EF-produktionen. Der blev konstateret produktion til det bundne marked hos en af de producenter, der er omfattet af EF-erhvervsgrenen. Denne producent driver et anlæg, som udelukkende anvendes til produktion til det bundne marked. Undersøgelsen bekræftede, at de ansøgende EF-producenter ikke køber den pågældende vare med henblik på videresalg eller til det bundne marked fra uafhængige parter inden eller uden for Fællesskabet. Ethanolamin bestemt til det bundne marked anses derfor ikke for at konkurrere med ethanolamin, der på anden måde er til rådighed i Fællesskabet (i det følgende benævnt »det frie marked«).
E. SITUATIONEN PÅ MARKEDET I FÆLLESSKABET
1. Forbruget på markedet i Fællesskabet
Forbrug i Fællesskabet
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Tons i alt
283 992
331 194
358 830
366 645
Indeks
100
117
126
129
Tons til det bundne marked
97 768
107 539
118 584
119 975
Indeks
100
110
121
123
Tons til det frie marked
186 224
223 655
240 246
246 670
Indeks
100
120
129
132
Kilde: Eurostats statistikker og besvarelser af spørgeskemaet.
(47)
Det samlede forbrug i Fællesskabet blev udregnet som alle EF-producenters produktion minus eksporten plus importen fra tredjelande til markedet i Fællesskabet. Set i forhold til 2002 steg forbruget i undersøgelsesperioden med 29 % eller 83 000 tons. Væksten var specielt markant mellem 2002 og 2003 (+ 17 % eller +48 000 tons) og fortsatte i 2004 og undersøgelsesperioden, om end den var mere begrænset. Forbruget er steget som følge af en øget efterspørgsel efter ethanolamin, som skyldes et bredt og voksende anvendelsesområde. Den vigtigste drivkraft har siden 2002 været efterspørgslen efter diethanolamin til glyphosat-produktionen, triethanolamin til esterquater og monoethanolamin til behandling af træ.
(48)
Forbruget på det frie marked steg med 32 % (eller 60 000 tons) i den betragtede periode med en stigning på 20 % (eller 37 000 tons) mellem 2002 og 2003.
(49)
Hvad angår det bundne marked, steg forbruget med 23 % eller 22 000 tons på grund af øget brug af ethanolamin i produktionsprocesserne for andre kemikalier.
2. Import fra USA, mængde, markedsandel og importpriser
Import fra USA
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Tons
46 075
40 576
40 512
41 088
Indeks
100
88
88
89
Markedsandel
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
Importpris i EUR pr. ton
979,63
915,15
975,09
995,55
Indeks
100
93
100
102
Kilde: Eurostats statistikker og besvarelser af spørgeskemaet.
(50)
Den mængde, der blev importeret fra USA til Fællesskabet, faldt med 12 % mellem 2002 og 2003 og er forblevet på samme niveau siden da. Markedsandelen blev fastsat på grundlag af forbruget på det frie marked i Fællesskabet og er faldet fra 24,7 % til 16,7 % i den betragtede periode, hvilket svarer til et fald på 8 procentpoint. Faldet i import og markedsandel mellem 2002 og 2003 faldt sammen med et generelt fald i den gennemsnitlige importpris på 7 %. Mellem 2002 og 2003 havde de eksporterende producenter i USA ikke andel i stigningen i forbruget på det frie marked i Fællesskabet. Heller ikke efter 2003 øgede de eksporterende producenter i USA deres markedsandel, selv om importpriserne steg igen. Når det er sælgers marked, ville en sådan øget tiltrækningskraft normalt have ført til et øget salg, men de eksporterende producenter i USA vendte ikke tilbage til markedet i Fællesskabet som forventet på grund af driftsmæssige problemer og endnu mere fordelagtige vilkår på hjemmemarkedet i USA.
(51)
Det bør bemærkes, at ovennævnte priser fremgår af Eurostats importstatistikker. Disse statistikker skelner ikke mellem de forskellige varesortimenter og indeholder oplysninger om forskellige salgsvilkår, som ikke kan sammenlignes med de vilkår, som andre aktører på markedet i Fællesskabet anvender. En præcis prissammenligning mellem dumpingimport og EF-producenternes priser i samme handelsled blev gennemført, og der redegøres for denne i betragtning 53 nedenfor. I løbet af den betragtede periode steg den gennemsnitlige importpris med beskedne 2 %. Al import til Fællesskabet med oprindelse i USA blev foretaget via forretningsmæssigt forbundne importører, og importpriserne er således overførselspriser inden for selskabsgruppen. I forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse blev det fastslået, at sådanne importpriser var blevet fastsat kunstigt med henblik på i det mindste delvist at afbøde virkningerne af de antidumpingforanstaltninger, der var gældende på daværende tidspunkt. De forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet led betydelige tab i den tidligere undersøgelsesperiode, og den margen, som de opnåede mellem indkøbsprisen (den faktiske importpris) og videresalgsprisen på markedet i Fællesskabet, var ikke tilstrækkelig til at dække de omkostninger, der påløb mellem import og videresalg. Derfor resulterede den tidligere fornyede undersøgelse i en ændring af antidumpingforanstaltningernes form og indførelse af specifikke faste toldsatser pr. ton.
(52)
I forbindelse med denne undersøgelse blev det fastslået, at både de eksporterende producenter i USA og deres forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet havde opnået en fortjeneste i undersøgelsesperioden, og at de forretningsmæssigt forbundne importørers margener var i overensstemmelse med markedsvilkårene. Salgspriserne sammenlignet med den normale værdi og/eller produktionsomkostningerne gav alle de involverede selskaber mulighed for at opnå en tilstrækkelig fortjeneste på markeder præget af høje salgspriser.
(53)
På grundlag af sammenligningen af importprisen, cif, Fællesskabets grænse, ved salg til uafhængige kunder (inklusive antidumpingtold) og EF-erhvervsgrenens priser, ab fabrik, for samme varetype i samme handelsled blev det fastslået, at EF-erhvervsgrenens salgspriser blev underbudt med mellem 7,3 % og 17,5 %.
3. Import fra andre tredjelande, mængde, markedsandel og importpriser
Import fra andre tredjelande
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Tons
17 596
18 688
12 276
8 773
Indeks
100
106
70
50
Markedsandel
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Importpris i EUR pr. ton
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Indeks
100
94
95
92
Kilde: Eurostats statistikker.
(54)
Importen fra andre tredjelande blev halveret i den betragtede periode. Markedsandelen for de vigtigste øvrige eksportlande, hovedsageligt Rusland og Iran, er rent faktisk blevet marginal. Ifølge brugerindustrien skyldes faldet, at det var vanskeligt at opnå nøjagtigt de ønskede mængder på en præcis leveringsdato i de to nævnte lande.
4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Produktion i tons
206 481
242 350
279 307
290 625
Indeks
100
117
135
141
Kapacitet i tons
263 320
273 820
302 070
311 820
Indeks
100
104
115
118
Kapacitetsudnyttelse
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
I den betragtede periode steg produktionen med 41 %. Samtidigt blev kapaciteten udvidet med 18 %, hvilket medførte, at kapacitetsudnyttelsen steg fra 78,4 % til 93,2 %.
(56)
Stigningen i produktionskapaciteten mellem 2002 og 2003 var marginal og afspejler en række effektivitetsforbedringer. Fra 2004 kan der konstateres en mere intensiv afhjælpning af flaskehalsproblemer og nye kapacitetsudvidelser.
Lagerbeholdninger
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Tons
9 543
10 883
10 228
7 596
Indeks
100
114
107
80
(57)
Lagerbeholdningernes størrelse sammenlignes ved slutningen af årene 2002-2004 og varierer til en vis grad alt afhængigt af de indløbne ordrer. Lagerbeholdningen ved slutningen af undersøgelsesperioden er lavere, men viser situationen den 30. juni 2005 og kan derfor ikke fuldt ud sammenlignes med lagerbeholdningerne ved slutningen af de øvrige år. Dette skyldes, at selskaberne planlægger lavere produktion og vedligeholdelse af produktionsanlæggene i sommermånederne, hvor efterspørgslen fra industrielle brugere er ringere.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salgsmængde
130 214
144 103
167 054
175 953
Indeks
100
111
128
135
Markedsandel af det samlede forbrug (inkl. det bundne marked)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Markedsandel på det frie marked
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Salgspris i EUR pr. ton (det frie marked)
801,77
758,49
835,68
936,08
Indeks
100
95
104
117
(58)
EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 35 % i den betragtede periode. Både markedsandelen af det samlede forbrug i Fællesskabet og af forbruget på det frie marked viser, at efter et tab af markedsandele mellem 2002 og 2003 ligger markedsandelen nu stabilt på henholdsvis 48 % af det samlede forbrug i Fællesskabet og 71,3 % af forbruget på det frie marked i undersøgelsesperioden. Gennemsnitsprisen ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder viste et tilsvarende mønster, og efter et fald på 5 % mellem 2002 og 2003 var prisniveauet på det frie marked i undersøgelsesperioden 17 % højere end i 2002.
(59)
Sammenlignet med prisniveauet i undersøgelsesperioden for den tidligere fornyede undersøgelse, som faldt sammen med kalenderåret 1998, var salgspriserne i 2004 og i den nuværende undersøgelsesperiode i gennemsnit henholdsvis 22,7 % og 37,5 % højere end i 1998. Der udstedes ikke fakturaer for den produktion, som er bestemt til det bundne marked, da denne produktion anvendes i integrerede produktionsanlæg.
(60)
Forbruget steg støt i det seneste årti, fra 152 000 tons i 1995 til 367 000 tons i undersøgelsesperioden, hvilket udgør en årlig stigning på 9,7 %. Den seneste stigning i forbruget i den betragtede periode, fra 2002 til undersøgelsesperioden, var på 10,7 % om året sammenlignet med en kapacitetsstigning på 7 % om året. Denne udvikling har begunstiget et højt prisniveau i Fællesskabet og samtidig givet EF-erhvervsgrenen mulighed for at øge kapacitetsudnyttelsesgraden betydeligt fra 78,4 % til 93,2 %, hvilket har medført, at produktionen er steget med 14,5 % om året. I absolutte tal er produktionen steget med 84 000 tons sammenlignet med en stigning i forbruget på 83 000 tons og en kapacitetsudvidelse på bare 48 500 tons.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Gennemsnitlige produktionsomkostninger (EUR/ton)
779,53
749,85
746,84
790,60
Indeks
100
96
96
101
(61)
En stor og stigende efterspørgsel sammenholdt med en langsommere kapacitetsudvidelse og en generel reduktion af importen har opretholdt prisniveauet for ethanolamin i Fællesskabet. Derudover er avancen stort set ikke blevet påvirket af de fulde produktionsomkostninger pr. ton i den betragtede periode. Stigningen i produktionsomkostningerne på 5,9 % mellem 2004 og undersøgelsesperioden var en følge af en stigning i prisen på naphta, som er en energibærer, der bruges i produktionen af ethylenoxid, der er det vigtigste råmateriale i produktionen af ethanolamin i Fællesskabet.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Beskæftigelse
102
103
101
102
Indeks
100
101
99
99
Produktivitet (tons pr. ansat)
2 016
2 354
2 755
2 861
Indeks
100
117
137
142
Lønninger (tusind EUR)
6 860
7 526
8 018
7 598
Indeks
100
110
117
111
Gennemsnitsløn pr. ansat (EUR)
66 976
73 105
79 097
74 797
Indeks
100
109
118
112
(62)
Beskæftigelsen i den del af EF-erhvervsgrenen, som fremstiller samme vare, forblev stabil i den betragtede periode. Størstedelen af produktionsprocessen er automatiseret og derfor ikke arbejdskraftintensiv. Som følge af afhjælpning af flaskehalsproblemer på produktionsanlæggene og konstante forbedringer af disse steg produktiviteten samtidig med 42 % i den betragtede periode.
(63)
I den betragtede periode steg lønningerne med 11 % og nåede toppunktet i 2004, hvilket skyldes bestræbelser på omstrukturering og afskedigelser fra en af de klagende EF-producenters side. Gennemsnitslønnen pr. ansat fulgte et lignende mønster.
Salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i Fællesskabet
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salgsværdi (tusind EUR)
104 402
109 301
139 603
164 705
Indeks
100
105
134
158
Produktionsomkostninger (tusind EUR)
101 506
108 056
124 763
139 100
Indeks
100
106
123
137
Rentabilitet
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
I den betragtede periode steg rentabiliteten af salg af den pågældende vare på det frie marked til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i Fællesskabet fra 2,8 % i 2002 til 15,5 % i undersøgelsesperioden efter et fald til 1,1 % i 2003. Denne forbedring af rentabiliteten efter 2003 skal ses i sammenhæng med en stabil import fra USA og en stigende efterspørgsel, som har medført en forøgelse af både salgsmængderne og salgspriserne, som i 2004 og undersøgelsesperioden var mere markant end stigningen i produktionsomkostningerne.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Investeringer (tusind EUR)
1 170
9 975
687 478
388 476
Indeks
100
852
58 750
33 198
Investeringsafkast
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
De priser, der opnås i Fællesskabet, er bestemmende for, om selskaberne er tilbøjelige til at øge kapaciteten. I perioden 2002-2003 blev investeringsafkastet ikke betragtet som tilstrækkeligt højt til at retfærdiggøre etablering af yderligere produktionsanlæg. Følgelig nøjedes selskaberne med at afhjælpe flaskehalsproblemer og at forbedre effektiviteten. Den konstant stigende efterspørgsel kombineret med begrænsede kapacitetsforøgelser medførte så høje priser, at det fra 2004 igen blev realistisk at gennemføre investeringsprojekter, som tidligere var blevet lagt på hylden.
(66)
Hvad angår evnen til at rejse kapital, bør det bemærkes, at ethanolaminproduktionen kun udgør en lille del af den samlede produktion af kemiske produkter i EF-erhvervsgrenen, som hovedsageligt består af store internationale kemikalievirksomheder, som er præget af en høj grad af likviditet, selvfinansiering og kreditværdighed. Generelt havde EF-erhvervsgrenen således ikke større problemer med at rejse kapital.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Likviditet (tusind EUR)
4 842
3 301
16 863
27 596
Indeks
100
68
348
570
Likviditet i procent af omsætningen
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
Udviklingen i likviditeten udgør endnu en illustration af sammenhængen mellem prisniveauet, rentabiliteten og investeringsafkastet. Efter lave likviditetsgrader i 2002 og 2003 har EF-erhvervsgrenen siden 2004 igen haft tocifrede tal for likviditeten set i forhold til omsætningen, og likviditeten er for de fleste selskabers vedkommende tilstrækkelig høj til at muliggøre nye investeringer i ethanolaminforretningen.
(68)
EF-erhvervsgrenen udnyttede væksten på markedet i den betragtede periode, hvilket illustreres af stigningen i markedsandelen af det samlede forbrug fra 45,9 % til 48 % og stigningen i markedsandelen på det frie marked fra 69,9 % til 71,3 %.
(69)
Dumpingen fortsatte i undersøgelsesperioden, men dog i et ringere omfang end det, der blev konstateret i forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse.
(70)
Som påvist ovenfor har EF-erhvervsgrenen rent faktisk haft mulighed for at rejse sig efter tidligere dumping, navnlig hvad angår salgspriser og rentabilitet.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Eksportmængde (tons)
15 631
15 278
16 709
17 428
Indeks
100
98
107
111
(71)
EF-erhvervsgrenens eksport til tredjelande steg med 11 % i den betragtede periode svarende til en gennemsnitlig stigning på 4 % om året, hvilket stort set svarer til stigningen i forbruget på verdensplan. Det illustrerer, at EF-erhvervsgrenen er konkurrencedygtig på verdensmarkedet.
5. Konklusion om situationen på markedet i Fællesskabet
(72)
Forbruget af ethanolamin på markedet i Fællesskabet steg med 29 %, mens importen fra USA faldt med 11 % i den betragtede periode. Samtidig kunne EF-erhvervsgrenen øge sin salgsmængde og således stabilisere og endog i begrænset omfang øge sin markedsandel.
(73)
EF-erhvervsgrenens økonomiske situation blev forbedret, hvad angår de fleste økonomiske indikatorer: produktion (+ 41 %), produktionskapacitet (+ 18 %) og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde (+ 35 % eller +45 000 tons) og salgsværdi (+ 58 %), produktivitet, markedsandel (+ 2 procentpoint), likviditet og rentabilitet samt investeringer og investeringsafkast. Stigningen i produktionsomkostningerne pr. ton var lavere end stigningen i salgspriserne. EF-erhvervsgrenen nød desuden godt af væksten på markedet i Fællesskabet og kunne imødekomme den øgede efterspørgsel på verdensmarkedet, idet eksportmængden steg med 11 %.
(74)
På baggrund af den positive udvikling med hensyn til de indikatorer, der vedrører EF-erhvervsgrenen, kan det konkluderes, at situationen kan betragtes som god. Det kunne ikke fastslås, at den fortsat led væsentlig skade. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(75)
Der mindes om, at de eksporterende producenter i USA fortsat foretog dumping i undersøgelsesperioden, selv om der i forhold til den tidligere undersøgelse kunne konstateres en reduktion. Bortfald af foranstaltningerne kunne, hvis eksportpriserne blev reduceret tilsvarende, medføre dumpingmargener på mellem 13,4 % og 28,3 % for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, mens det er uvist, hvorledes de ikke-samarbejdsvillige producenter, som stod for 42 % af importen i henhold til den oprindelige undersøgelse, ville reagere. Sidstnævnte, som er pålagt de strengeste antidumpingforanstaltninger, ville have det største incitament til at vende tilbage til markedet i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(76)
Samtidig skønnes det, at der vil være en overskudskapacitet på 90 000 tons på markedet i USA, når de driftsmæssige problemer er løst og skaderne efter orkanen udbedret.
(77)
Det blev derfor konkluderet, at der er risiko for fortsat dumping og for en forøgelse af importmængden, som kan bevirke et pres på Fællesskabets priser - i hvert fald på kort sigt - hvis foranstaltningerne bortfalder.
(78)
Normalt ville en stigning i dumpingimporten medføre et pres på salgspriserne og have negativ betydning for EF-erhvervsgrenens rentabilitet og den økonomiske genrejsning, som blev konstateret i den betragtede periode. I den forbindelse bør det bemærkes, at prisunderbuddets omfang ville blive betydeligt større, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(79)
Det forventes, at producenterne i USA i et vist omfang vil gå over til at bruge ethylenoxid, som er det vigtigste råmateriale i produktionen af monoethylenoxid, til produktion af ethanolamin.
(80)
Råmaterialet ethylenoxid bruges i produktionen af andre kemiske produkter eller afledte produkter, hovedsageligt ethylenglycoler og navnlig monoethylenglycol. Da det er meget eksplosivt og giftigt, fremstilles ethylenoxid kun nogle få steder i verden, som er underlagt særlige bestemmelser vedrørende miljø, sundhed, sikkerhed og forsvarsmæssige interesser. Som følge heraf afhænger brugen af ethylenoxid af de afledte produkters markedspris.
(81)
Tidligere fandtes der et vist prismæssigt hierarki: Ethylenprisen var højere end prisen på monoethylenglycol, og prisen på ethanolamin var højere end prisen på både ethylen og monoethylenglycol. Siden slutningen af 2003 er prisen på monoethylenglycol i Fællesskabet dog steget betragteligt, og den blev højere end prisen på ethylen og i visse perioder endog højere end priserne på ethanolamin. Som følge heraf er ethylenoxid i stigende grad blevet brugt i produktionen af monoethylenglycol, hvorved udbuddet af ethylenoxid er blevet relativt begrænset, hvilket også har bidraget til at holde ethanolaminpriserne på et relativt højt niveau.
(82)
En række lande i Mellemøsten investerer dog for tiden i kapacitet til naphta-baseret produktion af ethylenglycol. Det forventes, at ny produktionskapacitet for monoethylenglycol vil blive taget i drift i Kuwait (med deltagelse af Dow Chemical), Saudi-Arabien og Iran inden længe. Da naphta er et oliebaseret materiale, vil disse lande have en klar konkurrencemæssig fordel, hvad angår omkostninger. Det er derfor rimeligt at forvente, at prisen på monoethylenglycol vil falde på kort sigt, og at producenterne i USA vil få begrænset deres muligheder for at sælge monoethylenglycol navnlig i Asien, hvor den kinesiske tekstil- og polyesterindustri allerede står for mere end 30 % af forbruget af monoethylenglycol på verdensplan. Dette ville navnlig blive tilfældet for en af de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, som på nuværende tidspunkt står for en stor del af eksporten af monoethylenglycol til Asien. Følgelig kan det forventes, at producenterne i USA vil satse mere på produktion af ethanolamin, hvorved der vil blive udøvet et pres på priserne og skabt et behov for at finde yderligere kunder uden for hjemmemarkedet i USA, dvs. på markedet i Fællesskabet.
(83)
Hvis EF-erhvervsgrenens nuværende stabile situation tages i betragtning, afhænger fornyet skade forårsaget af et pres på priserne også af omfanget af prisfaldet og udviklingen med hensyn til andre faktorer som f.eks. produktionsomkostningerne og muligheden for at overvælte omkostningsstigninger på kunderne. I den forbindelse blev det undersøgt, hvordan situationen var efter undersøgelsesperioden.
(84)
Der blev indsamlet yderligere oplysninger for at kontrollere, om de konklusioner, der var blevet draget på grundlag af analysen af den betragtede periode, navnlig undersøgelsesperioden, stadig gjaldt i anden halvdel af 2005 og de første fem måneder i 2006.
(85)
I anden halvdel af 2005 fortsatte priserne på markedet i Fællesskabet for alle typer ethanolamin med at stige med mellem 11,4 % og 14,7 %. Den gennemsnitlige prisstigning på markedet i USA var endnu mere udtalt, idet den var på 22 %. Skaderne efter orkanen i Louisiana var den vigtigste årsag til, at der med mellemrum forekom mangler på hjemmemarkedet i USA.
(86)
Denne udvikling fortsatte i de første fem måneder i 2006, men i markant ringere omfang: Priserne på markedet i Fællesskabet steg med mellem 2,8 % og 4 % og på hjemmemarkedet i USA med 9,9 %, hvilket viser, at der efterhånden blev fundet en løsning på de lokale problemer vedrørende driften og skaderne efter orkanen.
(87)
Sammenlignet med undersøgelsesperioden steg oliepriserne markant i anden halvdel af 2005 og var i gennemsnit ca. 30 % højere, hvilket yderligere påvirkede omkostningerne til naphta, som begyndte at stige i anden halvdel af undersøgelsesperioden (første halvdel af 2005). Det ser ud til, at det tager længere tid, før de amerikanske priser ved import til Fællesskabet tilpasses stigningen i råmaterialepriserne, hvilket dels skyldes, at kontraktpriserne tilpasses langsommere, og at der gøres en indsats for at beskytte markedsandelen, og dels skyldes, at de amerikanske producenters produktionsanlæg er gasbaserede og ikke naphtabaserede, hvilket får betydning, fordi stigningen i gaspriserne har været langsommere end stigningen i olieprisen.
(88)
Oliepriserne fortsatte med at stige 10 % i gennemsnit i de første fem måneder af 2006, hvilket fik negativ betydning for EF-erhvervsgrenens rentabilitet, da det kunne konstateres, at stigningen i salgspriserne fladede ud.
(89)
Undersøgelsen af begivenhederne efter undersøgelsesperioden tyder på, at der indtraf et vendepunkt med hensyn til udviklingen på ethanolaminmarkedet i Fællesskabet. Salgspriserne synes at have nået et loft, og for visse ethanolamintypers vedkommende er der endog tale om et lille fald. Der er tegn på, at det ikke er let at omvælte stigninger i produktionsomkostningerne på kunderne i form af højere salgspriser. På nuværende tidspunkt står det dog ikke klart, i hvilket omfang de stigende produktionsomkostninger og presset på rentabiliteten vil medføre, at EF-erhvervsgrenen påføres skade på mellemlang sigt.
(90)
Hvis foranstaltningerne bortfalder, er der på kort sigt sandsynlighed for en betydelig forøgelse af den amerikanske dumpingimport i Fællesskabet med et pres på priserne til følge.
(91)
På mellemlang sigt kunne denne situation blive forværret af stigningen i ethanolamin-produktionen i USA som følge af de reducerede muligheder for salg af monoethylenglycol, som ville tvinge producenterne i USA til at finde yderligere markeder og således til at omdirigere større mængder til markedet i Fællesskabet.
(92)
Stigningen i salgspriserne, som tilsyneladende blev bragt til ophør i begyndelsen af 2006, og stigningen i produktionsomkostningerne på grund af udviklingen i oliepriserne synes også at have negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens rentabilitet.
(93)
Alle disse faktorer tyder på, at der er sandsynlighed for fornyet skade. I forbindelse med ovennævnte konklusioner er der dog taget udgangspunkt i begivenheder, som forventes at indtræffe på mellemlang sigt.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(94)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville stride mod Fællesskabets interesser som helhed. Fastlæggelsen af Fællesskabets interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes, grossisternes og de industrielle brugeres interesser, hvad angår den pågældende vare.
(95)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Fællesskabets interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.
(96)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for, at man var nået til den konklusion, at der sandsynligvis fortsat vil finde dumping sted og blive forvoldt fornyet skade, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EF-erhvervsgrenens interesser
(97)
Der skal gøres opmærksom på, at det er blevet fastslået, at der stadig forekom dumping i undersøgelsesperioden, at der er sandsynlighed for fortsat dumping af den pågældende vare med oprindelse i USA, og at der er risiko for, at EF-erhvervsgrenen igen vil lide skade.
(98)
EF-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig og konkurrencedygtig erhvervsgren, hvilket bekræftes af den positive udvikling med hensyn til de fleste økonomiske indikatorer, herunder navnlig rentabilitet, likviditet og investeringsafkast. De antidumpingforanstaltninger, der er blevet indført tidligere, har bidraget til det nuværende prisniveau på markedet i Fællesskabet og har givet EF-erhvervsgrenen mulighed for igen at opnå en rentabilitet, der giver et investeringsafkast, der er tilstrækkeligt til, at nye kapacitetsinvesteringer bliver økonomisk mulige. Navnlig INEOS, en eksporterende producent i USA, som efter opkøbet af Innovene i praksis blev en EF-producent, har meddelt, at der vil blive foretaget betydelige investeringer i Fællesskabet. Bevarelse af foranstaltningerne ville også bidrage til at opretholde dette investeringsprojekts rentabilitet. Det er derfor i EF-erhvervsgrenens interesse at opretholde foranstaltningerne mod dumpingimporten fra USA.
3. Importørernes og forhandlernes/grossisternes interesser
(99)
Da ingen af forhandlerne eller grossisterne udviste samarbejdsvilje, blev det konkluderet, at bortfald eller opretholdelse af foranstaltningerne ikke påvirker disse parter i nævneværdig grad. Derudover kunne det på grundlag af undersøgelsen ikke konstateres, at der findes ikke-forretningsmæssigt forbundne importører; al import til Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i USA synes at foregå via importører, der er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i USA.
(100)
Opretholdelse af foranstaltningerne vil ikke ændre den nuværende situation for de forretningsmæssigt forbundne importører, som ifølge undersøgelsen opnåede overskud i undersøgelsesperioden, der er i overensstemmelse med de marginer, der gør sig gældende på markedet. Bortfald af foranstaltninger kunne naturligvis være i de forretningsmæssigt forbundne importørers interesse, forudsat at salgsprisen over for kunderne ikke ville blive påvirket, og at de eksporterende producenter fra USA ikke ville gøre krav på en del af eller hele den ekstra fortjeneste, samtidig med at de fastsætter prisen for de forretningsmæssigt forbundne importørers køb af ethanolamin.
4. De industrielle brugeres interesser
(101)
Da opretholdelse af foranstaltningerne vil udgøre den anden forlængelse af antidumpingforanstaltningerne, blev der i særlig grad fokuseret på de industrielle brugeres interesser.
(102)
Kun brugere fra esterquat-industrien (blødgøringsmidler) gav sig til kende i forbindelse med denne undersøgelse. En enkelt industriel bruger, som stod for ca. 14 % af den samlede import fra USA i undersøgelsesperioden, besvarede spørgeskemaet, mens to andre tilkendegav deres synspunkter og fremsendte oplysninger om omkostningsstrukturen for produktion af færdigvarerne. Esterquater produceres på grundlag af triethanolamin og bruges som blødgøringsmidler, der markedsføres af de såkaldte sæbefabrikanter som f.eks. Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser og Colgate. Disse industrielle brugere påstår, at stigningen i prisen på triethanolamin udgør en trussel mod deres forretning, og at der er forsyningsmangel på markedet i Fællesskabet. Begge problemer ville blive løst, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder. Ydermere er den fremtidige produktion i Fællesskabet angiveligt i fare, hvis rentabiliteten i esterquat-industrien ikke forbedres.
(103)
Det blev fastslået, at i undersøgelsesperioden udgjorde triethanolamin 23 % af de samlede produktionsomkostninger for esterquater i forhold til 22 % i 2003, men overordnet set kunne situationen sammenlignes med situationen i 2002, som var det første år i den betragtede periode. På grund af den prisudvikling, der efter undersøgelsesperioden er konstateret med hensyn til triethanolamin, forventes triethanolamins betydning for de samlede omkostninger for færdigvaren at blive endnu større. Det er klart, at bortfald af antidumpingforanstaltninger i det mindste på kort sigt vil lette den omkostningsbyrde, der er forbundet triethanolamin som råmateriale. Hvis det antages, at bortfald af foranstaltningerne i fuldt omfang giver sig udslag i lavere indkøbspriser, vil denne reduktion af omkostningerne mindske udgifterne til triethanolamin med ca. 7 %. Virkningen for de samlede produktionsomkostninger for færdigvarerne ville være en reduktion på ca. 1 % og en forbedring af rentabiliteten i samme størrelsesorden.
(104)
Det blev konstateret, at rentabiliteten i esterquat-industrien rent faktisk er blevet forringet fra ca. 18 % til 8 % i den betragtede periode. Faldet i salgspriserne for esterquater på 6 % i den betragtede periode synes dog at have været den mest betydningsfulde faktor og har medført, at produktionsomkostningernes relative betydning for salgspriserne er steget med 10 %. Sektoren synes at bevæge sig mod øst, navnlig til Rusland, hvor der generelt kan findes billigere løsninger, og hvor det mere specifikt er billigere at købe »phthalo-fedtsyre«, som er det andet vigtige råmateriale. Dette produkt, der hidrører fra kvæg, kan erstattes med det vegetabilske stof »palmeoliestyrol«, som der er et større udbud af østpå. Derudover anvender sæbefabrikanterne af hensyn til effektiviteten kun lokale leverandører, hvilket muligvis kan være hovedårsagen til en eventuel flytning af aktiviteter til lande uden for Fællesskabet.
(105)
Sluttelig blev påstanden om forsyningsmangel, hvad angår triethanolamin, på markedet i Fællesskabet undersøgt og fundet ubegrundet, da visse producenter havde fremsat tilbud, som ikke var blevet accepteret af de pågældende brugere.
(106)
Selv om det anerkendes, at den stigende pris på triethanolamin har presset produktionsomkostningerne i vejret for færdigvarerne fra de industrielle brugere, der gav sig til kende, er dette pres ret begrænset, og bortfald af antidumpingforanstaltningerne ville kun afhjælpe dette i meget begrænset omfang. Det blev fundet, at andre faktorer som f.eks. udgifterne til andre råmaterialer og kundernes krav var af langt større betydning. Det blev derfor konkluderet, at opretholdelse af foranstaltningerne kun ville få ringe betydning for de industrielle brugere.
5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(107)
Undersøgelsen viste, at de gældende antidumpingforanstaltninger har bidraget til EF-erhvervsgrenens genrejsning. EF-erhvervsgrenen vil kunne drage fordel af opretholdelse af foranstaltningerne, idet den vil kunne opretholde de nuværende fortjenstgivende priser, som giver mulighed for yderligere investeringer. Hvis foranstaltningerne bortfalder, vil det bringe genrejsningsprocessen i fare. Det er derfor i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne.
(108)
Der synes ikke at findes ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, og ingen ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandlere/grossister gav sig til kende. Al import med oprindelse i USA foretages via forretningsmæssigt forbundne forhandlere, og det blev konstateret, at disse opnåede overskud, som var i overensstemmelse med markedsvilkårene, i undersøgelsesperioden, mens foranstaltningerne var gældende.
(109)
De gældende foranstaltninger synes ikke tidligere at have haft nogen betydelige negative følger for brugernes økonomiske situation. På grundlag af de oplysninger, der er blevet indsamlet i forbindelse med denne undersøgelse, synes eventuelle prisstigninger som følge af antidumpingforanstaltningerne ikke at stå i misforhold til den fordel, som EF-erhvervsgrenen opnåede ved fjernelsen af den handelsforvridning, der var forårsaget af dumpingimporten.
(110)
For så vidt angår Fællesskabets interesser konkluderes det derfor, at der ikke er tvingende årsager til ikke at opretholde de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA.
(111)
Det findes derfor hensigtsmæssigt at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(112)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte underretning.
(113)
Undersøgelsen viste, at der er overskudskapacitet i det pågældende land, og at dumpingen fortsatte i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens situation, hvad angår de fleste skadesfaktorer, blev forbedret i den betragtede periode, hvilket hovedsageligt skyldes gunstige markedsvilkår på verdensplan. Med henvisning til den positive udvikling i EF-erhvervsgrenens økonomiske situation kunne det ikke fastslås, at den fortsat led væsentlig skade. Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fornyet skade viste dog, at en række faktorer som f.eks. overskudskapacitet i USA, reducerede muligheder for salg af monoethylenglycol og situationen på ethanolamin-markedet på verdensplan og i Fællesskabet peger på, at der er sandsynlighed for, at EF-erhvervsgrenen igen påføres skade på mellemlang sigt.
(114)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af ethanolamin med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1603/2000, senest ændret ved en meddelelse vedrørende den faste antidumpingtold, der finder anvendelse over for INEOS (7), bør opretholdes, således som det er muligt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det fastslås ydermere, at foranstaltningerne kun bør opretholdes i en periode på yderligere to år.
(115)
På den ene side er der sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, fordi i) de amerikanske eksporterende producenters dumping er fortsat på trods af de gældende foranstaltninger, og fordi ii) der forventes en øget import til Fællesskabet på grund af den overskydende produktionskapacitet på 90 000 tons i USA, som bliver operationel igen inden udgangen af 2006, og som ikke matches af en tilsvarende efterspørgsel på hjemmemarkedet. Derudover har den største ikke-samarbejdsvillige producent i USA, som for nærværende er pålagt den største antidumpingtold og derfor også har det største incitament til at vende tilbage til markedet i Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfalder, det nødvendige distributionsnet, fordi den pågældende producent også sælger andre kemiske produkter på markedet i Fællesskabet.
(116)
På den anden side forventes overskudskapaciteten i USA at forsvinde gradvist, når vi nærmer os 2010, og den kapacitetsudvidelse, som en af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA har planlagt i Fællesskabet, skal efter planen kunne udnyttes inden udgangen af 2008, dvs. om to år. Sidstnævnte betragtninger kombineret med den fortsatte usikkerhed om, hvordan udviklingen i oliepriserne påvirker EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger og rentabilitet, retfærdiggør, at foranstaltningerne kun opretholdes i yderligere to år.
(117)
Kommissionen vil efter denne periode på to år om nødvendigt på eget initiativ indlede en ny undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin henhørende under KN-kode ex 2922 11 00 (monoethanolamin) (Taric-kode 2922110010), ex 2922 12 00 (diethanolamin) (Taric-kode 2922120010) og 2922 13 10 (triethanolamin) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de ovenfor nævnte varer fremstillet af nedenfor nævnte selskaber:
Land
Selskab
Specifik fast told
Amerikas Forenede Stater
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674, USA
(Taric-tillægskode A115)
59,25 EUR pr. ton
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, USA
(Taric-tillægskode A145)
69,40 EUR pr. ton
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(Taric-tillægskode A116)
111,25 EUR pr. ton
Alle andre selskaber
(Taric-tillægskode A999)
111,25 EUR pr. ton
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
4. I tilfælde, hvor varerne er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (8), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af ovennævnte beløb, med en procentdel, der svarer til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og er gældende i en periode på to år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 23. oktober 2006.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1583/2006,
annettu 23 päivänä lokakuuta 2006,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Helmikuussa 1994 neuvoston asetuksella (EY) N:o 229/94 (2) otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitullit Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Tullit otettiin käyttöön vähimmäishintoihin perustuvina muuttuvina tulleina kolmen etanoliamiinin lajin, monoetanoliamiinin, dietanoliamiinin ja trietanoliamiinin, tuonnissa.
(2)
Euroopan kemianteollisuuden keskusjärjestön (CEFIC) pyynnöstä pantiin helmikuussa 1999 vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu ja sen 11 artiklan 3 kohdan mukainen välivaiheen tarkastelu. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1603/2000 (3) nämä tarkastelut saatettiin päätökseen ja Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet. Toimenpiteiden muotoa muutettiin siten, että siitä tuli kiinteä tonnikohtainen paljoustulli kaikkien etanoliamiinin lajien osalta. Dow Chemical Company ja Union Carbide Corporation olivat kaksi niistä kolmesta yrityksestä, joihin sovellettiin yksilöllistä polkumyyntitullia.
(3)
Kun Dow Chemical Companyn etanoliamiiniin liittyvä liiketoiminta myytiin INEOS LLC:lle, Dow Chemical Companyn yksilöllistä polkumyyntitullia (69,40 euroa tonnilta) siirryttiin soveltamaan INEOS LLC:hen (4). Dow Chemical Company harjoittaa kuitenkin edelleen etanoliamiiniin liittyvää liiketoimintaa, koska se osti 6 päivänä helmikuuta 2001 Union Carbide Corporationin kaikki osakkeet, ja viimeksi mainittuun sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, joka on 59,25 euroa tonnilta. Union Carbide Corporation on edelleen olemassa, mutta se kuuluu Dow Chemical Company -yritysryhmään eikä sillä ole enää itsenäistä tuotantotoimintaa.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(4)
Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan, marraskuussa 2004 julkaistun ilmoituksen (5) jälkeen komissio vastaanotti 25 päivänä huhtikuuta 2005 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.
(5)
Pyynnön esitti tuottajien puolesta CEFIC, jonka edustus kattaa valtaosan eli yli 75 prosenttia etanoliamiinin kokonaistuotannosta yhteisössä.
(6)
Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle siitä aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkimuksen julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (6).
3. Tutkimus
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti tarkastelun vireillepanosta yhteisön tuottajille, yhdysvaltalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille, teollisille käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Yhdysvaltain viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niille, jotka olivat pyytäneet kyselylomaketta vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(9)
Komissio antoi myös osapuolille, joita asia suoraan koski, mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(10)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kahdelta yhdysvaltalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yhdeksältä niihin etuyhteydessä olevalta yhteisön tuojalta, yhdeltä etuyhteydessä olevalta sveitsiläiseltä tuojalta, kolmelta yhteisön tuottajalta, jäljempänä ’pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat’, sekä yhdeltä yhteisössä toimivalta teolliselta käyttäjältä. Yksi yhteisön tuottaja ei vastannut kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin vaan toimitti ainoastaan suppeat tiedot, ja kaksi yhteisössä toimivaa teollista käyttäjää esitti näkemyksensä.
(11)
Komission yksiköt hankkivat ja tarkistivat kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on yhteisön etu. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat
BASF AG, Ludwigshafen, Saksa
Innovene Europe Ltd, Staines, Yhdistynyt kuningaskunta
SASOL GmbH, Marl, Saksa
b)
Yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan and Houston, Texas, Yhdysvallat
c)
Etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Espanja
INEOS Oxide Ltd, Antwerpen, Belgia
d)
Etuyhteydessä oleva sveitsiläinen tuoja
Dow Europe GmbH, Horgen, Sveitsi
e)
Yhteisössä toimivat teolliset käyttäjät
Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Espanja
4. Tutkimusajanjakso
(12)
Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän kesäkuuta 2005 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(13)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin aiempien tutkimusten kohteena ollut tuote. Etanoliamiinia saadaan yhdistämällä etyleenin ja hapen reaktiotuotteena saatavaa etyleenioksidia ja ammoniakkia. Synteesissä tapahtuu kolme keskenään kilpailevaa reaktiota, joiden tuloksena syntyy kolme erilaista etanoliamiinin lajia: monoetanoliamiini, dietanoliamiini ja trietanoliamiini, sen mukaan, kuinka monta kertaa etyleenioksidi on sitoutunut. Yhdistelmiä voi olla enintään niin monta kuin ammoniakissa on vapaita vetyjä, eli kolme. Kunkin kolmen lajin osuus lopputuotteen kokonaismäärästä riippuu tuotannon rakenteesta, mutta siihen voidaan jossain määrin vaikuttaa myös ammoniumin ja etyleenioksidin molaarisen suhteen valinnalla. Yhteisön tuotantolaitokset perustuvat teollisuusbensiinin käyttöön energiamuotona, kun taas Yhdysvalloissa ne perustuvat maakaasun käyttöön.
(14)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään välituotteena ja/tai lisäaineena puhdistusaineiden pinta-aktiivisuusaineissa, henkilökohtaiseen hygieniaan tarkoitetuissa tuotteissa, kosmetiikassa, lannoitteissa ja kasvinsuojeluaineissa (glyfosaatti), korroosionestoaineissa, voiteluöljyissä, tekstiiliapuaineissa ja pyykinhuuhteluaineissa (esterkvaatit), valokuvauskemikaaleissa, paperi- ja metalliteollisuudessa, jauhamisen ja sidonnan apuaineena sementin valmistuksessa ja absorboivana aineena kaasunpesun yhteydessä (happojäämien poistamiseksi). Vuoden 2004 lopusta ja vuoden 2005 alusta tuotetta on käytetty yhä enemmän myös puun käsittelyyn. Lisäksi valmistajat itse tai niihin etuyhteydessä olevat valmistajat voivat käyttää sitä etyleeniamiinien tuottamiseen.
2. Samankaltainen tuote
(15)
Kuten aiemmissa tutkimuksissa, nytkin kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla Yhdysvalloissa valmistetulla ja yhteisöön myydyllä tuotteella ja yhteisön valmistajien yhteisössä tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja että kyseisten tuotteiden käytössä ei ole eroja. Lisäksi voitiin todeta, että Yhdysvalloissa valmistettu ja yhteisöön myyty tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla myynnissä oleva tuote. Kaikkia näitä tuotteita on näin ollen pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(16)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
1. Alustavat huomautukset
(17)
Valituksessa nimetyistä neljästä yhdysvaltalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta kaksi osallistui yhteistyöhön tutkimuksen aikana.
(18)
Näiden kahden yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan osuus tuonnista yhteisöön oli tutkimusajanjakson aikana 100 prosenttia eli 41 000 tonnia. Yhdysvalloista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön tuonnin osuus oli 16,7 prosenttia yhteisön kulutuksesta tutkimusajanjaksolla, kun se edellisellä tutkimusajanjaksolla (vuonna 1998) oli 29 prosenttia.
2. Tutkimusajanjakson aikana polkumyynnillä tapahtunut tuonti
(19)
Kahden yhdysvaltalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta vahvistettiin jokaiselle tarkasteltavana olevan tuotteen lajille normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti Yhdysvaltain markkinoilla etuyhteydettömien asiakkaiden maksaman tai maksettavaksi tulevan hinnan perusteella, koska kyseiset myyntimäärät todettiin riittäviksi ja myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(20)
Kuten alkuperäisessä ja edellisessä tutkimuksessa, myös tässä tutkimuksessa kävi ilmi, että kaksi yhteistyöhön osallistunutta yhdysvaltalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Sen vuoksi vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille käyttäjille yhteisössä. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten huomioon ottamiseksi mukaan luettuna myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä tuontiyritysten yhteisössä saama voitto tutkimusajanjakson aikana.
(21)
Normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet tekijöissä, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin sisämaa- ja merirahtikustannusten, myöhempien hyvitysten, käsittely- ja pakkauskustannusten, luottokustannusten ja tuontitullien huomioon ottamiseksi, ja nämä kaikki erät vähennettiin jälleenmyyntihinnoista vapaasti tehtaalla -hinnan määrittämiseksi.
(22)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajikohtaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailun perusteella tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, tosin edellisessä tutkimuksessa todettua alhaisemmalla tasolla. Keskimääräiset painotetut polkumyyntimarginaalit prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla olivat INEOSin osalta 4,8 prosenttia ja Dow Chemicalin osalta 20,3 prosenttia.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
(23)
Tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä.
(24)
Toimenpiteiden poistaminen antaisi viejille mahdollisuuden alentaa vientihintojaan. Vientihintojen alenemisen johdosta yhdysvaltalainen tuote muuttuisi houkuttelevammaksi yhteisön markkinoilla. Jos vientihintoja alennetaan tullien tason verran, tutkimusajanjakson aikana havaitut polkumyyntimarginaalit olisivat INEOSin osalta 13,4 prosenttia ja Dow Chemicalin osalta 28,3 prosenttia.
(25)
Yhdysvalloissa käyttämättä jääväksi tuotantokapasiteetiksi arvioidaan 90 000 tonnia tarkasteluajanjakson aikana. Laskelma perustuu yhteistyöhön osallistuneilta kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä alan johtavista aikakausjulkaisuista saatuihin tietoihin. Käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti Yhdysvalloissa on arviolta 650 000 tonnia ja arvioitu toteutunut kokonaiskysyntä ja käyttö kytkösmarkkinoilla 560 000 tonnia, mikä viittaa 86 prosentin käyttöasteeseen. Se on melko alhainen, kun otetaan huomioon tutkimusajanjakson aikana vallinneet suotuisat markkinaolosuhteet. Suhteellisen alhainen kapasiteetin käyttöaste oli seurausta tiettyjen tuotantolaitosten toiminnallisista ongelmista. Jäljelle jäävää 90 000 tonnin kapasiteettia olisi verrattava Yhdysvalloista yhteisöön vietyihin määriin tutkimusajanjakson aikana (41 088 tonnia) ja yhteisön kokonaiskulutukseen (246 670 tonnia). Toisin sanoen on olemassa huomattavia mahdollisuuksia Yhdysvalloista suuntautuvan viennin kasvuun ja yhteisön markkinoiden suuren osan valtaukseen. Yhteisöön suuntautuvan viennin kasvunäkymiä vahvistaa myös vuonna 2006 käynnissä oleva 45 000 tonnin suuruinen kapasiteetin laajennus Meksikossa ja Brasiliassa, jotka molemmat ovat tärkeitä vientimarkkinoita yhdysvaltalaisille tuottajille.
(26)
Voidaan päätellä, että ylimääräistä kapasiteettia olisi käytettävissä etanoliamiinin tuottamiseksi ja myymiseksi yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet poistetaan.
(27)
Etanoliamiinin markkinoille on ollut tyypillistä vuosina 2000 ja 2001 dietanoliamiinin voimakas kysynnän kasvu, jota edisti dietanoliamiinin käyttö valmistettaessa sellaisten lajien viljelyyn soveltuvia glyfosaattia sisältäviä rikkakasvimyrkkyjä, jotka on geneettisesti muunneltu kestämään tällaisia rikkakasvimyrkkyjä. Trietanoliamiinin kysyntää lisäävät etenkin sen käyttö sementintuotannossa ja pyykinhuuhteluaineiden valmistuksessa. Monoetanoliamiinin markkinat ovat kasvaneet vuodesta 2004 Yhdysvalloissa 1 päivänä tammikuuta 2005 voimaan tulleen asetuksen vuoksi, jossa kielletään vaihtoehtoisten metallipohjaisten tuotteiden käyttö puun käsittelyssä ja jonka seurauksena monoetanoliamiinin kysynnän arvioidaan kasvavan 80 000 tonnilla. Näin ollen etanoliamiinin maailmanlaajuinen hintataso on korkea suuren kysynnän vuoksi.
(28)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvaltain kotimarkkinahinnat ovat keskimäärin korkeampia kuin keskimääräiset myyntihinnat yhteisön markkinoilla. Teolliset käyttäjät näyttävät saavan samankaltaiset ehdot molemmilla markkinoilla, koska ne ovat monikansallisia yrityksiä, jotka neuvottelevat tuotehankinnoistaan maailmanlaajuisesti ja valitsevat hankintalähteet, jotka pystyvät toimittamaan samansuuruisessa mittakaavassa. Yhdysvaltojen kotimarkkinahinnan todettiin kuitenkin olevan kaikkien etanoliamiinin lajien osalta korkeampi kuin hinta, joka veloitettiin kauppiailta ja jälleenmyyjiltä. Tämäntyyppinen myynti perustuu Yhdysvaltain kotimarkkinoilla yleensä spot-kauppaan, kun taas myynti yhteisön markkinoille on melko vakiintunutta ja perustuu määräaikaissopimuksiin. Tämä viittaa siihen, että myyntihinnat vahvistetaan yhteisössä pitemmälle ajanjaksolle ja ne ovat vakaampia.
(29)
Kahden yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan myynti kauppiaille ja jälleenmyyjille oli vain 13 prosenttia Yhdysvaltain kotimarkkinoiden myynnistä ja 32 prosenttia myynnistä yhteisön markkinoilla, mutta Yhdysvaltain kotimarkkinahinnat olivat keskimäärin 35 prosenttia korkeammat kuin yhteisön hinnat kyseisessä kaupan portaassa. Tämä tukee havaintoa, jonka mukaan kauppiaille ja jälleenmyyjille suuntautuvalle myynnille ominaisen spot-kaupan vuoksi hinnat reagoivat nopeammin vaihteluihin Yhdysvaltain kotimarkkinoilla. Sen vuoksi hintojen noususuuntauksen aikana hinnat näyttävät olevan suhteellisesti korkeammalla tasolla Yhdysvaltain kotimarkkinoilla kuin yhteisössä. Toisaalta tämä kaupan porras edustaa pienempää osaa myynnistä sekä Yhdysvaltain kotimarkkinoilla että yhteisön markkinoilla.
(30)
Valtaosaa käyttäjistä edustavien teollisten käyttäjien kannalta toimenpiteiden päättäminen ei todennäköisesti vaikuttaisi etanoliamiinin myyntihintojen tasoon yhteisön markkinoilla, koska havaittiin, että toimenpiteistä aiheutuva taakka koitui yhdysvaltalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Tällöin viimeksi mainitut voisivat saada enemmän myyntivoittoa ja vienti yhteisön markkinoille muuttuisi houkuttelevammaksi. Nämä teolliset käyttäjät voisivat kuitenkin käyttää toimenpiteiden poistumista perusteena hinnanalennusten saamiseen sekä yhdysvaltalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta että yhteisön tuotannonalalta.
(31)
Tarkasteltavana olevan tuotteen muille tärkeimmille vientimarkkinoille eli Kanadaan ja Etelä-Amerikkaan suuntautuvan viennin hinnat eivät ole rakenteeltaan säännönmukaisia. Myyntihinnat ovat toisinaan korkeammat ja toisinaan alhaisemmat kuin Yhdysvalloissa ja yhteisön markkinoilla sen mukaan, mitkä ovat myyntiehdot. Myyntihinnat ovat yleensä korkeammat pienemmille toimitusmäärille.
(32)
Tiivistettynä voidaan molempien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta todeta, että Yhdysvaltain markkinat säilyvät periaatteessa näiden tuottajien tärkeimpinä myyntimarkkinoina. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että 17 prosenttia tuotannosta meni vientiin tutkimusajanjakson aikana, myynti yhteisöön ja muualle maailmaan on edelleen tärkeässä asemassa kokonaiskäytön ja käytettävissä olevan tuotantokapasiteetin kannattavuuden kannalta.
(33)
Lyhyellä aikavälillä on odotettavissa, että kahden yhteistyöhön osallistuneen yhdysvaltalaisen tuottajan tuontimäärät säilyvät vähintään ennallaan. Jopa nykyisten toimenpiteiden voimassa ollessa ja huolimatta Yhdysvaltain markkinoiden houkuttelevuudesta ne ovat jatkaneet toimituksia asiakkailleen yhteisössä. Yhdysvaltalaisen tuottajan INEOSin vientimäärien voidaan odottaa alenevan Innovenen ja sen yhteisössä sijaitsevien tuotantolaitosten oston seurauksena, kunhan yritys on poistanut hankittujen laitosten tuotannon pullonkaulat ja laajentanut tuotantokapasiteettiaan yhteisössä, minkä ei odoteta toteutuvan ennen vuotta 2008. Samanaikaisesti on odotettavissa, että yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saavat korjatuksi vuoden 2005 jälkipuoliskolla syntyneet hurrikaanin aiheuttamat vahingot ja palautuvat täysin toimintakykyiseksi vuoden 2006 jälkipuoliskolla tai vuoden 2007 alussa, minkä ansiosta pystytään tuottamaan suurempia määriä myös yhteisön markkinoille myytäväksi.
(34)
Ei ole poissuljettua, että yhteistyöhön osallistumattomat yhdysvaltalaiset tuottajat, joiden osuus Yhdysvaltain tuotantokapasiteetista oli 27 prosenttia tutkimusajanjaksolla, ryhtyvät jälleen harjoittamaan vientiä yhteisöön, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(35)
Lisäksi tarkasteltiin mahdollista keskipitkän aikavälin (tulevat viisi vuotta) kysynnän ja tuotantokapasiteetin kehitystä yhteisössä, Yhdysvalloissa ja muualla maailmassa. Tarkastelun kohteena oli myös se, miten odotettavissa oleva kysynnän ja tarjonnan tilanne vaikuttaisi hintatasoon yhteisössä. Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa esitetyt luvut perustuvat tietoihin, jotka on saatu yrityksiltä BASF, Dow ja INEOS, sekä PCI:n ja Tecnonin julkaisemista kemianteollisuuden johtavista viitetietolähteistä.
(36)
Kun otetaan huomioon sekä yhdysvaltalaisten että yhteisön tuottajien arviot tulevasta kysynnästä ja tuotantokapasiteetista, yhteisön markkinoiden kasvun odotetaan olevan vähäisempää kuin muualla maailmassa. Yhteisön keskimääräiseksi vuotuiseksi kasvuksi arvioidaan noin 3 prosenttia keskipitkällä aikavälillä, kun vastaavan luvun arvioidaan olevan Aasian osalta 7 prosenttia ja maailmanlaajuisesti 4,2 prosenttia.
(37)
Vuonna 2004 yhteisön markkinat olivat sen tuotantokapasiteettiin nähden noin 40 000 tonnia suuremmat. Yhdysvalloissa tilanne oli päinvastainen, sillä siellä käytettävissä oleva kapasiteetti ylitti noin 90 000 tonnilla tuotteen tosiasiallisen käytön ja myynnin, mikä ei kuitenkaan vaikuttanut korkeaan hintatasoon negatiivisesti. Tähän olivat syynä toiminnalliset ongelmat, jotka rajoittivat asiakkaille toimitettavia määriä. Arvioitu kasvu ja ilmoitetut kapasiteetin laajennukset johtavat siihen, että vuodesta 2008 alkaen on odotettavissa ylijäämäkapasiteettia yhteisön markkinoiden kysyntään nähden erityisesti INEOSin investointisuunnitelmien todennäköisen toteutumisen vuoksi yhteisössä, mikä nostaisi yhteisön tuotantokapasiteettia neljänneksellä tai jopa kolmanneksella. Tällaisten kapasiteetin laajennushankkeiden ei odoteta olevan toimintavalmiita ennen vuoden 2008 alkua. Vaikka yhteisöön suuntautuvan tuonnin väheneminen ja yhteisön tuottajien kasvava vienti saattavat samanaikaisesti osittain kompensoida kyseistä kapasiteetin kasvua, kaikkien yhteisön tuottajien kokonaiskapasiteetin odotetaan ylittävän kysynnän yhteisön markkinoilla vuoden 2008 aikana.
(38)
Komission käytettävissä olevan aineiston perusteella nykyisen ylijäämäkapasiteetin odotetaan säilyvän Yhdysvalloissa ennallaan ainakin lyhyellä aikavälillä, koska kotimainen kysyntä, joka tosin on kasvussa, ei ole riittävä suhteessa jälleen käyttöön tulevaan kapasiteettiin. Pitemmällä ajanjaksolla, vuoteen 2010 mennessä, ylijäämäkapasiteetin odotetaan häviävän, jolloin viennin kiinnostavuus vähenee yhdysvaltalaisten tuottajien kannalta. Samanaikaisesti Aasiassa ennustetaan huomattavaa kapasiteetin riittämättömyyttä. Tästä on osoituksena se, että Dow Chemical on perustanut Petronasin kanssa Optimal-yhteisyrityksen ja luonut 75 000 tonnin tuotantokapasiteetin Malesiaan Aasian etanoliamiinimarkkinoiden tarpeisiin.
(39)
Yleisemmin on todettavissa, että vuoteen 2010 mennessä maailmanlaajuisen tuotantokapasiteetin odotetaan kasvavan arviolta 1 300 000 tonnista 1 785 000 tonniin. Kasvuarvioon sisältyvät kapasiteetin laajennukset yhteisössä (+ 205 000), Yhdysvalloissa (+80 000), Saudi-Arabiassa (+ 100 000) ja Aasiassa (+ 100 000). Maailmanlaajuinen kysyntä arvioidulla 4,2 prosentin kasvuvauhdilla olisi vuoteen 2010 mennessä yltänyt 1 550 000-1 700 000 tonniin. Kun otetaan huomioon, että osa ylijäämäkapasiteetista kompensoi ylläpidosta johtuvia tuotannon keskeytyksiä, joita varten tarvitaan tietty puskurikapasiteetti, vuotta 2010 koskevan ennusteen mukaan yhteisössä olisi ylijäämäkapasiteettia, Yhdysvalloissa kysynnän ja tarjonnan tasapaino ja Aasiassa ja muualla maailmassa riittämätön tarjonta. Tiivistettynä voidaan todeta, että kapasiteetin laajennukset eivät näyttäisi lisäävän yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien taipumusta polkumyyntiin yhteisön markkinoilla, koska maailmanlaajuinen kysyntä ja tarjonta todennäköisesti kohtaavat. On kuitenkin syytä muistaa, että kyseessä on keskipitkän aikavälin eli vuodet 2008-2010 kattava arvio.
(40)
Tutkimusajanjaksolla polkumyyntiä havaittiin molempien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien kohdalla, tosin alhaisemmalla tasolla kuin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa.
(41)
Yhdysvaltojen tuonnin markkinaosuus pieneni edelliseen tarkastelua koskevaan tutkimukseen verrattuna 29 prosentista 16,7 prosenttiin. Yhdysvalloissa näyttäisi olevan 90 000 tonnin ylimääräinen kapasiteetti, ja tutkimusajanjaksolla havaittu alhainen käyttöaste johtui väliaikaisista ongelmista. Lisäksi tutkimuksen ulkopuolelle jäi noin 27 prosenttia Yhdysvaltain tuotantokapasiteetista yhteistyön puuttumisen vuoksi. Ei ole täysin mahdotonta, että nämä yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat palaisivat yhteisön markkinoille harjoittamaan polkumyyntiä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Vaikka kysynnän odotetaan olevan suurempaa Yhdysvaltain markkinoilla kuin yhteisössä, Yhdysvaltain ylijäämäkapasiteetin odotetaan kohtaavan kysynnän vasta keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi käytössä olevan tuotantokapasiteetin kannattavuuden säilyttämiseksi olisi tällä hetkellä kaikkien tuottajien kannalta houkuttelevaa lisätä yhteisön markkinoille suuntautuvaa myyntiä, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(42)
Näin ollen päätellään, että polkumyynnin jatkuminen sekä tuontimäärien kasvuriski ja siitä mahdollisesti aiheutuva hintojen alentamispaine yhteisössä ovat todennäköisiä ainakin lyhyellä aikavälillä, jos toimenpiteet kumottaisiin.
D. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(43)
Kolme pyynnön esittänyttä yhteisön tuottajaa osallistuivat kaikilta osin yhteistyöhön tutkimuksen aikana. Niiden osuus yhteisön tuotannosta oli 80 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Lisäksi yksi pyyntöä tukenut yhteisön tuottaja toimitti tietoja etenkin omasta tuotannostaan, mutta se ei vastannut kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin. Sitä on sen vuoksi pidettävä yhteistyöhön osallistumattomana.
(44)
On huomattava, että nykyisin voimassa olevien toimenpiteiden julkaisemista koskevan asetuksen (EY) N:o 1603/2000 jälkeen Union Carbide Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta), jonka Dow Chemical Company osti, ei enää tuota etanoliamiinia yhteisössä ja että BP Chemicals vaihtoi nimekseen Innovene ja Condea vaihtoi nimekseen Sasol. INEOS Oxide Ltd, Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva INEOS Americas LLC:n emoyhtiö, osti Innovenen 16 päivänä joulukuuta 2005. Molemmat yritykset, INEOS Americas LLC ja Innovene, jatkoivat täysimääräisesti yhteistyöhön osallistumista menettelyn aikana.
(45)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että kolme yhteisön tuottajaa, BASF AG, Innovene ja Sasol, muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.
(46)
Tutkimuksesta kävi ilmi, että samaan tapaan kuin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, osa etanoliamiinin tuotannosta yhteisössä on tarkoitettu sisäiseen käyttöön tai kytkösmarkkinoille. Tämän osuuden arvioidaan olevan noin kolmannes yhteisön tuotannosta, samoin kuin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Kytkösmarkkinoille tarkoitettua tuotantoa havaittiin yhden yhteisön tuotannonalan muodostavan tuottajan tiloissa. Tällä tuottajalla on laitos, jonka tuotanto on osoitettu yksinomaan kytkösmarkkinoiden käyttöön. Tutkimuksessa vahvistui, että pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat eivät osta asianomaista tuotetta kaupankäyntiä varten tai kytkösmarkkinoille riippumattomien osapuolten käyttöön yhteisön sisällä tai ulkopuolella. Sen vuoksi kytkösmarkkinoiden käyttöön tarkoitetun etanoliamiinin ei katsota olevan kilpaileva tuote suhteessa yhteisön markkinoilla, jäljempänä ’vapaat markkinat’, saatavilla olevaan etanoliamiiniin.
E. YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANNE
1. Kulutus yhteisön markkinoilla
Kulutus yhteisössä
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Yhteensä tonneina
283 992
331 194
358 830
366 645
Indeksi
100
117
126
129
Kytkösmarkkinat, tonneina
97 768
107 539
118 584
119 975
Indeksi
100
110
121
123
Vapaat markkinat, tonneina
186 224
223 655
240 246
246 670
Indeksi
100
120
129
132
Lähde: Eurostatin tilastot ja kyselylomakkeilla saadut vastaukset.
(47)
Yhteisön kokonaiskulutuksen määrittelyn perustana käytettiin yhdistelmää, joka muodostui yhteisön kaikkien tuottajien tuotannosta vähennettynä viennillä sekä tuonnista kolmansista maista yhteisön markkinoille. Vuoteen 2002 verrattuna kulutus kasvoi tutkimusajanjakson aikana 29 prosenttia eli 83 000 tonnia. Kasvu oli erityisen merkittävää vuosien 2002 ja 2003 välillä (17 prosenttia eli 48 000 tonnia), ja se jatkui vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson aikana, tosin hitaampana. Kulutus on noussut etanoliamiinien kasvaneen kysynnän vuoksi, mikä johtuu monipuolisista ja koko ajan laajenevista sovellusmahdollisuuksista. Tärkeimpiä kysynnän kasvattajia vuodesta 2002 ovat olleet glyfosaatin tuotanto dietanoliamiinin osalta, esterkvaatit trietanoliamiinin osalta ja puun käsittely monoetanoliamiinin osalta.
(48)
Kulutus vapailla markkinoilla kasvoi 32 prosenttia (eli 60 000 tonnia) tarkasteluajanjaksolla, ja kasvua oli 20 prosenttia (eli 370 000 tonnia) vuosien 2002 ja 2003 välillä.
(49)
Kytkösmarkkinoilla kulutus kasvoi 23 prosenttia eli 22 000 tonnia, mikä johtui etanoliamiinien lisääntyneestä käytöstä muiden kemikaalien tuotantoprosesseissa.
2. Tuonti Yhdysvalloista, määrät, markkinaosuus ja tuontihinnat
Tuonti Yhdysvalloista
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tonnia
46 075
40 576
40 512
41 088
Indeksi
100
88
88
89
Markkinaosuus
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
Tuontihinta, euroa/tonni
979,63
915,15
975,09
995,55
Indeksi
100
93
100
102
Lähde: Eurostatin tilastot ja kyselylomakkeilla saadut vastaukset.
(50)
Tuontimäärät Yhdysvalloista yhteisöön vähenivät 12 prosenttia vuosien 2002 ja 2003 välillä ja ovat pysyneet sen jälkeen tällä tasolla. Markkinaosuuden määrittelyn perustana käytettiin kulutusta vapailla markkinoilla yhteisössä, ja se on pienentynyt 24,7 prosentista 16,7 prosenttiin tarkasteluajanjaksolla, mikä tarkoittaa 8 prosenttiyksikön pudotusta. Tuonnin ja markkinaosuuden pieneneminen vuosien 2002 ja 2003 välillä osui samaan aikaan keskimääräisten tuontihintojen 7 prosentin kokonaislaskun kanssa. Vuosien 2002 ja 2003 välillä yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet mukana vapaiden markkinoiden kulutuksen kasvussa yhteisössä. Myöskään vuoden 2003 jälkeen yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat yritykset eivät kasvattaneet markkinaosuuttaan, vaikka tuontihinnat nousivat uudelleen. Myyjien markkinoilla tällainen houkuttelevuuden lisäys olisi yleensä aiheuttanut myynnin kasvua, mutta toisin kuin odotettiin, yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tulleet takaisin yhteisön markkinoille toiminnallisten ongelmien ja vieläkin houkuttelevampien Yhdysvaltain kotimarkkinaolosuhteiden vuoksi.
(51)
On syytä huomata, että edellä esitetyt hintatiedot kerättiin Eurostatin tuontitilastoista. Niissä ei eroteta toisistaan tuotevalikoiman eri lajeja, ja ne sisältävät erilaisia myyntiehtoja, joita ei voi verrata yhteisön markkinoilla muiden toimijoiden soveltamiin ehtoihin. Tarkka hintavertailu polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuottajien hintojen välillä samassa kaupan portaassa on suoritettu ja sitä kuvataan jäljempänä johdanto-osan 53 kappaleessa. Tarkastelujakson aikana keskimääräiset tuontihinnat nousivat vaatimattomat 2 prosenttia. Tuonti Yhdysvalloista yhteisöön tapahtui aina etuyhteydessä olevien tuojien kautta, joten tuontihinnat ovat siirtohintoja yritysryhmän sisällä. Edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa kyseisten tuontihintojen todettiin olevan keinotekoisesti määritettyjä, jotta ainakin osittain pystyttiin vastaamaan silloisiin polkumyynnin vastaisiin toimenpiteisiin. Etuyhteydessä oleville tuojille yhteisössä aiheutui merkittäviä tappioita edellisellä tutkimusajanjaksolla, ja niiden ostohinnan (tosiasiallinen tuontihinta) ja jälleenmyyntihinnan välinen toteutunut voittomarginaali yhteisön markkinoilla ei riittänyt kattamaan tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneita kustannuksia. Tämän vuoksi edellisen tarkastelua koskevan tutkimuksen johdosta polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa tarkistettiin ja vahvistettiin kiinteät tonnikohtaiset paljoustullit.
(52)
Meneillään olevassa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa on havaittu, että sekä yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat että niihin etuyhteydessä olevat tuojat yhteisössä ovat saaneet voittoa tutkimusajanjakson aikana ja että etuyhteydessä olevien tuojien marginaalit vastaavat markkinoiden olosuhteita. Myyntihintojen taso verrattuna normaaliarvoon ja/tai tuotantokustannuksiin oli riittävä tuomaan voittoa kaikille yrityksille, jotka toimivat korkeiden myyntihintojen markkinoilla.
(53)
Kun yhteisön rajalla riippumattomilta asiakkailta veloitettuja polkumyyntitullit sisältäviä cif-tuontihintoja verrattiin yhteisön tuotannonalan vapaasti tehtaalla -hintoihin samojen tuotelajien osalta samassa kaupan portaassa, yhteisön tuotannonalan myyntihintojen alittavuudeksi vahvistettiin 7,3-17,5 prosenttia.
3. Tuonti muista kolmansista maista, määrät, markkinaosuus ja tuontihinnat
Tuonti muista kolmansista maista
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tonnia
17 596
18 688
12 276
8 773
Indeksi
100
106
70
50
Markkinaosuus
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Tuontihinta, euroa/tonni
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Indeksi
100
94
95
92
Lähde: Eurostatin tilastot.
(54)
Tuonti muista kolmansista maista puolittui tarkastelujakson aikana. Tärkeimpien viejämaiden, lähinnä Venäjän ja Iranin, markkinaosuus kaventui marginaalisen pieneksi. Käyttäjien mukaan kyseinen pienenevä suuntaus johtuu siitä, että edellä mainituista kahdesta maasta oli hankalaa saada tuotetta täsmälleen toivottu määrä tiettynä toimituspäivänä.
4. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tuotanto tonneina
206 481
242 350
279 307
290 625
Indeksi
100
117
135
141
Kapasiteetti tonneina
263 320
273 820
302 070
311 820
Indeksi
100
104
115
118
Kapasiteetin käyttöaste
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Tarkastelujakson aikana kulutus kasvoi 41 prosenttia. Samanaikaisesti kapasiteettia laajennettiin 18 prosentilla, mikä johti kapasiteetin käyttöasteen paranemiseen 78,4 prosentista 93,2 prosenttiin.
(56)
Tuotantokapasiteetin kasvu oli vuosien 2002 ja 2003 välillä hyvin vähäistä, joten tehokkuus oli jonkin verran parantunut. Vuodesta 2004 on ollut havaittavissa intensiivisempää tuotannon pullonkaulojen poistoa ja uusia kapasiteetin laajennuksia.
Varastot
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tonnia
9 543
10 883
10 228
7 596
Indeksi
100
114
107
80
(57)
Varastojen tilannetta verrattiin kunkin vuoden lopussa jaksolla 2002-2004, ja se vaihteli jonkin verran tilauskannan mukaan. Varastot olivat pienemmät tutkimusajanjakson lopussa, joka tosin ajoittui 30 päivään kesäkuuta 2005, joten luku ei ole täysin vertailukelpoinen vuodenvaihteen varastotilanteen kanssa. Tämä johtuu siitä, että yritykset varautuvat pienempiin tuotantomääriin ja tuotantolaitteistojen ylläpitoon kesäkuukausina, jolloin kysyntä teollisten käyttäjien piirissä on jonkin verran vähäisempää.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä
130 214
144 103
167 054
175 953
Indeksi
100
111
128
135
Markkinaosuus, kokonaiskulutus (myös kytkösmarkkinat)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Markkinaosuus, kulutus vapailla markkinoilla
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Myyntihinta, euroa/tonni (myynti vapailla markkinoilla)
801,77
758,49
835,68
936,08
Indeksi
100
95
104
117
(58)
Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät etuyhteydettömille asiakkaille kasvoivat 35 prosenttia tarkastelujakson aikana. Sekä yhteisön kokonaiskulutuksen että vapaiden markkinoiden kulutuksen markkinaosuudet viittaavat siihen, että vuosien 2002 ja 2003 välillä tapahtuneen markkinaosuuden pienenemisen jälkeen markkinaosuus vakiintui 48 prosentin tasolle kokonaiskulutuksen osalta ja 71,3 prosentin tasolle vapailla markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin keskihintataso muuttui samansuuntaisesti, eli vuosien 2002 ja 2003 välillä hintataso laski 5 prosenttia, minkä jälkeen vapaiden markkinoiden hintataso oli tutkimusajanjaksolla 17 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2002.
(59)
Verrattaessa hintatasoa edelliseen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon eli kalenterivuoteen 1998 voidaan todeta, että myyntihinnat olivat vuonna 2004 22,7 prosenttia korkeammat ja nykyisellä tutkimusajanjaksolla 37,5 prosenttia korkeammat kuin vuonna 1998. Kytkösmarkkinoiden kulutukseen tarkoitetusta tuotannosta ei laadita laskuja, koska käyttö tapahtuu integroiduissa tuotantolaitoksissa.
(60)
Kulutus on jatkuvasti kasvanut viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana: 152 000 tonnista vuonna 1995 tutkimusajanjaksolla havaittuun 367 000 tonniin, mikä tarkoittaa 9,7 prosentin vuotuista kasvua. Viimeaikainen kulutuksen kasvu tarkastelujakson aikana eli vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon oli 10,7 prosenttia vuodessa, kun kapasiteetin vuotuinen kasvu oli 7 prosenttia. Tämä kehityssuunta on osaltaan pitänyt yllä korkeaa hintatasoa yhteisössä ja saanut yhteisön tuotannonalan parantamaan huomattavasti kapasiteetin käyttöastetta, 78,4 prosentista 93,2 prosenttiin, mikä on johtanut 14,5 prosentin vuotuiseen tuotannon kasvuun. Absoluuttisina lukuina tuotanto kasvoi 84 000 tonnilla, kun kulutuksen kasvu oli 83 000 tonnia ja kapasiteetin laajennus vain 48 500 tonnia.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Keskimääräiset tuotantokustannukset, euroa/tonni
779,53
749,85
746,84
790,60
Indeksi
100
96
96
101
(61)
Kysyntä oli korkealla tasolla ja kasvoi koko ajan samalla kun kapasiteetin laajennusvauhti oli hitaampaa ja tuontimäärät pienenivät, minkä vuoksi etanoliamiinin hintataso säilyi yhteisössä korkeana. Lisäksi tonnikohtaiset kokonaiskustannukset eivät vaikuttaneet juuri ollenkaan myyntikatteisiin yhteisössä tarkastelujaksolla. Tuotantokustannusten nousu 5,9 prosentilla vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä oli seurausta teollisuusbensiinin hinnannoususta. Tätä öljytuotetta käytetään energialähteenä tuotettaessa etyleenioksidia, joka on tärkein etanoliamiinin tuotannon raaka-aine yhteisössä.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Työllisyys
102
103
101
102
Indeksi
100
101
99
99
Tuottavuus tonnia/työntekijä
2 016
2 354
2 755
2 861
Indeksi
100
117
137
142
Palkat tuhansina euroina
6 860
7 526
8 018
7 598
Indeksi
100
110
117
111
Työntekijäkohtainen keskipalkka (euroina)
66 976
73 105
79 097
74 797
Indeksi
100
109
118
112
(62)
Yhteisön tuotannonalan työllisyys saman tuotteen osalta säilyi vakaana tarkastelujakson aikana. Tuotantoprosessi on suurelta osin automatisoitu, joten ala ei ole erityisen työvoimavaltainen. Samanaikaisesti tuottavuus kasvoi tarkastelujaksolla 42 prosenttia tuotantolaitosten jatkuvien parannusten ja pullonkaulojen poiston vuoksi.
(63)
Palkat nousivat tarkastelujaksolla 11 prosenttia, ja nousu oli suurin vuonna 2004, mikä selittyy yhden yhteisön tuottajan rakenneuudistustoimilla ja henkilöstövähennyksillä. Työntekijäkohtaisen keskipalkan kehitys oli samansuuntainen.
Myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Myynnin arvo tuhansina euroina
104 402
109 301
139 603
164 705
Indeksi
100
105
134
158
Tuotantokustannukset tuhansina euroina
101 506
108 056
124 763
139 100
Indeksi
100
106
123
137
Kannattavuus
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
Tarkasteltavana olevan tuotteen vapailla markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin kannattavuus yhteisössä tarkastelujakson aikana nousi 2,8 prosentista vuonna 2002 tutkimusajanjaksolla havaittuun 15,5 prosenttiin sen jälkeen, kun kannattavuus oli vuonna 2003 laskenut 1,1 prosenttiin. Kannattavuuden nousuun vuodesta 2003 alkaen vaikuttivat Yhdysvalloista suuntautuneen tuonnin säilyminen ennallaan ja kysynnän kasvu, mikä johti sellaiseen myyntimäärien ja myyntihintojen kasvuun, joka vuonna 2004 ja tutkimusajanjakson aikana oli nopeampaa kuin tuotantokustannusten nousu.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Investoinnit tuhansina euroina
1 170
9 975
687 478
388 476
Indeksi
100
852
58 750
33 198
Sijoitetun pääoman tuotto
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
Hintataso yhteisössä määrittää sen, onko yrityksillä taipumusta rakentaa lisäkapasiteettia. Vuosina 2002 ja 2003 sijoitetun pääoman tuottoa ei pidetty riittävänä uusien tuotantolaitosten rakentamiseen. Sen vuoksi yritykset ovat ainoastaan poistaneet jonkin verran tuotannon pullonkauloja ja parantaneet tehokkuuttaan. Jatkuvasti kasvava kysyntä yhdessä rajallisen kapasiteetin kasvun kanssa pitivät hintatasoa korkealla siinä määrin, että vuodesta 2004 alkaen oli jälleen realistista käynnistää aiemmin jäädytettyjä investointihankkeita.
(66)
Pääoman hankintamahdollisuuksien osalta on todettava, että etanoliamiinin tuotanto on vain pieni osa yhteisön tuotannonalan koko kemikaalituotannosta, ja nämä yritykset edustavat useimmiten suuria kansainvälisiä kemikaaliyrityksiä, joiden kassavirta, omarahoitus ja luottokelpoisuus ovat korkealla tasolla. Näin ollen yhteisön tuotannonalalla ei yleisesti ollut suuria ongelmia pääoman hankinnassa.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Kassavirta tuhansina euroina
4 842
3 301
16 863
27 596
Indeksi
100
68
348
570
Kassavirran osuus liikevaihdosta
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
Myös kassavirran kehitys kuvaa yhteyttä hintatason, kannattavuuden ja sijoitetun pääoman tuoton välillä. Vuosina 2002 ja 2003 toteutuneen alhaisen kassavirran jälkeen yhteisön tuotannonala palasi kassavirran osuutta liikevaihdosta kuvaaviin kaksinumeroisiin lukuihin vuodesta 2004, ja kassavirta on suurimmalla osalla yrityksistä riittävä, jotta rahoitus voidaan suunnata etanoliamiiniin liittyvän liiketoiminnan uusiin investointeihin.
(68)
Yhteisön teollisuudenalalle oli etua markkinoiden kasvusta tarkastelujaksolla, mistä ovat osoituksena sen kokonaiskulutuksen markkinaosuuden kasvu 45,9 prosentista 48 prosenttiin ja sen kulutuksen markkinaosuuden kasvu vapailla markkinoilla 69,9 prosentista 71,3 prosenttiin.
(69)
Polkumyynti jatkui tutkimusajanjakson aikana, tosin edellisessä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettua alhaisemmalla tasolla.
(70)
Kuten edellä esitetystä käy imi, yhteisön tuotannonalalla on ollut mahdollisuus toipua aiemman polkumyynnin vaikutuksista etenkin myyntihintojen ja kannattavuuden osalta.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Vientimäärät tonneina
15 631
15 278
16 709
17 428
Indeksi
100
98
107
111
(71)
Yhteisön tuotannonalan vientimäärät kolmansiin maihin kasvoivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä vastaa keskimäärin 4 prosentin vuotuista kasvua ja on maailmanlaajuisen kulutuksen kasvun kanssa pitkälti samansuuntainen. Se osoittaa, että yhteisön tuotannonala on kilpailukykyinen maailmanmarkkinoilla.
5. Yhteisön markkinoiden tilannetta koskevat päätelmät
(72)
Yhteisön markkinoilla kulutetun etanoliamiinin määrä kasvoi 29 prosenttia, kun taas tuonti Yhdysvalloista väheni 11 prosenttia tarkastelujaksolla. Samanaikaisesti yhteisön tuotannonala pystyi kasvattamaan myyntimääriään ja tällä tavoin vakiinnuttamaan ja jopa hieman kasvattamaan markkinaosuuttaan.
(73)
Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne parani lähes kaikkien taloudellisten indikaattorien osalta: tuotanto (+41 prosenttia), tuotantokapasiteetti (+18 prosenttia) ja kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät (+35 prosenttia eli +45 000 tonnia) ja arvo (+58 prosenttia), tuottavuus, markkinaosuus (+2 prosenttiyksikköä), kassavirta ja kannattavuus, investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto. Tonnia kohti laskettujen tuotantokustannusten kasvu jäi myyntihintojen nousua pienemmäksi. Lisäksi yhteisön tuotannonala sai etua yhteisön markkinoiden kasvusta ja pystyi vastaamaan maailmanlaajuisen kysynnän kasvuun, koska sen vientitoiminta kasvoi määrällisesti 11 prosentilla.
(74)
Päätelmänä voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalaa kuvaavien indikaattorien kehitys huomioon ottaen tuotannonalan tilannetta voidaan pitää hyvänä. Merkittävän vahingon jatkumista ei voitu todeta. Sen vuoksi tarkasteltiin, onko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(75)
On syytä muistaa, että yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat polkumyyntiä tutkimusajanjaksolla, vaikkakin aiemmassa tutkimuksessa todettua alhaisemmalla tasolla. Jos vientihintoja alennettaisiin toimenpiteitä vastaavalla määrällä, toimenpiteiden poistaminen voisi johtaa 13,4-28,3 prosentin polkumyyntimarginaaleihin yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, eikä yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien, joiden osuus oli 42 prosenttia alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta tuonnista, käyttäytymisestä ole tietoa. Viimeksi mainituille olisi kuitenkin kaikkein edullisinta palata yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet päätettäisiin.
(76)
Samanaikaisesti Yhdysvaltain markkinoilla arvioidaan olevan 90 000 tonnin ylimääräinen kapasiteetti sen jälkeen, kun toiminnalliset ongelmat on saatu ratkaistua ja hurrikaanin aiheuttamat vahingot korjattua.
(77)
Sen vuoksi pääteltiin, että polkumyynnin jatkuminen sekä tuontimäärien kasvuriski ja siitä mahdollisesti aiheutuva hintojen alentamispaine yhteisössä ovat todennäköisiä ainakin lyhyellä aikavälillä, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(78)
Yleensä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvu aiheuttaa myyntihintojen alentamispainetta ja vaikuttaa kielteisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen sekä sen taloudelliseen elpymiseen, jota oli havaittavissa tarkastelujaksolla. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että hinnan alittavuus kasvaisi huomattavasti, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(79)
On odotettavissa, että yhdysvaltalaiset tuottajat siirtyvät jossakin määrin käyttämään pääasiallista raaka-ainettaan, etyleenioksidia, monoetyleeniglykolin tuotannon sijaan etanoliamiinin tuotannossa.
(80)
Etyleenioksidia käytetään raaka-aineena tuotettaessa muita kemikaaleja tai johdannaisia, lähinnä etyleeniglykoleja ja etenkin monoetyleeniglykolia. Etyleenioksidin tuotantokapasiteettia on vain muutamassa paikassa maailmassa, koska aine on erittäin herkästi räjähtävää ja myrkyllistä, ja sitä koskevat erityiset ympäristö-, terveys-, turvallisuus- ja puolustusmääräykset. Sen vuoksi etyleenioksidin jakelu riippuu sen johdannaisten markkinahinnoista.
(81)
Hintatasoissa on ennen vallinnut tietty hierarkia: etyleenin hinta oli korkeampi kuin monoetyleeniglykolin, ja etanoliamiinin hinta oli korkeampi kuin sekä etyleenin että monoetyleeniglykolin hinnat. Vuoden 2003 lopusta kuitenkin monoetyleeniglykolin hinnat nousivat yhteisössä huomattavasti ylittäen etyleenin hinnat ja tiettyinä aikoina jopa etanoliamiinin hinnat. Näin ollen etyleenioksidia on yhä enemmän suunnattu monoetyleeniglykolin tuotantoon, jolloin etyleenioksidin markkinat ovat muuttuneet suhteellisesti riittämättömiksi, ja osittain tästä syystä etanoliamiinin hinnat ovat pysyneet suhteellisen korkealla tasolla.
(82)
Lähi-idän maat kuitenkin tutkivat parhaillaan teollisuusbensiiniin perustuvan etyleeniglykolin tuotantokapasiteettia. Monoetyleeniglykolin uutta tuotantokapasiteettia odotetaan saatavan käyttöön lyhyellä aikavälillä Kuwaitissa (Dow Chemical on mukana tässä hankkeessa), Saudi-Arabiassa ja Iranissa. Koska teollisuusbensiini on öljytuote, nämä maat saavat selkeän kustannusedun verrattuna muihin. Sen vuoksi on kohtuullista odottaa, että monoetyleeniglykolin hinta laskee lyhyellä aikavälillä ja että yhdysvaltalaisilla tuottajilla on rajalliset mahdollisuudet myydä monoetyleeniglykolia etenkin Aasiaan, missä Kiinan tekstiili- ja polyesteriala kuluttaa yli 30 prosenttia maailmanlaajuisesta monoetyleeniglykolin tuotannosta. Tämä tilanne koskee etenkin yhtä yhteistyöhön osallistumatonta tuottajaa, joka on tällä hetkellä merkittävä Aasiaan suuntautuvan monoetyleeniglykolin viennin harjoittaja. On siis odotettavissa, että yhdysvaltalaiset tuottajat suuntautuvat entistä suurempien etanolimäärien tuotantoon ja tällä tavoin aiheuttavat hintojen alennuspainetta, ja samalla syntyy tarve löytää Yhdysvaltain kotimarkkinoiden ulkopuolisia uusia asiakkaita, jolloin käännytään yhteisön markkinoiden puoleen.
(83)
Kun otetaan huomioon nykyinen vakaa tilanne yhteisön tuotannonalalla, hintojen alenemispaineen aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyys riippuu myös siitä, kuinka merkittävä hintojen lasku on, millainen on tuotantokustannusten kehitys ja missä määrin on mahdollista siirtää kustannusten nousu asiakkaiden maksettavaksi. Tutkimusajanjakson jälkeistä tilannetta tutkittiin tältä osin.
(84)
Lisätietoja kerättiin sen selville saamiseksi, olivatko tarkastelujaksoa ja etenkin tutkimusajanjaksoa koskevan analyysin perusteella tehdyt päätelmät edelleen päteviä vuoden 2005 jälkipuoliskon ja vuoden 2006 viisi ensimmäistä kuukautta kattavalla jaksolla.
(85)
Vuoden 2005 jälkipuoliskolla kaikkien etanoliamiinin lajien hinnat jatkoivat nousuaan yhteisön markkinoilla 11,4-14,7 prosentilla. Keskimääräinen hinnannousu Yhdysvalloissa oli vieläkin suurempi, 22 prosenttia. Hurrikaanin aiheuttamat vahingot Louisianassa olivat merkittävin syy tuotteen riittämättömyyteen Yhdysvaltain kotimarkkinoilla.
(86)
Tämä suuntaus jatkui vuoden 2006 viiden ensimmäisen kuukauden aikana, tosin huomattavasti hitaampana: hinnat nousivat yhteisön markkinoilla 2,8-4 prosenttia ja Yhdysvaltain kotimarkkinoilla 9,9 prosenttia, mikä on osoitus toiminnallisten ja aiheutuneista vahingoista johtuvien paikallisten ongelmien vähittäisestä helpottumisesta.
(87)
Tutkimusajanjaksoon verrattuna öljyn hinta nousi huomattavasti vuoden 2005 jälkipuoliskolla ollen keskimäärin 30 prosenttia korkeammalla tasolla, mikä vaikutti puolestaan teollisuusbensiinin hintatasoon, joka alkoi nousta tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla (vuoden 2005 alkupuolisko). Yhdysvaltojen yhteisöön suuntautuvan tuonnin hinnat näyttävät mukautuvan hitaammin raaka-aineiden hintojen nousuun, osittain siksi, että sopimushintoja mukautetaan hitaammin ja markkinaosuutta pyritään suojaamaan, ja osittain siksi, että yhdysvaltalaisten tuottajien tuotantolaitosten käyttämänä energiamuotona on teollisuusbensiinin sijasta kaasu, jonka hinta nousee öljyn hintatasoa hitaammin.
(88)
Öljyn hintataso nousi edelleen keskimäärin 10 prosenttia vuoden 2006 viiden ensimmäisen kuukauden aikana, mikä vaikutti negatiivisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen, kun otetaan huomioon hintojen noususuuntauksessa havaittu hidastuminen.
(89)
Tutkimusajanjakson jälkeisiin tapahtumiin kohdistuneen tutkimuksen mukaan näyttää siltä, että etanoliamiinin markkinoiden kehityssuunta yhteisössä on muuttunut. Hinnat näyttävät saavuttaneen huippunsa, ja tiettyjen etanoliamiinien lajien osalta ne näyttävät jopa hieman laskeneen. On viitteitä siitä, että tuotantokustannusten nousu ei näy helposti hinnankorotuksina asiakkaille. On kuitenkin epäselvää tässä vaiheessa, missä määrin tuotantokustannusten nousu ja kannattavuuden alentumispaine vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilannetta vahingoittavasti keskipitkällä aikavälillä.
(90)
Jos toimenpiteet kumottaisiin, on lyhyellä aikavälillä todennäköistä, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti Yhdysvalloista yhteisöön kasvaa huomattavasti ja aiheuttaa hintojen alentamispainetta.
(91)
Keskipitkällä aikavälillä tilannetta voi pahentaa etanoliamiinin tuotannon kasvu Yhdysvalloissa vastauksena väheneviin monoetyleeniglykolin myyntimahdollisuuksiin, jolloin yhdysvaltalaisten tuottajien on laajennettava myyntimarkkinoitaan ja suunnattava jälleen suurempia määriä yhteisön markkinoille.
(92)
Myyntihintojen nousun selkeä päättyminen vuoden 2006 alussa ja tuotantokustannusten alenemissuuntaus, joka johtuu öljyn hintatason muuttumisesta, näyttää myös vaikuttava negatiivisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen.
(93)
Kaikki nämä tekijät viittaavat vahingon toistumisen todennäköisyyteen. Jotkin edellä esitetyistä päätelmistä kuitenkin perustuvat todennäköisiin tapahtumiin keskipitkällä aikavälillä.
G. YHTEISÖN ETU
1. Alustavat huomiot
(94)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, kauppiaiden, tukkumyyjien ja teollisten käyttäjien edut.
(95)
Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty yhteisön edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat voimassa.
(96)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista.
2. Yhteisön tuotannonalan etu
(97)
On muistettava, että polkumyyntiä harjoitettiin edelleen tutkimusajanjakson aikana ja että tarkasteltavana olevan Yhdysvalloista peräisin olevan tuotteen polkumyynnin jatkuminen sekä yhteisön teollisuudenalalle aiheutuvan vahingon toistuminen ovat todennäköisiä.
(98)
Yhteisön tuotannonala on osoittautunut elinkelpoiseksi ja kilpailukykyiseksi, ja tilannetta on entisestään parantanut lähes kaikkien taloudellisten indikaattorien ja etenkin kannattavuuden, kassavirran ja sijoitetun pääoman tuoton positiivinen kehitys. Aiemmin käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet ovat vaikuttaneet nykyiseen hintatasoon yhteisön markkinoilla, jolloin yhteisön teollisuudenalalla on ollut mahdollisuus päästä jälleen kannattavuuden tasolle, joka on riittävä sijoitetun pääoman tuoton takaamiseksi siinä määrin, että uudet investoinnit tuotantokapasiteettiin ovat taloudellisesti toteutuskelpoisia. Yhdysvaltalainen vientiä harjoittava tuottaja INEOS, josta tuli Innovenen oston jälkeen tosiasiallisesti yhteisön tuottaja, on ilmoittanut tekevänsä merkittäviä investointeja yhteisössä. Toimenpiteiden jatkaminen osaltaan edistäisi investointihankkeiden kannattavuuden säilymistä. Sen vuoksi on yhteisön tuotannonalan edun mukaista säilyttää Yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vastaiset toimenpiteet.
3. Tuojien ja kauppiaiden/tukkumyyjien etu
(99)
Koska kauppiaat ja tukkumyyjät eivät osallistuneet yhteistyöhön, pääteltiin, että toimenpiteiden poistaminen tai jatkaminen ei vaikuta kyseisiin osapuoliin merkittävästi. Lisäksi tutkimuksen perusteella etuyhteydettömiä tuojia ei näyttänyt olevan, vaan tarkasteltavana olevan Yhdysvalloista peräisin olevan tuotteen tuonti yhteisöön näytti tapahtuneen aina yhdysvaltalaisiin tuottajiin etuyhteydessä olevien tuojien kautta.
(100)
Toimenpiteiden jatkaminen ei muuta etuyhteydessä olevien tuojien nykyistä tilannetta, ja kyseisten tuojien todettiin saaneen tutkimusajanjakson aikana voittoa markkinoiden olosuhteita vastaavassa suhteessa. Tietenkin toimenpiteiden lakkauttaminen voisi olla etuyhteydessä olevien tuojien edun mukaista siinä tapauksessa, että myyntihinnat asiakkaille eivät muutu ja että yhdysvaltalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät vaadi itselleen ylimääräistä voittomarginaalia tai osaa siitä vahvistaessaan hinnat, joilla etuyhteydessä olevat tuojat voivat ostaa etanoliamiinia.
4. Teollisten käyttäjien etu
(101)
Koska toimenpiteiden jatkaminen tarkoittaisi polkumyyntitoimenpiteiden uusimista toisen kerran, erityistä huomiota kiinnitettiin teollisten käyttäjien etuun.
(102)
Vain pyykinhuuhteluaineissa käytettävän esterkvaatin käyttäjiä osallistui tähän tutkimukseen. Kyselyyn vastasi yksi teollinen käyttäjä, jonka osuus Yhdysvalloista suuntautuvasta tuonnista tutkimusajanjakson aikana oli 14 prosenttia, ja kaksi muuta käyttäjää esitti kantansa asiasta ja toimitti tiedot lopputuotteiden tuotannon kustannusrakenteesta. Esterkvaatteja valmistetaan trietanoliamiinista, ja niitä käytetään pyykin huuhteluaineissa, joita myyvät alan yritykset, kuten Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser ja Colgate. Teolliset käyttäjät väittivät, että trietanoliamiinin hinnannousu vaarantaa niiden liiketoiminnan ja että yhteisön markkinoilla tuotteen saatavuus on riittämätön. Molempia seikkoja helpottaisi se, että polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Lisäksi tuotannon jatkumisen yhteisössä väitettiin olevan vaarassa, jos esterkvaatteihin liittyvän liiketoiminnan kannattavuus ei parane.
(103)
Tutkimusajanjaksolla trietanoliamiinin osuudeksi esterkvaattien tuotannon kokonaiskustannuksista todettiin 23 prosenttia, kun se vuonna 2003 oli 22 prosenttia, mutta tilanne oli kaiken kaikkiaan vertailukelpoinen vuonna 2002 eli ensimmäisenä tarkasteluvuonna vallinneen tilanteen kanssa. Kun otetaan huomioon havaittu trietanoliamiinin hintakehitys, tutkimusajanjakson jälkeen trietanoliamiinin osuuden lopputuotteen kokonaiskustannuksista odotetaan olevan entistäkin suurempi. On selvää, että polkumyyntitoimenpiteiden poistaminen keventäisi ainakin lyhyellä aikavälillä trietanoliamiinista raaka-aineena aiheutuvaa kustannustaakkaa. Siinä tapauksessa, että toimenpiteiden poistaminen näkyisi täysimääräisenä ostohinnan alennuksena, trietanoliamiiniin liittyvät kustannukset pienenisivät noin 7 prosentilla. Lopputuotteiden tuotannon kokonaiskustannuksiin tämä vaikuttaisi noin 1 prosentin alennuksen verran, ja kannattavuus paranisi saman verran.
(104)
Esterkvaatteihin liittyvän liiketoiminnan kannattavuuden todettiin laskeneen tarkastelujaksolla noin 18 prosentista 8 prosenttiin. Tämä näyttäisi kuitenkin johtuvan lähinnä 6 prosentin suuruisesta esterkvaattien myyntihinnan laskusta tarkastelujaksolla, minkä vuoksi tuotantokustannusten suhteellinen osuus myyntihinnasta nousi lähes 10 prosentilla. Alaan näyttäisi vaikuttavan siirtyminen itään ja etenkin Venäjälle, missä on mahdollista löytää ratkaisuja alhaisin kustannuksin ja etenkin hankkia toista tärkeää raaka-ainetta ”talirasvahappoa”. Tämä nautaeläimistä peräisin oleva tuote voidaan korvata kasviperäisellä ”palmstyreenillä”, jonka saatavuus on parempi idässä. Pesuaineyritykset vaativat lisäksi toimittajiltaan tehokkuuden vuoksi sijoittautumista paikan päälle, mikä voi olla syynä mahdolliselle toiminnan siirtämiselle yhteisön ulkopuolelle.
(105)
Lisäksi tarkasteltiin väitettä, jonka mukaan trietanoliamiinia ei ole riittävästi saatavilla yhteisön markkinoilla, mutta väitteelle ei löytynyt perusteita, koska voitiin todeta, että kyseiset käyttäjät eivät olleet hyväksyneet tiettyjen tuottajien esittämiä tarjouksia.
(106)
Tiivistettynä voidaan todeta, että vaikka trietanoliamiinin hinnannousun on havaittu aiheuttaneen negatiivista painetta asiassa kantansa esittäneiden teollisten käyttäjien lopputuotteen tuotantokustannuksiin, paine on melko vähäinen, ja polkumyyntitoimenpiteiden poistaminen helpottaisi tilannetta vain vähän. Muiden tekijöiden, kuten muiden raaka-aineiden kustannusten ja tuotteiden ostajien esittämien vaatimusten, havaittiin vaikuttavan tilanteeseen paljon enemmän. Sen vuoksi pääteltiin, ettei toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella olisi merkittäviä vaikutuksia teollisiin käyttäjiin.
5. Yhteisön etua koskevat päätelmät
(107)
Tutkimuksen perusteella kävi ilmi, että nykyiset polkumyyntitoimenpiteet osaltaan edistivät yhteisön tuotannonalan elpymistä. Yhteisön tuotannonala saisi etua toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta, koska nykyinen kannattava hintataso voitaisiin pitää ennallaan, mikä tarjoaisi mahdollisuuden uusiin investointeihin. Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, elpymisprosessi vaarantuisi. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen on yhteisön tuotannonalan edun mukaista.
(108)
Etuyhteydettömiä tuojia ei näytä olevan, ja etuyhteydettömät kauppiaat/tukkumyyjät eivät esittäneet asiaan kantaansa. Tuonti Yhdysvalloista yhteisöön tapahtuu aina etuyhteydessä olevien tuojien kautta, joiden todettiin tutkimusajanjakson aikana saaneen toimenpiteiden voimassa ollessa markkinatilannetta vastaavat voittomarginaalit.
(109)
Myöskään aiemmin voimassa olleet toimenpiteet eivät näyttäneet vaikuttaneen kovin kielteisesti käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen. Nykyisen tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella polkumyyntitoimenpiteistä johtuva hintojen nousu, jos sitä on yleensä ollut, ei vaikuta suhteettomalta, kun sitä verrataan yhteisön tuotannonalan etuun, jonka se on saanut polkumyynnillä harjoitetusta tuonnista aiheutuneen kaupan vääristymän poistamisen vuoksi.
(110)
Yhteisön edun osalta ei siis ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa.
(111)
Näin ollen katsotaan aiheelliseksi jatkaa nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa Yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa.
H. POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(112)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella suositeltiin, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin. Osapuolille annettiin myös määräaika huomautusten ja vaatimusten esittämiselle ilmoittamisen jälkeen.
(113)
Tutkimuksen mukaan tarkasteltavana olevassa maassa oli ylimääräistä kapasiteettia ja polkumyyntiä jatkettiin tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan tilanne parani tarkastelujaksolla lähes kaikkien vahinkoon vaikuttaneiden seikkojen osalta pääosin maailmanlaajuisesti suotuisten markkinaolosuhteiden vuoksi. Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen positiivisen kehityksen perusteella ei voitu todeta, että sille oli edelleen aiheutunut merkittävää vahinkoa. Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevassa tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että useat tekijät, kuten ylimääräinen kapasiteetti Yhdysvalloissa, monoetyleeniglykolin myyntimahdollisuuksien väheneminen sekä etanoliamiinin tilanne maailmanlaajuisesti ja yhteisössä, viittaavat vahingon toistumisen todennäköisyyteen keskipitkällä aikavälillä.
(114)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1603/2000, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna INEOSiin sovellettavaa kiinteämääräistä tullia koskevalla ilmoituksella (7), käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava. Lisäksi katsotaan, että toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava vain kahdella lisävuodella.
(115)
Yhtäältä on olemassa vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyys seuraavin perustein: i) yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polkumyynti on jatkunut voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta, ii) yhteisöön suuntautuvan tuonnin odotetaan kasvavan, koska Yhdysvalloissa on 90 000 tonnin suuruinen tuotannon ylijäämäkapasiteetti, joka saadaan jälleen käyttöön vuoden 2006 loppuun mennessä ja jota vastaavaa kotimaista kysyntää ei ole. Merkittävin yhteistyöhön osallistumaton yhdysvaltalainen tuottaja, johon tällä hetkellä sovelletaan korkeinta polkumyyntitullia, hyötyisi eniten yhteisön markkinoille paluusta, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, minkä lisäksi kyseisellä tuottajalla on tarvittava jakeluverkosto, koska se myy muita kemikaaleja yhteisön markkinoilla.
(116)
Toisaalta Yhdysvaltain ylijäämäkapasiteetin odotetaan asteittain vähenevän vuoteen 2010 mennessä, ja yhden yhteistyöhön osallistuneen yhdysvaltalaisen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön suunnittelemat kapasiteetin laajennukset on tarkoitus saada käyttöön vuoden 2008 loppuun mennessä, eli kahden vuoden kuluessa. Kun otetaan huomioon nämä näkökohdat sekä jatkuva epävarmuus öljyn hintakehityksen vaikutuksista tuotantokustannuksiin ja yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen, on perusteltua rajata toimenpiteiden voimassaolon pidentäminen kahteen vuoteen.
(117)
Kahden vuoden kuluttua komissio käynnistää omasta aloitteestaan uuden tarkastelua koskevan tutkimuksen, johon sovelletaan perusasetuksen 11 artiklaa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan CN-koodiin ex 2922 11 00 kuuluvan monoetanoliamiinin (Taric-koodi 2922110010), CN-koodiin ex 2922 12 00 kuuluvan dietanoliamiinin (Taric-koodi 2922120010) ja CN-koodiin 2922 13 10 kuuluvan trietanoliamiinin tuonnissa.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, edellä kuvattujen tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Kiinteä paljoustulli
Amerikan yhdysvallat
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674, USA
(Taric-lisäkoodi A115)
59,25 euroa/tonni
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, USA
(Taric-lisäkoodi A145)
69,40 euroa/tonni
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(Taric-lisäkoodi A116)
111,25 euroa/tonni
Kaikki muut yritykset
(Taric-lisäkoodi A999)
111,25 euroa/tonni
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.
4. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (8) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja se on voimassa kahden vuoden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 23 päivänä lokakuuta 2006.