EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1080/2006
af 5. juli 2006
om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1783/1999
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 162, stk. 1, og artikel 299, stk. 2, andet afsnit,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge traktatens artikel 160 skal Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Fællesskabet. EFRU bidrager således til at mindske forskellen mellem de forskellige regioners udviklingsniveau og afstanden til de mindst begunstigede regioner, herunder landdistrikter og byer, industriområder i tilbagegang, samt områder med geografiske eller naturbetingede handicap såsom øer, bjergområder, tyndt befolkede områder og grænseregioner.
(2)
De fælles bestemmelser for strukturfondene og Samhørighedsfonden er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (4). Der bør fastsættes særlige bestemmelser for, hvilken type aktiviteter der kan finansieres af EFRU under de mål, der er anført i forordningen.
(3)
EFRU bør yde støtte inden for rammerne af en overordnet strategi for samhørighedspolitik, som sikrer, at støtten i højere grad koncentreres om Fællesskabets prioriteter.
(4)
Med få undtagelser, for hvilke det er nødvendigt at fastsætte særlige bestemmelser, afgøres det på nationalt plan, hvilke udgifter der er støtteberettigede, jf. forordning (EF) nr. 1083/2006. Der bør derfor fastsættes særlige bestemmelser, hvad angår undtagelserne i relation til EFRU.
(5)
Inden for rammerne af et integreret byudviklingsinitiativ skønnes det nødvendigt at støtte begrænsede foranstaltninger med henblik på at renovere boligmassen i områder, der er præget eller truet af fysisk forfald og social udstødelse i de nye medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller senere.
(6)
Det er nødvendigt at fastslå, at EFRU's bidrag til boligudgifter bør have til formål at stille kvalitetsboliger til rådighed for lavindkomstgrupper, herunder den del af boligmassen, som for nylig er blevet privatiseret, samt at skaffe boliger til sårbare sociale grupper.
(7)
Det afgørende for, om foranstaltninger, der får støtte fra EFRU, gennemføres effektivt, er, at de pågældende territoriale og samfundsøkonomiske parter, navnlig de regionale og lokale myndigheder, samt ethvert andet relevant organ på de forskellige stadier af gennemførelsen af de operationelle programmer, der medfinansieres af EFRU, har en sund forvaltning og et godt partnerskab.
(8)
Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at der ikke sker forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering på de forskellige gennemførelsesstadier af de operationelle programmer, der medfinansieres af EFRU.
(9)
På baggrund af erfaringerne med og resultaterne af Urban-initiativet, jf. artikel 20, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om generelle bestemmelser om strukturfondene (5), bør bæredygtig byudvikling styrkes ved fuldt ud at integrere foranstaltninger på dette område i de operationelle programmer, der medfinansieres af EFRU, idet opmærksomheden især skal rettes mod lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer og deres innovationspotentiale.
(10)
Det bør især sikres, at der er komplementaritet og overensstemmelse med andre fællesskabspolitikker, navnlig syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration og rammeprogrammet om konkurrenceevne og innovation. Der bør endvidere være synergi mellem den støtte, som ydes af EFRU, på den ene side, og den støtte, der ydes af Den Europæiske Socialfond i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 af 5. juli 2006 om Den Europæiske Socialfond (6), af Samhørighedsfonden i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 af 11. juli 2006 om Samhørighedsfonden (7), af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (8) og af en europæisk fiskerifond, på den anden side.
(11)
Foranstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder, der får støtte fra EFRU, skal tage hensyn til og støtte gennemførelsen af det europæiske charter om små virksomheder, der blev vedtaget i Santa Maria da Feira den 19.-20. juni 2000 af Det Europæiske Råd.
(12)
Der bør tages særligt hensyn til regionerne i den yderste periferi, blandt andet ved undtagelsesvis at udvide EFRU's anvendelsesområde til at omfatte finansiering af driftsstøtte, der ydes som kompensation for ekstraudgifter som følge af deres særlige sociale og økonomiske situation, der forværres af deres fjerne beliggenhed, deres status som øsamfund, deres lille areal, deres vanskelige topografiske og klimatiske forhold, deres økonomiske afhængighed af nogle få produkter, forhold, som er vedvarende og kumulative, og som alvorligt hæmmer disse regioner i deres udvikling. Sådanne særlige foranstaltninger forudsætter, at artikel 299, stk. 2, i traktaten anvendes som retsgrundlag.
(13)
EFRU bør tackle problemerne i forbindelse med, at områder med ekstrem lav befolkningstæthed ligger langt væk fra og har dårlige adgangsbetingelser til store markeder, jf. protokol nr. 6 om særlige bestemmelser for mål 6 inden for rammerne af strukturfondene i Finland og Sverige til tiltrædelsesakten af 1994. EFRU bør ligeledes tackle de særlige problemer, som visse øer, bjergområder, grænseregioner og tyndt befolkede områder har, fordi deres geografiske placering bremser udviklingen, med henblik på at støtte en bæredygtig udvikling i disse områder.
(14)
Det er nødvendigt at fastlægge særlige bestemmelser for programmering, forvaltning, overvågning og kontrol af operationelle programmer under målet om europæisk territorialt samarbejde.
(15)
Det er nødvendigt at yde støtte til et effektivt grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde med Fællesskabets nabolande i det omfang, det er nødvendigt for at sikre regioner i medlemsstater, som grænser op til tredjelande, den hjælp til udvikling, de har brug for. Tilsvarende kan det være hensigtsmæssigt undtagelsesvis at tillade EFRU at støtte projekter, der gennemføres i tredjelande, hvis det kommer regioner i Fællesskabet til gode.
(16)
Af hensyn til klarheden bør Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1783/1999 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (9) ophæves -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDEL IGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
1. Forordningen fastlægger Den Europæiske Fond for Regionaludviklings (EFRU) opgaver, anvendelsesområdet for dens støtte til målene om konvergens, regional konkurrenceevne og beskæftigelse samt europæisk territorialt samarbejde som defineret i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1083/2006.
2. EFRU reguleres af forordning (EF) nr. 1083/2006 samt af nærværende forordning.
Artikel 2
Formål
I henhold til traktatens artikel 160 og forordning (EF) nr. 1083/2006 bidrager EFRU til finansieringen af støtte med henblik på at styrke den økonomiske og sociale samhørighed ved at udligne de største regionale skævheder gennem støtte til udvikling og strukturel tilpasning af regionale økonomier, herunder omlægning af industriområder i tilbagegang og regioner, der er bagefter i udvikling, og ved at støtte grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde.
EFRU skal som led heri gennemføre Fællesskabets prioriteter og især tilgodese behovet for at styrke konkurrenceevne og innovation, skabe og bevare langsigtede beskæftigelsesmuligheder og sikre bæredygtig udvikling.
Artikel 3
Anvendelsesområdet for støtten
1. Støtten fra EFRU koncentreres om tematisk prioriterede områder. Typen og udvalget af foranstaltninger, som finansieres inden for hvert prioriteret område, skal afspejle de forskellige mål »konvergens«, »regional konkurrenceevne og beskæftigelse« og »europæisk territorialt samarbejde« i overensstemmelse med artikel 4, 5 og 6.
2. EFRU skal bidrage til finansieringen af:
a)
erhvervsinvesteringer, der medvirker til at skabe og bevare langsigtede beskæftigelsesmuligheder, primært gennem direkte støtte til investeringer hovedsagelig i små og mellemstore virksomheder (SMV'er)
b)
investeringer i infrastruktur
c)
udvikling af det eksisterende potentiale gennem foranstaltninger, der støtter den regionale og lokale udvikling. Disse foranstaltninger omfatter støtte og tjenesteydelser til virksomheder, navnlig SMV'er, tilvejebringelse og udvikling af finansieringsinstrumenter såsom risikovillig kapital, lån og garantifonde og lokale udviklingsfonde, rentegodtgørelse, networking, samarbejde og erfaringsudveksling mellem regioner, byer og de relevante sociale, økonomiske og miljømæssige aktører
d)
teknisk bistand som omhandlet i artikel 45 og 46 i forordning (EF) nr. 1083/2006.
De investeringer og foranstaltninger, der er nævnt i litra a)-d), skal stå til rådighed for gennemførelsen af de tematiske prioriterede områder i henhold til artikel 4, 5 og 6.
Artikel 4
Konvergens
I forbindelse med målet om konvergens skal støtten fra EFRU koncentreres om at fremme bæredygtig integreret økonomisk udvikling og beskæftigelse på regionalt og lokalt plan ved at mobilisere og styrke den eksisterende kapacitet ved hjælp af operationelle programmer, der har til formål at modernisere og diversificere de økonomiske strukturer samt skabe og bevare langsigtede beskæftigelsesmuligheder. Dette skal hovedsagelig ske gennem følgende prioriterede områder, idet den præcise politiksammensætning er afhængig af de særlige forhold i hver enkelt medlemsstat:
1)
forskning og teknologisk udvikling (FTU), innovation og iværksætterånd, herunder styrkelse af forsknings- og teknologiudviklingskapaciteten og dens integrering i det europæiske forskningsrum, herunder infrastruktur, støtte til FTU især i SMV'er og til teknologioverførsel, øget kontakt mellem SMV'er, videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsinstitutioner, forsknings- og teknologicentre, etablering af virksomhedsnetværk, offentlig-private partnerskaber og klynger, støtte til erhvervs- og teknologitjenester til grupper af SMV'er, og øget iværksætter- og innovationsstøtte til SMV'er ved hjælp af finansieringstekniske instrumenter
2)
informationssamfundet, herunder udvikling af elektronisk kommunikationsinfrastruktur, indhold, tjenesteydelser og applikationer af relevans for lokalområdet, forbedret sikker adgang til og udvikling af offentlige online-ydelser, bistand og ydelser til SMV'er, således at de kan indføre og reelt anvende informations- og kommunikationsteknologien (ikt) optimalt eller afprøve nye idéer
3)
lokale udviklingsinitiativer og støtte til servicestrukturer i lokalsamfundet med henblik på oprettelse af nye arbejdspladser, når sådanne foranstaltninger ligger uden for anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1081/2006
4)
miljø, herunder investeringer i relation til vandforsyning, forvaltning af vandressourcer og affaldshåndtering, rensning af spildevand og luftkvalitet, forebyggelse, kontrol og bekæmpelse af ørkendannelse, integreret forureningsforebyggelse og -kontrol, støtte til mindskelse af virkningerne af klimaændringerne, rehabilitering af det fysiske miljø, herunder forurenede lokaliteter og landområder og genanvendelse af forladte industrigrunde, fremme af biodiversitet og naturbeskyttelse, herunder investeringer i Natura 2000-områder, støtte til SMV'er med henblik på at fremme bæredygtige produktionsmønstre ved indførelse af omkostningseffektive miljøforvaltningssystemer og indførelse og anvendelse af forureningsforebyggende teknologier
5)
risikoforebyggelse, herunder udarbejdelse og gennemførelse af planer for at forebygge og håndtere naturlige og teknologiske risici
6)
turisme, herunder markedsføring af naturressourcer som potentiale for udvikling af bæredygtig turisme, beskyttelse og styrkelse af naturarven med henblik på at fremme den socioøkonomiske udvikling og støtte til at forbedre udbuddet af turistydelser ved hjælp af nye og mere eksklusive tjenesteydelser og til fremme af nye og mere bæredygtige former for turisme
7)
investering i kultur, herunder beskyttelse, fremme og bevarelse af kulturarven, udvikling af den kulturelle infrastruktur med henblik på at fremme den socioøkonomiske udvikling, bæredygtig turisme og gøre regionerne mere tiltrækkende, samt støtte til et øget udbud af kulturelle tilbud ved hjælp af nye og mere eksklusive tjenesteydelser
8)
transportinvesteringer, herunder forbedring af de transeuropæiske net og forbindelser til de transeuropæiske transportnet, integrerede strategier for ren transport, som bidrager til at forbedre adgangen til og kvaliteten af passagerbefordring og godstransport, opnå en mere ligelig fordeling på transportformer, fremme intermodale systemer og mindske miljøpåvirkningen
9)
energiinvesteringer, herunder i forbedringer af det transeuropæiske net, som bidrager til øget forsyningssikkerhed, integrering af miljøhensyn, forbedring af energieffektiviteten og udvikling af vedvarende energi
10)
investering i uddannelse, herunder erhvervsuddannelse, der bidrager til at gøre uddannelse mere eftertragtet og øge livskvaliteten
11)
investeringer i sundhedsinfrastrukturer og sociale infrastrukturer, der bidrager til regional og lokal udvikling og til øget livskvalitet.
Artikel 5
Regional konkurrenceevne og beskæftigelse
I forbindelse med målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse skal støtten fra EFRU som led i strategier for bæredygtig udvikling og, samtidig med at den fremmer beskæftigelse, primært koncentreres om følgende tre prioriterede områder:
1)
innovation og videnøkonomi, bl.a. gennem etablering og styrkelse af effektive regionale innovationsøkonomier, systemiske forbindelser mellem den private og den offentlige sektor, universiteter og teknologicentre, der tager hensyn til lokale behov, navnlig ved at:
a)
øge den regionale FTU- og innovationskapacitet med direkte tilknytning til regionaløkonomiske udviklingsmål ved at yde støtte til erhvervs- eller teknologispecifikke kompetencecentre, fremme industriel FTU, SMV'er og teknologioverførsel, udarbejde teknologiprognoser og foretage internationale sammenligninger af innovationspolitikker og støtte virksomhedssamarbejde og fælles politikker for FTU og innovation
b)
stimulere innovation og iværksætterånd i alle sektorer af den regionale og lokale økonomi ved at støtte SMV'ers markedsføring af nye eller forbedrede varer, processer og tjenesteydelser, støtte virksomhedsnetværk og klynger, forbedre SMV'ers adgang til finansiering, fremme samarbejdsnetværk mellem virksomheder og videregående uddannelses- og forskningsinstitutioner, lette adgangen til erhvervsserviceydelser og fremme integrationen af renere og nyskabende teknologi i SMV'er
c)
fremme iværksætterånden, navnlig ved at gøre det lettere at udnytte nye idéer økonomisk og ved at gøre det lettere for videregående uddannelses- og forskningsinstitutioner samt eksisterende firmaer at oprette nye firmaer
d)
udforme finansieringstekniske instrumenter og startfaciliteter, som bidrager til den forskningsmæssige og teknologiske udviklingskapacitet i SMV'er og fremmer iværksætterånd og etablering af nye virksomheder, især videnintensive SMV'er
2)
miljø og risikoforebyggelse, navnlig ved at:
a)
fremme investeringer i rehabilitering af det fysiske miljø, herunder forurenede landområder og forladte industrigrunde
b)
udbygge infrastruktur til beskyttelse af biodiversitet og investeringer i Natura 2000-områder, hvor dette bidrager til bæredygtig økonomisk udvikling og/eller diversificering af landdistrikter
c)
fremme energieffektivitet og produktion af vedvarende energi samt udvikling af effektive energistyringssystemer
d)
fremme ren og bæredygtig offentlig transport, navnlig i byområder
e)
udarbejde planer for og foranstaltninger til at forebygge og håndtere naturlige (f.eks. ørkendannelse, tørke, brand og oversvømmelser) og teknologiske risici.
f)
beskytte og styrke natur- og kulturarven med henblik på at fremme den socioøkonomiske udvikling og fremme natur- og kulturressourcerne som potentiale for udvikling af bæredygtig turisme
3)
adgang til transport- og telekommunikationstjenester af almen økonomisk interesse, navnlig ved at:
a)
styrke sekundære transportnet ved at forbedre forbindelsen til transeuropæiske transportnet, til regionale jernbaneknudepunkter, lufthavne og havne eller til multimodale transportcentre ved at etablere radiale forbindelser til større jernbanelinjer og fremme anvendelsen af regionale og lokale indre vandveje og nærskibsfart
b)
fremme SMV'ers adgang til, ibrugtagning og effektive udnyttelse af ikt ved at yde støtte til netværksadgang, etablering af offentlige steder med internetadgang, udstyr og udvikling af tjenester og applikationer, herunder især udvikling af handlingsplaner for meget små virksomheder og håndværksvirksomheder.
Derudover kan medlemsstaterne og Kommissionen for så vidt angår operationelle programmer, der modtager støtte fra EFRU, i regioner, som er berettiget til særlige overgangsmidler som omhandlet i artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1083/2006 beslutte, at støtten skal udvides til at omfatte de prioriterede områder, der er omhandlet i artikel 4 i nærværende forordning.
Artikel 6
Europæisk territorialt samarbejde
I forbindelse med målet om europæisk territorialt samarbejde skal støtten fra EFRU koncentreres om følgende prioriterede områder:
1)
udvikling af grænseoverskridende økonomiske, sociale og miljømæssige aktiviteter gennem fælles strategier for bæredygtig territorial udvikling, navnlig ved at:
a)
fremme iværksætterånden, især udvikling af SMV'er, turisme, kultur og grænseoverskridende handel
b)
anspore til og forbedre såvel den fælles beskyttelse og forvaltning af natur- og kulturressourcerne som forebyggelsen af naturlige og teknologiske risici
c)
støtte forbindelser mellem byområder og landdistrikter
d)
gøre områder mindre isolerede ved at forbedre trafikforbindelser, give adgang til informations- og kommunikationsnetværk og -ydelser og etablere grænseoverskridende ordninger for vandforsyning, affaldshåndtering og energiforsyning
e)
udvide samarbejdet, kapaciteten og den fælles udnyttelse af infrastruktur, navnlig på sundheds-, kultur-, turisme- og uddannelsesområdet.
EFRU kan derudover bidrage til at fremme retligt og administrativt samarbejde, integration af grænseoverskridende arbejdsmarkeder, lokale beskæftigelsesinitiativer, ligestilling mellem kønnene og lige muligheder, uddannelse, social inddragelse og fælles udnyttelse af menneskelige ressourcer og faciliteter til FTU.
Med hensyn til Peace-programmet mellem Nordirland og de tilgrænsende counties i Irland, som omhandlet i punkt 22 i bilag II til forordning (EF) nr. 1083/2006, skal EFRU ud over ovennævnte foranstaltninger bidrage til at fremme social og økonomisk stabilitet i de pågældende regioner, navnlig foranstaltninger til at fremme samhørighed mellem lokalsamfundene
2)
etablering og udvikling af tværnationalt samarbejde, herunder bilateralt samarbejde mellem de maritime regioner, der ikke er omfattet af nr. 1), gennem finansiering af netværk og initiativer til fordel for integreret territorial udvikling, der hovedsagelig koncentreres om følgende prioriterede områder:
a)
innovation: tilvejebringelse og udvikling af videnskabelige og teknologiske netværk og forbedring af den regionale FTU- og innovationskapacitet, når disse bidrager direkte til en afbalanceret økonomisk udvikling af tværnationale områder. Foranstaltningerne kan omfatte: etablering af netværk mellem relevante videregående uddannelses- og forskningsinstitutioner og SMV'er, forbindelser med henblik på at forbedre adgangen til videnskabelig og teknologisk viden mellem FTU-institutioner og internationale FTU-ekspertisecentre, parvist samarbejde mellem teknologioverførselsinstitutter og udvikling af fælles finansieringstekniske instrumenter med henblik på at støtte FTU i SMV'er
b)
miljø: vandforvaltning, energieffektivitet, risikominimering og miljøbeskyttelse med et klart tværnationalt sigte. Foranstaltningerne kan omfatte: beskyttelse og forvaltning af afvandingsområder, kystområder, marine ressourcer, vandforsyning og vådområder, forebyggelse af brand, tørke og oversvømmelser, fremme af maritim sikkerhed og beskyttelse mod naturlige og teknologiske risici samt beskyttelse og fremme af naturarven til støtte for socioøkonomisk udvikling og bæredygtig turisme
c)
adgang: aktiviteter til forbedring af adgangen til og kvaliteten af transport- og telekommunikationstjenester med en klar tværnational dimension. Foranstaltningerne kan omfatte: investeringer i dele af det transeuropæiske net i grænseområder, bedre lokale og regionale forbindelser til nationale og tværnationale netværk, større interoperabilitet mellem nationale og regionale systemer og fremme af avancerede informations- og kommunikationsteknologier
d)
bæredygtig byudvikling: styrkelse af en polycentrisk udvikling på tværnationalt, nationalt og regionalt niveau med en klar tværnational betydning. Foranstaltningerne kan omfatte: tilvejebringelse og forbedring af bynet og forbindelser mellem by og land, strategier til tackling af problemer, som er fælles for by og land, bevarelse af og udbredelse af kendskabet til kulturarven samt strategisk integrering af udviklingsområder på et tværnationalt grundlag.
Støtte til bilateralt samarbejde mellem maritime regioner kan udvides til de prioriterede områder, der er omhandlet i nr. 1)
3)
forbedring af de regionalpolitiske resultater ved at fremme:
a)
interregionalt samarbejde med fokus på innovation og videnøkonomi samt miljø og risikoforebyggelse, jf. artikel 5, nr. 1) og 2)
b)
erfaringsudveksling i forbindelse med fastlæggelse, overførsel og spredning af bedste praksis, bl.a. med hensyn til bæredygtig byudvikling, jf. artikel 8, og
c)
foranstaltninger, der indebærer undersøgelse, dataindsamling, observation og analyse af udviklingstendenser i Fællesskabet.
Artikel 7
Støtteberettigede udgifter
1. Følgende udgifter er ikke berettiget til støtte fra EFRU:
a)
renter af gæld
b)
køb af jord for et beløb, der overstiger 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter til den pågældende operation. I ganske særlige og behørigt begrundede tilfælde kan forvaltningsmyndigheden tillade en højere procentandel i forbindelse med foranstaltninger, der vedrører miljøbevaring
c)
afvikling af atomkraftværker
d)
refundérbar moms.
2. Boligudgifter er kun støtteberettigede for de medlemsstater, der tiltrådte Den Europæiske Union den 1. maj 2004 eller senere på følgende betingelser:
a)
Udgifterne skal være programmeret inden for rammerne af et integreret byudviklingsinitiativ eller en særlig prioriteret opgave vedrørende områder, der er præget eller truet af fysisk forfald og social udstødelse.
b)
Tildelingen til boligudgifter kan udgøre enten højst 3 % af EFRU-tildelingen til de pågældende operationelle programmer eller 2 % af den samlede EFRU-tildeling.
c)
Udgifterne skal begrænses til:
-
flerfamilieboliger, eller
-
bygninger ejet af offentlige myndigheder eller nonprofit-aktører, der anvendes som boliger til husholdninger med lav indkomst eller personer med særlige behov.
Kommissionen vedtager listen over de kriterier, der skal bruges ved fastlæggelsen af områderne i litra a), samt listen over støtteberettigede initiativer i overensstemmelse med proceduren i artikel 103, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1083/2006.
3. Reglerne for støtteberettigelse i artikel 11 i forordning (EF) nr. 1081/2006 finder anvendelse på foranstaltninger, der medfinansieres af EFRU, og som er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 3 i nævnte forordning.
KAPITEL II
SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR OMRÅDER MED SÆRLIGE TERRITORIALE KARAKTERISTIKA
Artikel 8
Bæredygtig byudvikling
Ud over de aktiviteter, der er nævnt i denne forordnings artikel 4 og 5, kan EFRU i tilfælde af foranstaltninger, der omfatter bæredygtig byudvikling, jf. artikel 37, stk. 4, litra a), i forordning (EF) nr. 1083/2006, om nødvendigt yde støtte til fælles udarbejdelse af integrerede og bæredygtige strategier for, hvordan den høje koncentration af økonomiske, miljømæssige og sociale problemer i byområder takles.
Disse strategier skal fremme bæredygtig byudvikling gennem aktiviteter såsom: styrkelse af den økonomiske vækst, rehabilitering af det fysiske miljø, genanvendelse af forladte industrigrunde, bevarelse og udvikling af natur- og kulturarven, fremme af iværksætterånd, lokal beskæftigelse og udvikling af lokalsamfundet og levering af tjenesteydelser til befolkningen, hvor der tages højde for ændrede demografiske strukturer.
Uanset artikel 34, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1083/2006, og når disse aktiviteter gennemføres via et særligt operationelt program eller et særlig prioriteret område inden for rammerne af et operationelt program, kan EFRU's finansiering af foranstaltninger i forbindelse med målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse, som er omfattet af forordning (EF) nr. 1081/2006, forhøjes til 15 % af det pågældende program eller det pågældende prioriterede område.
Artikel 9
Koordinering med ELFUL og EFF
Hvis et operationelt program, der støttes af EFRU, er rettet mod operationer, der også berettiger til støtte fra et andet EF-støtteinstrument, herunder akse 3 i ELFUL, og bæredygtig udvikling af kystnære fiskeriområder under EFF, anfører medlemsstaterne i det operationelle program i hvert enkelt tilfælde kriterierne for afgrænsning af de operationer, der støttes af EFRU, og de operationer, der støttes af det andet EF-støtteinstrument.
Artikel 10
Områder, der lider under geografiske eller naturbetingede ulemper
I regionale programmer, der medfinansieres af EFRU og dækker områder, der lider under geografiske og naturbetingede ulemper, som omhandlet i artikel 52, litra f), i forordning (EF) nr. 1083/2006, skal opmærksomheden især rettes mod områdernes specifikke vanskeligheder.
Med forbehold af artikel 4 og 5 kan EFRU især bidrage til finansieringen af investeringer, der har til formål at gøre områderne mere tilgængelige, fremme og udvikle økonomiske aktiviteter med tilknytning til kultur- og naturarven, fremme bæredygtig udnyttelse af naturressourcer og tilskynde til bæredygtig turisme.
Artikel 11
Regionerne i den yderste periferi
1. Den specifikke yderligere tildeling, der er omhandlet i punkt 20 i bilag II til forordning (EF) nr. 1083/2006, skal bruges til at opveje de ekstraudgifter, der opstår i regionerne i den yderste periferi som følge af de ulemper, der omhandles i EF-traktatens artikel 299, stk. 2, i forbindelse med støtte til:
a)
de prioriterede områder, der er omhandlet i artikel 4 og/eller artikel 5
b)
godstransportydelser og startstøtte til transportydelser
c)
operationer i tilknytning til opbevaringsvanskeligheder, et uforholdsmæssigt omfattende produktionsudstyr og vedligeholdelse heraf samt mangel på menneskelige ressourcer på det lokale arbejdsmarked.
2. Inden for rammerne af artikel 3 kan den specifikke supplerende tildeling finansiere investeringsudgifter. Derudover skal mindst 50 % af den specifikke yderligere tildeling bruges til at finansiere driftsstøtte og udgifter til offentlige serviceforpligtelser samt kontrakter i regionerne i den yderste periferi.
3. Det beløb, som medfinansieringssatsen finder anvendelse på, skal for så vidt angår driftsstøtte og udgifter udelukkende til offentlige serviceforpligtelser og kontrakter være proportionalt med de yderligere udgifter, jf. stk. 1, der afholdes af støttemodtageren, og kan for så vidt angår investeringsudgifter dække de samlede støtteberettigede omkostninger.
4. Finansiering i henhold til denne artikel kan ikke anvendes til at støtte:
a)
operationer, der omfatter produkter, som henhører under traktatens bilag I
b)
støtte til persontransport med hjemmel i traktatens artikel 87, stk. 2, litra a)
c)
afgiftsfritagelser og fritagelse for socialudgifter.
KAPITEL III
SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR MÅLET OM EUROPÆISK TERRITORIALT SAMARBEJDE
AFSNIT 1
Operationelle programmer
Artikel 12
Indhold
Hvert operationelt program under målet om europæisk territorialt samarbejde skal indeholde følgende:
1)
en analyse af situationen inden for samarbejdsområdet med hensyn til stærke og svage sider og den strategi, der er valgt som reaktion herpå
2)
en liste over støtteberettigede områder i det område, programmet dækker, herunder, for så vidt angår programmer for grænseoverskridende samarbejde, de fleksibilitetsområder, der er omhandlet i artikel 21, stk. 1
3)
en begrundelse for de prioriteter, der er valgt på baggrund af Fællesskabets strategiske retningslinjer for samhørighed, den nationale strategiske referenceramme, såfremt medlemsstaten har valgt at medtage foranstaltninger, der finansieres under målet om europæisk territorialt samarbejde, heri, og resultaterne af den forhåndsevaluering, der er omhandlet i artikel 48, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1083/2006
4)
oplysninger om de prioriterede områder og deres særlige mål. Disse mål skal kvantificeres ved hjælp af et begrænset antal indikatorer for output og resultater under hensyn til proportionalitetsprincippet. Indikatorerne skal gøre det muligt at måle fremskridtet i forhold til referencesituationen og opnåelsen af de mål, der tjener til gennemførelse af prioritetsområderne
5)
udelukkende til orientering, en vejledende fordeling, efter kategori, af den programmerede anvendelse af bidraget fra fondene til det operationelle program i overensstemmelse med de gennemførelsesbestemmelser, der er vedtaget af Kommissionen efter proceduren i artikel 103, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1083/2006
6)
en samlet finansieringsplan for alle medlemsstater indeholdende to tabeller:
a)
en tabel med en fordeling for hvert år, i henhold til artikel 52, 53 og 54 i forordning (EF) nr. 1083/2006 af den samlede bevilling, der påtænkes afsat som bidrag fra EFRU. Den samlede årlige støtte fra EFRU skal være forenelig med den gældende finansielle ramme
b)
en tabel, som for hele programmeringsperioden og for hver prioriteret opgave viser den samlede bevilling fra Fællesskabet og de tilsvarende nationale midler samt EFRU's støttesats. Hvis det er i overensstemmelse med artikel 53 i forordning (EF) nr. 1083/2006, og hvis de tilsvarende nationale midler udgøres af offentlige og private udgifter, skal tabellen indeholde en vejledende fordeling mellem den offentlige og den private komponent. Hvis det er i overensstemmelse med nævnte artikel, og hvis de tilsvarende nationale midler udgøres af offentlige udgifter, skal tabellen vise størrelsen af det nationale offentlige bidrag
7)
eventuelt oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af ELFUL og EFF
8)
gennemførelsesbestemmelserne til det operationelle program, herunder:
a)
medlemsstatens udpegelse af alle de myndigheder, der er omhandlet i artikel 14
b)
en beskrivelse af overvågnings- og evalueringssystemerne
c)
oplysning om, hvilket kompetent organ der skal modtage betalinger fra Kommissionen, og om, hvilket eller hvilke organer der har ansvaret for betalinger til støttemodtagerne
d)
en fastlæggelse af fremgangsmåderne for pengestrømmenes tilvejebringelse og cirkulation med henblik på at sikre deres gennemsigtighed
e)
de elementer, der skal sikre offentliggørelse af og oplysning om det operationelle program, jf. artikel 69 i forordning (EF) nr. 1083/2006
f)
en beskrivelse af de mellem Kommissionen og medlemsstaterne aftalte fremgangsmåder for udveksling af elektroniske data med henblik på at imødekomme de betalings-, overvågnings- og evalueringskrav, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1083/2006
9)
en vejledende liste over større projekter i henhold til artikel 39 i forordning (EF) nr. 1083/2006, som i programmeringsperioden forventes forelagt for Kommissionen til godkendelse.
AFSNIT 2
Støtteberettigelse
Artikel 13
Regler om udgifters støtteberettigelse
De relevante nationale bestemmelser, som de deltagende medlemsstater har fastsat i et operationelt program under målet om europæisk territorialt samarbejde, finder anvendelse ved fastlæggelsen af udgifters støtteberettigelse, undtagen når der er fastsat fællesskabsbestemmelser.
I overensstemmelse med artikel 56, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1083/2006 fastsætter Kommissionen fælles bestemmelser om udgifters støtteberettigelse i henhold til proceduren i artikel 103, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1083/2006, jf. dog artikel 7 i nærværende forordning.
Når artikel 7 indeholder forskellige bestemmelser om udgifters støtteberettigelse i forskellige medlemsstater, som deltager i et operationelt program under målet om europæisk territorialt samarbejde, finder de mest omfattende regler om støtteberettigelse anvendelse på hele programområdet.
AFSNIT 3
Forvaltning, overvågning og kontrol
Artikel 14
Udpegelse af myndigheder
1. Medlemsstater, der deltager i et operationelt program, udpeger en fælles forvaltningsmyndighed, en fælles attesteringsmyndighed og en fælles revisionsmyndighed, idet sidstnævnte befinder sig i forvaltningsmyndighedens medlemsstat. Attesteringsmyndigheden modtager betalingerne fra Kommissionen og foretager generelt udbetalingerne til den ledende støttemodtager.
Forvaltningsmyndigheden skal efter at have rådført sig med de medlemsstater, der er repræsenteret i programområdet, oprette et fælles teknisk sekretariat. Sidstnævnte bistår forvaltningsmyndigheden og overvågningsudvalget og eventuelt revisionsmyndigheden med udførelsen af deres opgaver.
2. Revisionsmyndigheden for det operationelle program bistås af en revisionsgruppe bestående af en repræsentant for hver medlemsstat, der deltager i det operationelle program, til udførelsen af de opgaver, der er omhandlet i artikel 62 i forordning (EF) nr. 1083/2006. Revisionsgruppen oprettes senest tre måneder efter, at beslutningen om at godkende det operationelle program er truffet. Den udarbejder sin egen forretningsorden. Den ledes af revisionsmyndigheden for det operationelle program.
De deltagende medlemsstater kan med enstemmighed beslutte, at revisionsmyndigheden direkte kan varetage de opgaver, der er omhandlet i artikel 62 i forordning (EF) nr. 1083/2006, på hele det område, der er omfattet af programmet, uden at der er behov for en revisionsgruppe som omhandlet i første afsnit.
Revisorerne skal være uafhængige af kontrolsystemet i artikel 16, stk. 1.
3. Hver medlemsstat, som deltager i det operationelle program, udpeger repræsentanter til overvågningsudvalget, jf. artikel 63 i forordning (EF) nr. 1083/2006.
Artikel 15
Forvaltningsmyndighedens opgaver
1. Forvaltningsmyndigheden varetager gennemførelsen af de opgaver, der er omhandlet i artikel 60 i forordning (EF) nr. 1083/2006, dog ikke kontrollen med, at operationerne og udgifterne er i overensstemmelse med nationale regler og fællesskabsregler, jf. litra b) i samme artikel. I den forbindelse forvisser den sig om, at udgifter, som hver deltager i operationen har afholdt, er godkendt af den tilsynsførende, der er omhandlet i artikel 16, stk. 1, i denne forordning.
2. Forvaltningsmyndigheden fastlægger gennemførelsesbestemmelserne for hver operation om nødvendigt efter aftale med den ledende støttemodtager.
Artikel 16
Kontrolsystem
1. Med henblik på godkendelsen af udgifter etablerer hver medlemsstat et kontrolsystem, som gør det muligt at kontrollere, at medfinansierede varer og ydelser er leveret, at de udgifter, der er opgivet for operationer eller dele af operationer, som er gennemført på dens territorium, er korrekte, og at sådanne udgifter og tilhørende operationer er i overensstemmelse med Fællesskabets og de nationale regler.
Med henblik herpå udpeger medlemsstaten de tilsynsførende, der er ansvarlige for at kontrollere, at de udgifter, der er opgivet af de enkelte støttemodtagere, der deltager i operationer, er lovlige og korrekte. Medlemsstaterne kan beslutte at udpege en enkelt tilsynsførende for hele programområdet.
Hvis leveringen af medfinansierede varer og tjenesteydelser kun kan kontrolleres for den samlede operation, foretages kontrollen af den medlemsstats tilsynsførende, hvor den ledende støttemodtager er etableret, eller af forvaltningsmyndigheden.
2. Hver medlemsstat sikrer, at udgifterne kan godkendes af de tilsynsførende inden for tre måneder.
Artikel 17
Finansforvaltning
1. Støtten fra EFRU indbetales på én konto uden nationale underkonti.
2. Med forbehold af medlemsstaternes ansvar for at opdage og korrigere fejl og opkræve uretmæssigt udbetalte beløb er det attesteringsmyndigheden, der sikrer, at ethvert uretmæssigt udbetalt beløb opkræves hos den ledende støttemodtager. Støttemodtagerne tilbagebetaler uretmæssigt udbetalte beløb til den ledende støttemodtager i overensstemmelse med deres fælles aftale.
3. Hvis det ikke lykkes den ledende støttemodtager at få en støttemodtager til at tilbagebetale beløbet, skal den medlemsstat, på hvis territorium den pågældende støttemodtager er etableret, betale det beløb, der uretmæssigt er blevet udbetalt til den pågældende støttemodtager, tilbage til attesteringsmyndigheden.
Artikel 18
Europæisk gruppe for territorialt samarbejde
Medlemsstater, der deltager i et operationelt program som led i målet om europæisk territorialt samarbejde, kan gøre brug af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde under Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTC) (10), med henblik på at lade denne gruppe regulere forvaltningen af det operationelle program og varetage forvaltningsmyndighedens og det fælles tekniske sekretariats opgaver. Hver medlemsstat har fortsat det finansielle ansvar.
AFSNIT 4
Operationer
Artikel 19
Udvælgelse af foranstaltninger
1. Operationer, der udvælges til operationelle programmer, hvis formål er at udvikle grænseoverskridende aktiviteter, jf. artikel 6, nr. 1), og at etablere og udvikle tværnationalt samarbejde, jf. artikel 6, nr. 2), skal omfatte støttemodtagere fra mindst to lande, hvoraf mindst det ene skal være en medlemsstat, som skal samarbejde på mindst to af følgende måder under hver operation: fælles udvikling, fælles gennemførelse, fælles personale og fælles finansiering.
De udvalgte operationer, der opfylder ovennævnte betingelser, kan gennemføres i ét land, hvis de er forelagt af enheder, der tilhører mindst to lande.
Ovennævnte vilkår finder ikke anvendelse på de foranstaltninger i Peace-programmet, der omhandles i artikel 6, nr. 1), tredje afsnit.
2. Operationer, der udvælges til operationelle programmer, som omfatter interregionalt samarbejde, jf. artikel 6, nr. 3), litra a), skal omfatte støttemodtagere på regionalt eller lokalt niveau fra mindst:
a)
tre medlemsstater eller
b)
tre lande, hvoraf mindst to skal være medlemsstater, hvis en støttemodtager fra et tredjeland deltager.
Operationer, der udvælges til operationelle programmer, jf. artikel 6, nr. 3), litra b), skal, hvor det er muligt alt efter operationens art, opfylde de betingelser, der er omhandlet i ovenstående afsnit.
Disse støttemodtagere skal samarbejde på følgende måder under hver operation: fælles udvikling, fælles gennemførelse, fælles personale og fælles finansiering.
3. Ud over de opgaver, der er anført i artikel 65 i forordning (EF) nr. 1083/2006 er overvågningsudvalget eller et styringsudvalg, der aflægger rapport til dette, ansvarligt for udvælgelsen af operationer.
Artikel 20
Den ledende støttemodtagers og andre støttemodtageres ansvar
1. Støttemodtagerne udpeger af deres midte en ledende støttemodtager for hver operation. Den ledende støttemodtager er ansvarlig for følgende:
a)
fastlæggelse af samarbejdet med de enkelte støttemodtagere i form af en aftale, der blandt andet omfatter bestemmelser om sund finansiel forvaltning af de midler, der er afsat til operationen, herunder bestemmelser om opkrævning af uretmæssigt udbetalte beløb
b)
sikring af gennemførelsen af hele operationen
c)
sikring af, at de udgifter, der er opgivet af de enkelte støttemodtagere, er anvendt på at gennemføre operationen og svarer til de aktiviteter, der er aftalt mellem dem
d)
kontrol af, at de udgifter, der er opgivet af de enkelte støttemodtagere, er godkendt af de tilsynsførende
e)
overførelse af støtte fra EFRU til de enkelte støttemodtagere.
2. Hver enkelt støttemodtager, der deltager i operationen:
a)
påtager sig ansvaret for eventuelle fejl i de udgifter, vedkommende har opgivet
b)
informerer den medlemsstat, hvor vedkommende befinder sig, om sin deltagelse i en operation, såfremt denne medlemsstat ikke som sådan deltager i det pågældende operationelle program.
Artikel 21
Særlige betingelser vedrørende stedet for operationernes gennemførelse
1. I forbindelse med grænseoverskridende samarbejde og i behørigt begrundede tilfælde kan EFRU finansiere udgifter til gennemførelse af operationer eller dele af operationer med op til 20 % af fondens bidrag til det pågældende operationelle program i NUTS III-områder, der støder op til dette programs støtteberettigede områder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1083/2006 eller som er omgivet af sådanne tilstødende områder. I særlige tilfælde som aftalt mellem Kommissionen og medlemsstaterne kan denne fleksibilitet udvides til NUTS II-områder, hvor de områder, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1083/2006 er beliggende.
På projektniveau kan udgifter, der er afholdt af partnere, der befinder sig uden for programområdet som defineret i det foregående afsnit, være støtteberettigede, hvis det ville være vanskeligt at nå projektets mål uden den pågældende partners deltagelse.
2. I forbindelse med tværnationalt samarbejde og i behørigt begrundede tilfælde kan EFRU finansiere udgifter, der er afholdt af partnere, der befinder sig uden for området, og som deltager i operationerne, hvis udgifterne er til gavn for regionerne i det område, der er omfattet af samarbejdsmålet, med op til 20 % af fondens bidrag til det pågældende operationelle program.
3. I forbindelse med grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde kan EFRU finansiere udgifter til gennemførelsen af operationer eller dele af operationer i lande, som ligger uden for Fællesskabet, med op til 10 % af fondens bidrag til det pågældende operationelle program, såfremt det er til fordel for Fællesskabets regioner.
4. Medlemsstaterne sikrer sig, at disse udgifter er lovlige og korrekte. Forvaltningsmyndigheden bekræfter udvælgelsen af operationer uden for de støtteberettigede områder, der er omhandlet i stk. 1, 2 og 3.
KAPITEL IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 22
Overgangsbestemmelser
1. Denne forordning berører ikke fortsættelse eller ændring, herunder hel eller delvis annullering, af støtte, der er godkendt af Kommissionen i henhold til forordning (EF) nr. 1783/1999, eller enhver anden lovgivning, der gælder for denne støtte den 31. december 2006, og som derefter gælder for støtten eller de pågældende projekter indtil deres afslutning.
2. Ansøgninger, der er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 1783/1999, er fortsat gyldige.
Artikel 23
Ophævelse
1. Med forbehold af de i artikel 22 omhandlede bestemmelser ophæves forordning (EF) nr. 1783/1999 med virkning fra den 1. januar 2007.
2. Henvisninger til den ophævede forordning betragtes som henvisninger til nærværende forordning.
Artikel 24
Revisionsklausul
Senest den 31. december 2013 tager Europa-Parlamentet og Rådet denne forordning op til fornyet overvejelse efter proceduren i traktatens artikel 162.
Artikel 25
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 5. juli 2006.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1080/2006,
annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006,
Euroopan aluekehitysrahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1783/1999 kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 162 artiklan ensimmäisen kohdan ja 299 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Perustamissopimuksen 160 artiklassa määrätään, että Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tarkoituksena on myötävaikuttaa keskeisimmän alueellisen epätasapainon poistamiseen yhteisössä. Näin ollen EAKR pyrkii vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä jälkeenjääneisyyttä heikoimmassa asemassa olevilla alueilla, mukaan luettuina maaseutu- ja kaupunkialueet, taantuvat teollisuusalueet sekä maantieteellisistä tai luonnonhaitoista kärsivät alueet kuten saaret, vuoristoalueet, harvaan asutut alueet ja raja-alueet.
(2)
Rakennerahastoja ja koheesiorahastoa yhteisesti koskevat säännökset on annettu Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä 11 päivänä heinäkuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 (4). Olisi tarpeen antaa erityiset säännökset siitä, mitä toimia EAKR:sta voidaan rahoittaa mainitussa asetuksessa määriteltyjen tavoitteiden mukaisesti.
(3)
EAKR:n tukitoimet olisi toteutettava osana koheesiopolitiikkaa koskevaa kokonaisvaltaista strategiaa, jolla varmistetaan, että tuki keskitetään entistä paremmin yhteisön ensisijaisiin tavoitteisiin.
(4)
Asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 säädetään, että menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt määritetään kansallisella tasolla, lukuun ottamatta joitakin poikkeuksia, joista on tarpeen antaa erityissäännöksiä. Näistä EAKR:aan liittyvistä poikkeuksista olisi siksi annettava erityissäännöksiä.
(5)
Yhdennettyjen kaupunkikehitystoimien yhteydessä katsotaan olevan tarpeen tukea rajoitettuja toimia asuntokannan kunnostamiseksi Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai sen jälkeen liittyneissä uusissa jäsenvaltioissa alueilla, joilla asuntokannan rappeutuminen ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat tosiasia tai uhka.
(6)
On tarpeen säätää, että EAKR:sta suoritettavan asuntokantaan liittyviin kustannuksiin myönnettävän rahoitusosuuden tarkoituksena on tarjota hyvälaatuista asumista, mukaan lukien äskettäin yksityistetty asuntokanta, alemman tulotason ryhmille sekä asumismahdollisuuksia muita heikommassa asemassa oleville yhteiskunnallisille ryhmille.
(7)
EAKR:sta tuettavien toimien tehokas ja vaikuttava täytäntöönpano edellyttää EAKR:sta osarahoitettavien toimenpideohjelmien täytäntöönpanon eri vaiheiden aikana hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta kaikilta asiaankuuluvilta alueellisilta ja sosioekonomisilta kumppaneilta, erityisesti alue- ja paikallisviranomaisilta, sekä muilta asiaankuuluvilta elimiltä.
(8)
Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, ettei EAKR:sta osarahoitettavien toimenpideohjelmien täytäntöönpanon eri vaiheiden aikana esiinny sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää.
(9)
Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (5) 20 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetystä Urban-yhteisöaloitteesta saatujen kokemusten ja sen vahvuuksien perusteella olisi tehostettava kaupunkialueiden kestävää kehitystä sisällyttämällä täysimääräisesti kyseisen alan toimenpiteet EAKR:sta osarahoitettaviin toimenpideohjelmiin kiinnittäen erityistä huomiota paikallista kehitystä ja työllisyyttä koskeviin aloitteisiin ja niihin liittyviin innovointimahdollisuuksiin.
(10)
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä täydentävyyteen ja johdonmukaisuuteen muiden yhteisön politiikkojen ja erityisesti seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman kanssa. Lisäksi olisi oltava synergiaa toisaalta EAKR:sta myönnetyn tuen ja toisaalta Euroopan sosiaalirahastosta 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 (6) mukaisesti Euroopan sosiaalirahastosta, koheesiorahastosta 11 päivänä heinäkuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 (7) mukaisesti koheesiorahastosta, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (8) mukaisesti Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta ja Euroopan kalastusrahastosta myönnetyn tuen välillä.
(11)
On tarpeen varmistaa, että pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevissa EAKR:n tukitoimissa otetaan huomioon Santa Maria da Feirassa 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksytyn pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpano ja tuetaan sitä.
(12)
Syrjäisimpiin alueisiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ulottamalla poikkeuksellisesti EAKR:n toiminta-ala sen toimintatuen rahoitukseen, joka on tarkoitettu tasoittamaan lisäkustannuksia, jotka johtuvat kyseisten alueiden erityisestä taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta, mihin vielä liittyy niiden syrjäinen sijainti, eristyneisyys, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto sekä niiden talouden riippuvuus muutamista harvoista tuotteista, mitkä kaikki ovat tekijöitä, joiden pysyvyys ja kasaantuminen haittaavat vakavasti syrjäisimpien alueiden kehitystä. Tällaiset erityiset toimenpiteet edellyttävät perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan käyttämistä oikeusperustana.
(13)
EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota suurille markkinoille pääsyyn ja niiden syrjäisyyteen liittyviin ongelmiin, joista vuoden 1994 liittymisasiakirjassa olevassa tavoitetta 6 koskevista rakennerahastoihin liittyvistä erityismääräyksistä Suomessa ja Ruotsissa tehdyssä pöytäkirjassa nro 6 tarkoitetut erittäin harvaan asutut alueet kärsivät. EAKR:n olisi kiinnitettävä huomiota myös tiettyjen saarten, vuoristoalueiden, raja-alueiden ja harvaan asuttujen alueiden erityisongelmiin, jotka johtuvat niiden maantieteellisestä sijainnista ja hidastavat niiden kehitystä, jotta voitaisiin tukea näiden alueiden kestävää kehitystä.
(14)
On tarpeen antaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen toimenpideohjelmiin liittyvää ohjelmatyötä, hallinnointia, seurantaa ja valvontaa koskevat erityissäännökset.
(15)
On tarpeen tukea yhteisön naapurimaiden kanssa toteutettavaa tehokasta rajat ylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä, kun tämä on tarpeen sen varmistamiseksi, että kolmansien maiden naapureina olevien jäsenvaltioiden rajaseutualueiden kehitystä voidaan tukea tehokkaasti. Tästä syystä on asianmukaista sallia poikkeuksellisesti, että EAKR:sta tuetaan kolmansien maiden alueilla toteutettavia hankkeita, kun niistä on hyötyä yhteisön alueille.
(16)
Euroopan aluekehitysrahastosta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1783/1999 (9) olisi selvyyden vuoksi siten kumottava,
OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tehtävät, sen toiminta-ala asetuksen (EY) N:o 1083/2006 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen lähentymis-, alueellinen kilpailukyky ja työllisyys- ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen suhteen sekä tukikelpoisuutta koskevat säännöt.
2. EAKR:oon sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1083/2006 ja tämän asetuksen säännöksiä.
2 artikla
Tarkoitus
EAKR osallistuu perustamissopimuksen 160 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1083/2006 mukaisesti rahoitustuen antamiseen, jolla pyritään lujittamaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta vähentämällä keskeisintä alueellista epätasapainoa tukemalla aluetalouden kehittämistä ja rakenteellista mukauttamista, mihin kuuluu myös taantuvien teollisuusalueiden ja kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden uudistaminen, ja tukemalla rajat ylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä.
Tällä tavoin EAKR pyrkii toteuttamaan yhteisön ensisijaisia tavoitteita ja erityisesti tarvetta edistää kilpailukykyä ja innovointia, luoda ja säilyttää kestäviä työpaikkoja ja varmistaa kestävä kehitys.
3 artikla
Toiminta-ala
1. EAKR:n tuki keskitetään temaattisiin painopisteisiin. Kunkin painopisteen mukaisesti rahoitettavien toimien tyyppi ja laajuus vaihtelevat lähentymis-, alueellinen kilpailukyky ja työllisyys- sekä Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteiden luonteen perusteella 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti.
2. EAKR osallistuu seuraavien kohteiden rahoitukseen:
a)
tuotannolliset investoinnit, jotka edistävät kestävien työpaikkojen luomista ja säilyttämistä ensisijaisesti suorien investointitukien avulla, jotka kohdistetaan ensisijaisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset);
b)
infrastruktuuri-investoinnit;
c)
alueiden omien mahdollisuuksien kehittäminen toimenpitein, joilla tuetaan alueellista ja paikallista kehitystä. Näihin toimintoihin kuuluvat yritystuet ja -palvelut erityisesti pk-yrityksille, rahoitusvälineiden luominen ja kehittäminen (esimerkiksi riskipääoma-, laina- ja takuurahastot sekä paikalliset kehitysrahastot), korkotuet, verkostoituminen, yhteistyö ja kokemusten vaihto alueiden, kaupunkien samoin kuin asianmukaisten sosioekonomisten ja ympäristöalan toimijoiden välillä;
d)
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 45 ja 46 artiklassa tarkoitettu tekninen tuki.
Erilaiset a-d alakohdassa tarkoitetut investoinnit ja toimenpiteet ovat käytettävissä temaattisten painopisteiden täytäntöönpanemiseksi 4, 5 ja 6 artiklan mukaisesti.
4 artikla
Lähentyminen
Lähentymistavoitteen osana EAKR:n tuki keskitetään kestävän ja yhdennetyn alueellisen ja paikallisen taloudellisen kehityksen ja työllisyyden edistämiseen ottamalla käyttöön alueiden omat voimavarat tähän tarkoitukseen ja vahvistamalla niitä sellaisin toimenpideohjelmin, joilla pyritään nykyaikaistamaan ja monipuolistamaan taloudellisia rakenteita sekä luomaan ja säilyttämään kestäviä työpaikkoja. Tämä toteutetaan ensisijaisesti seuraavien painopisteiden avulla ja siten, että täsmälliset politiikkojen yhdistelmät määräytyvät kunkin jäsenvaltion erityispiirteiden mukaan:
1)
tutkimus ja teknologian kehittäminen (TTK), innovaatio ja yrittäjyys, mukaan lukien tutkimuksen ja teknologian kehittämisvalmiuksien vahvistaminen ja niiden integrointi eurooppalaiseen tutkimusalueeseen, myös infrastruktuureihin; TTK-tuki erityisesti pk-yrityksissä; teknologian siirron tukeminen; pk-yritysten, korkea-asteen koulutuksen, tutkimuslaitosten sekä tutkimus- ja teknologiakeskusten välisten yhteyksien parantaminen; yritysverkostojen, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja klusterien kehittäminen; tuki yritys- ja teknologiapalvelujen tarjoamiseen pk-yritysten ryhmille; yrittäjyyden edistäminen ja innovaatiorahoituksen tarjoaminen pk-yrityksille rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden avulla;
2)
tietoyhteiskunta, mukaan lukien sähköisen viestinnän infrastruktuurin sekä paikallisen sisällön, palvelujen ja sovellusten kehittäminen, julkisten suojattujen verkkopalvelujen saatavuuden parantaminen ja niiden kehittäminen, pk-yrityksille suunnatut palvelut sekä tuki tieto- ja viestintätekniikan omaksumiseksi ja sen käytön tehostamiseksi tai uusien ideoiden hyödyntämiseksi;
3)
paikalliset kehittämisaloitteet sekä tuki lähipalveluja toimittaville rakenteille uusien työpaikkojen luomiseksi, silloin kun tällaiset toimet eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 1081/2006 soveltamisalaan;
4)
ympäristö, johon kuuluvat vedenjakeluun sekä vesi- ja jätehuoltoon liittyvät investoinnit; jätevesien käsittely ja ilman laatu; aavikoitumisen ehkäisy, hallinta ja torjunta; pilaantumisen yhtenäistetty ehkäiseminen ja vähentäminen; tuki ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi; fyysisen ympäristön kunnostaminen, mukaan lukien saastuneet alueet ja maa sekä ympäristövaurioalueet; biologisen monimuotoisuuden ja luonnonsuojelun edistäminen, investoinnit Natura 2000 -alueisiin mukaan lukien; pk-yritysten tukeminen kestävien tuotantotapojen edistämiseksi ottamalla käyttöön kustannustehokkaita ympäristöjärjestelmiä samoin kuin kehittämällä ja käyttämällä saastumista ehkäiseviä tekniikoita;
5)
riskien ehkäiseminen, mukaan lukien luonnosta ja teknologiasta aiheutuvien riskien ehkäisemiseen ja niiden ratkaisemiseen tarkoitettujen suunnitelmien kehittäminen ja täytäntöönpano;
6)
matkailu, mukaan lukien luonnonvarojen hyödyntäminen kestävän matkailun kehittämiseksi; luonnonperinnön vaaliminen ja vahvistaminen sosioekonomisen kehityksen tukemiseksi; tuki matkailupalvelujen saatavuuden parantamiselle uusia korkeamman lisäarvon palveluja tarjoamalla ja uusien kestävämpien matkailumuotojen edistämiselle;
7)
kulttuurin alan investoinnit, mukaan lukien kulttuuriperinnön suojelu, edistäminen ja vaaliminen; kulttuuri-infrastruktuurin kehittäminen sosioekonomisen kehityksen ja kestävän matkailun tukemiseksi ja alueellisen kiinnostavuuden lisäämiseksi; sekä kulttuuripalvelujen parantaminen uusia korkeamman lisäarvon palveluja tarjoamalla;
8)
liikenteen alan investoinnit, mukaan lukien Euroopan laajuisten verkkojen parantaminen ja yhteydet TEN-T-liikenneverkkoon, sekä puhdasta liikennettä koskevat yhdennetyt strategiat, joilla pyritään parantamaan matkustaja- ja tavaraliikenteen palvelujen saatavuutta ja laatua, parantamaan eri kuljetusmuotojen välistä tasapainoa, edistämään intermodaalijärjestelmiä ja vähentämään ympäristövaikutuksia;
9)
energia-alan investoinnit, mukaan lukien Euroopan laajuisten verkkojen parannukset ja joilla pyritään parantamaan toimitusvarmuutta, ottamaan ympäristökysymykset huomioon, parantamaan energiatehokkuutta ja kehittämään uusiutuvia energialähteitä;
10)
koulutukseen, myös ammatilliseen koulutukseen suunnatut investoinnit, joilla pyritään parantamaan houkuttavuutta ja elämänlaatua;
11)
investoinnit terveyden alan infrastruktuureihin ja sosiaalisiin infrastruktuureihin, jotka edistävät alueellista ja paikallista kehitystä ja parantavat elämänlaatua.
5 artikla
Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys
Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys -tavoitteen osana EAKR:n tuki keskitetään työllisyyden edistämisen lisäksi kestävän kehityksen strategioiden mukaisesti ensisijaisesti seuraaviin kolmeen painopisteeseen:
1)
innovointi ja osaamistalous, johon pyritään myös luomalla ja lujittamalla tehokkaita ja innovatiivisia alueellisia talouksia sekä tiiviitä suhteita yksityisen ja julkisen sektorin, yliopistojen ja teknologiakeskusten välille paikalliset tarpeet huomioon ottavalla tavalla, ja erityisesti seuraavat toimet:
a)
suoraan alueen taloudellisiin kehittämistavoitteisiin yhteydessä olevan alueellisen TTK- ja innovaatiokapasiteetin edistäminen tukemalla teollisuuden tai teknologian alan osaamiskeskuksia; edistämällä teollista TTK:ta, pk-yrityksiä ja teknologian siirtoa; kehittämällä tulevan teknologian ennakointia ja innovointia edistäviä politiikkoja koskevaa kansainvälistä esikuva-analyysiä (benchmarking); sekä tukemalla yritysten välistä yhteistyötä ja yhteisiä TTK- ja innovaatiopolitiikkoja;
b)
innovaatiotoiminnan ja yrittäjyyden kannustaminen kaikilla paikallis- ja aluetalouden aloilla tukemalla pk-yritysten uusien tai parempien tuotteiden, prosessien ja palvelujen markkinoille saattamista; edistämällä yritysverkostoja ja klustereita; parantamalla pk-yritysten mahdollisuutta saada rahoitusta; edistämällä yritysten ja asiaankuuluvien korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten yhteistyöverkostoja; helpottamalla pk-yritysten mahdollisuuksia käyttää yritystukipalveluja sekä tukemalla puhtaampien innovatiivisten teknologioiden käyttöönottoa pk-yrityksissä;
c)
yrittäjyyden edistäminen erityisesti helpottamalla uusien ideoiden taloudellista hyödyntämistä sekä tukemalla asianmukaisia korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia ja olemassa olevia yrityksiä uusien yritysten luomisessa;
d)
sellaisten rahoitusjärjestelyjä koskevien välineiden ja yrityshautomoiden luominen, joiden avulla edistetään pk-yritysten TTK-kehittämiskapasiteettia ja kannustetaan yrittäjyyteen sekä uusien yritysten, erityisesti tietointensiivisten pk-yritysten, perustamiseen;
2)
ympäristö ja riskien ehkäiseminen sekä erityisesti seuraavat toimet:
a)
investoinnin kannustaminen fyysisen ympäristön kunnostamiseksi, mukaan lukien saastuneet alueet ja maa, aavikoituneet alueet sekä ympäristövaurioalueet;
b)
biologiseen monimuotoisuuteen liittyvän infrastruktuurin ja Natura 2000 -alueita koskevien investointien kehittämisen edistäminen silloin, kun se edistää kestävää taloudellista kehitystä ja/tai maaseudun monimuotoisuutta;
c)
energiatehokkuuden ja uusiutuvan energiantuotannon edistäminen ja tehokkaiden energianhallintajärjestelmien kehittäminen;
d)
puhtaan ja kestävän julkisen liikenteen edistäminen erityisesti kaupunkialueilla;
e)
luonnosta (esimerkiksi aavikoitumisesta, kuivuudesta, metsä- tai maastopaloista ja tulvista) ja teknologiasta aiheutuvien riskien ehkäisemiseen ja niiden ratkaisemiseen tarkoitettujen suunnitelmien ja toimenpiteiden kehittäminen;
f)
luonnon- ja kulttuuriperinnön suojelu ja korostaminen sosioekonomisen kehityksen tukemiseksi sekä luonnon- ja kulttuurivarojen edistäminen keinona kehittää kestävää matkailua;
3)
yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien liikenne- ja televiestintäpalvelujen saatavuus sekä erityisesti seuraavat toimet:
a)
toissijaisten liikenneverkkojen vahvistaminen parantamalla yhteyksiä TEN-T-liikenneverkkoihin, alueellisiin rautatiekeskuksiin, lentokentille ja satamiin tai multimodaalijärjestelyihin; luomalla radiaaliset yhteydet tärkeimpiin rautatieosuuksiin ja kehittämällä alueellisia ja paikallisia sisävesiväyliä sekä lähimerenkulkua;
b)
pk-yritysten tukeminen tieto- ja viestintätekniikan saatavuuden ja käyttöönoton parantamiseksi ja sen käytön tehostamiseksi edistämällä verkkoyhteyksiä, julkisten Internet-yleisöpäätteiden perustaminen, laitteet sekä palvelujen ja sovellusten kehittäminen mukaan lukien erityisesti erittäin pienille yrityksille ja käsiteollisuusyrityksille tarkoitettujen toimintasuunnitelmien kehittäminen.
Lisäksi niiden toimenpideohjelmien osalta, joita tuetaan EAKR:sta alueilla, jotka voivat saada asetuksen (EY) N:o 1083/2006 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua erityistä siirtymäkauden rahoitusta, jäsenvaltiot ja komissio voivat päättää ulottaa tuen tämän asetuksen 4 artiklassa tarkoitettuihin painopisteisiin.
6 artikla
Euroopan alueellinen yhteistyö
Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen osana EAKR:n tuki keskitetään seuraaviin painopisteisiin:
1)
rajat ylittävien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöalan toimien kehittäminen kestävää aluekehitystä koskevien yhteisten strategioiden avulla erityisesti seuraavilla tavoilla:
a)
kannustamalla yrittäjyyttä ja erityisesti pk-yritysten, matkailun, kulttuurin ja rajat ylittävän kaupan kehittämistä;
b)
rohkaisemalla ja parantamalla luonnon- ja kulttuurivarojen yhteistä suojelua ja hallinnointia sekä ympäristöstä ja teknologiasta aiheutuvien riskien ehkäisemistä;
c)
tukemalla kaupunki- ja maaseutualueiden välisiä yhteyksiä;
d)
vähentämällä eristyneisyyttä parantamalla liikenne-, tieto- ja viestintäverkkojen ja -palvelujen saatavuutta samoin kuin rajat ylittäviin vesihuolto-, jätehuolto- ja energiajärjestelmiin ja -palveluihin pääsyä;
e)
kehittämällä yhteistyötä, valmiuksia ja infrastruktuurien yhteiskäyttöä erityisesti terveyden, kulttuurin, matkailun ja koulutuksen aloilla.
Lisäksi EAKR voi edistää oikeudellista ja hallinnollista yhteistyötä, rajat ylittävien työmarkkinoiden yhdentymistä, paikallisia työllisyysaloitteita, sukupuolten tasa-arvoa ja yhtäläisiä mahdollisuuksia, ammatillista koulutusta, sosiaalista osallisuutta sekä TTK-alan henkilöresurssien ja tilojen jakamista.
Pohjois-Irlannin sekä Irlannin rajakreivikuntien välisen PEACE-ohjelman yhteydessä EAKR edistää edellä mainittujen toimien lisäksi yleisasetuksen (EY) N:o 1083/2006 liitteessä II olevan 22 kohdan mukaisesti kyseisten alueiden sosiaalista ja taloudellista vakautta, erityisesti yhteisöjen yhteenkuuluvuutta edistävillä toimilla;
2)
valtioiden välisen yhteistyön luominen ja kehittäminen, myös kahdenvälinen yhteistyö niiden merialueiden välillä, jotka eivät kuulu 1 kohdan soveltamisalaan, rahoittamalla yhdennettyä aluekehitystä edistäviä verkostoja ja toimia. Näissä keskitytään ensisijaisesti seuraaviin toimintalinjoihin:
a)
innovointi: tieteellisten ja teknologisten verkkojen perustaminen ja kehittäminen sekä alueellisten TTK- ja innovointivalmiuksien tehostaminen silloin, kun näillä on suora vaikutus valtioiden välisten alueiden tasapainoiseen taloudelliseen kehitykseen. Toimiin voi kuulua: asianmukaisen korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuslaitosten ja pk-yritysten välisten verkostojen luominen; yhteydet, joilla parannetaan mahdollisuuksia TTK-alan laitosten ja kansainvälisten TTK-osaamiskeskusten väliseen tieteellisen tiedon ja teknologian siirtoon, teknologian siirtoa harjoittavien laitosten välinen yhteistoiminta (twinning) ja TTK-alan pk-yritysten tukemiseen tarkoitettujen yhteisten rahoitusta koskevien välineiden kehittäminen;
b)
ympäristö: vesihuolto-, energiatehokkuus-, riskinehkäisy- ja ympäristönsuojelutoimet, joilla on selkeä valtioiden välinen ulottuvuus. Toimiin voi kuulua: jokien valuma-alueiden, rannikkoalueiden, meren luonnonvarojen, vesipalvelujen ja kosteikkojen suojelu ja hallinto; metsä- ja maastopalojen, kuivuuden ja tulvien ehkäiseminen; meriturvallisuuden edistäminen ja suojelu luonnosta ja teknologiasta aiheutuvilta riskeiltä; sekä luonnonperinnön suojelu ja parantaminen sosioekonomisen kehityksen ja kestävän matkailun tukemiseksi;
c)
saavutettavuus: toimet, joilla parannetaan liikenne- ja televiestintäpalvelujen saatavuutta ja laatua silloin, kun niillä on selkeä valtioiden välinen ulottuvuus. Toimiin voi kuulua: Euroopan laajuisten verkkojen rajat ylittäviin osuuksiin tehtävät investoinnit; kansallisiin ja valtioiden välisiin verkkoihin pääsyn parantaminen paikallisella ja alueellisella tasolla; kansallisten ja alueellisten järjestelmien yhteentoimivuuden parantaminen; sekä edistyneiden tieto- ja viestintätekniikoiden tukeminen;
d)
kaupunkialueiden kestävä kehitys: monenkeskisen kehityksen vahvistaminen valtioiden välisellä, kansallisella ja alueellisella tasolla silloin, kun sillä on selkeä valtioiden välinen vaikutus. Toimiin voi kuulua: kaupunkiverkostojen sekä kaupunkien ja maaseudun välisten yhteyksien luominen ja parantaminen; strategiat yhteisten kaupunkeihin ja maaseutuun liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi; kulttuuriperinnön suojelu ja edistäminen sekä kehittyvien vyöhykkeiden strateginen yhdentyminen valtioiden välisellä tasolla.
Kahdenväliselle yhteistyölle merellisten alueiden välillä myönnettävää tukea voidaan laajentaa 1 kohdassa tarkoitettuihin painopisteisiin;
3)
aluepolitiikan tehostaminen edistämällä:
a)
alueiden välistä yhteistyötä, jossa keskitytään innovointiin ja osaamistalouteen sekä ympäristöön ja riskien ehkäisemiseen 5 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti;
b)
parhaiden käytäntöjen määrittelyyn, siirtämiseen ja levittämiseen liittyvien kokemusten vaihtoa, 8 artiklassa tarkoitettu kaupunkialueiden kestävä kehitys mukaan luettuna; ja
c)
tutkimuksia ja tietojenkeruuta sekä yhteisön kehityssuuntausten tarkkailua ja analysointia koskevia toimia.
7 artikla
Menojen tukikelpoisuus
1. EAKR:sta ei rahoiteta seuraavia menoja:
a)
lainojen korot;
b)
maan hankinta, jos siitä aiheutuvien menojen määrä on yli 10 prosenttia kyseisen toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa hallintoviranomainen voi hyväksyä korkeamman prosenttiosuuden ympäristön säilyttämistä koskevien toimien osalta;
c)
ydinvoimaloiden käytöstäpoisto;
d)
palautettavissa oleva arvonlisävero.
2. Asuntokantaan liittyvät kustannukset ovat tukikelpoisia ainoastaan niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat liittyneet Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai sen jälkeen, ja seuraavissa olosuhteissa:
a)
kustannukset kohdennetaan ohjelmatyöhön yhdennettyjen kaupunkikehitystoimien yhteydessä tai kohdistetaan niitä alueita koskevaan toimintalinjaan, joilla asuntokannan rappeutuminen ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat tosiasia tai uhka;
b)
asuntokantaan liittyviin kustannuksiin myönnettävän tuen osuus on joko enintään kolme prosenttia kyseistä toimenpideohjelmaa koskevasta EAKR:n rahoitusosuudesta tai kaksi prosenttia EAKR:n rahoitusosuuden kokonaismäärästä;
c)
kustannukset voivat koskea ainoastaan:
-
monen perheen asuntoja, tai
-
viranomaisten tai voittoa tavoittelemattomien toimijoiden omistamia rakennuksia, joita käytetään pienituloisille perheille tai erityisiä tarpeita omaaville ryhmille tarkoitettuina asuntoina.
Komissio hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1083/2006 103 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti tarvittavan luettelon perusteista, joilla määritellään a alakohdassa tarkoitetut alueet, ja luettelon tukikelpoisista toimista.
3. Asetuksen (EY) N:o 1081/2006 11 artiklassa esitettyjä tukikelpoisuussääntöjä sovelletaan EAKR:sta osarahoitettuihin toimiin, jotka kuuluvat mainitun asetuksen 3 artiklan soveltamisalaan.
II LUKU
ALUEELLISTEN ERITYISPIIRTEIDEN KÄSITTELYÄ KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET
8 artikla
Kaupunkialueiden kestävä kehitys
EAKR voi tarvittaessa tämän asetuksen 4 ja 5 artiklassa lueteltujen toimien lisäksi tukea asetuksen (EY) N:o 1083/2006 37 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin, kaupunkialueiden kestävää kehitystä koskeviin toimiin liittyviä yhdennettyjä ja kestäviä strategioita, joilla edistetään osallistumista ja pyritään torjumaan kaupunkialueilla runsaasti esiintyviä taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia ongelmia.
Näillä strategioilla edistetään kaupunkialueiden kestävää kehitystä esimerkiksi seuraavin toimin: taloudellisen kasvun vahvistaminen, fyysisen ympäristön ja ympäristövaurioalueiden kunnostaminen, luonnon- ja kulttuuriperinnön säilyttäminen ja kehittäminen, yrittäjyyden edistäminen, paikallisen työllisyyden ja yhteisön kehityksen edistäminen sekä palvelujen tarjoaminen asukkaille ottaen huomioon väestörakenteen muuttuminen.
Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1083/2006 34 artiklan 2 kohdassa säädetään ja jos kyseiset toimet pannaan täytäntöön erityisen toimenpideohjelman avulla tai toimenpideohjelman toimintalinjana, asetuksen (EY) N:o 1081/2006 soveltamisalaan kuuluvien alueellinen kilpailukyky ja työllisyys -tavoitetta koskevien toimenpiteiden EAKR:sta saamaa rahoitusosuutta voidaan korottaa 15 prosenttiin ohjelman tai toimintalinjan osalta.
9 artikla
Yhteensovittaminen Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan kalatalousrahaston kanssa
Jos EAKR:sta tuettuun toimenpideohjelmaan kuuluu toimia, joihin voidaan myöntää tukea myös jostakin toisesta yhteisön tukivälineestä, mukaan lukien Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston toimintalinja 3 ja kalastusta harjoittavien rannikkoalueiden kestävä kehittäminen Euroopan kalatalousrahastosta (EKTR), jäsenvaltion on kussakin toimenpideohjelmassa vahvistettava rajaamisperusteet EAKR:sta tuettaville toimille ja muista yhteisön tukivälineistä tuettaville toimille.
10 artikla
Maantieteellisistä ja luonnonhaitoista kärsivät alueet
Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 52 artiklan f alakohdassa tarkoitetuilla maantieteellisistä ja luonnonhaitoista kärsivillä alueilla toteutettavissa, EAKR:sta osarahoitettavissa alueohjelmissa on kiinnitettävä erityistä huomiota näiden alueiden erityisongelmiin.
EAKR:sta voidaan rahoittaa erityisesti investointeja, joiden tavoitteena on parantaa yhteyksiä, edistää ja kehittää kulttuuri- ja luonnonperintöön liittyviä taloudellisia toimintoja, edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä ja kehittää kestävää matkailua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 ja 5 artiklan soveltamista.
11 artikla
Syrjäisimmät alueet
1. Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 liitteessä II olevassa 20 kohdassa tarkoitettu erityinen lisämääräraha on käytettävä niiden lisäkustannusten tasoittamiseksi, jotka liittyvät perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa määriteltyihin rajoituksiin ja joita syntyy syrjäisimmillä alueilla tuettaessa:
a)
tarvittaessa 4 ja/tai 5 artiklassa tarkoitettuja toimintalinjoja;
b)
tavaroiden kuljetuspalveluita ja kuljetuspalvelujen käynnistämistä koskevaa tukea;
c)
varastointirajoitteisiin, tuotantovälineiden ylisuureen kokoon ja huoltoon sekä henkilöresurssien vähyyteen paikallisilla markkinoilla liittyviä toimia.
2. Erityisellä lisämäärärahalla voidaan rahoittaa 3 artiklan soveltamisalaan kuuluvia investointikustannuksia. Lisäksi erityisestä lisämäärärahasta on käytettävä vähintään 50 prosenttia toimintatukien ja julkisen palvelun velvoitteet ja julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset kattavien kustannusten rahoittamiseen syrjäisimmillä alueilla.
3. Määrän, johon osarahoitusta sovelletaan, on oltava oikeassa suhteessa 1 kohdassa tarkoitettuihin tuensaajalle aiheutuneisiin lisäkustannuksiin, jos on kyse ainoastaan toimintatuista ja julkisen palvelun velvoitteet ja julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset kattavista kustannuksista, ja määrä voi kattaa kaikki tukikelpoiset kustannukset, jos on kyse investointikustannuksista.
4. Tämän artiklan mukaista rahoitusta ei voida käyttää tukemaan:
a)
toimia, joihin liittyy perustamissopimuksen liitteen I soveltamisalaan kuuluvia tuotteita;
b)
henkilöiden kuljettamiseen perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti myönnettävää tukea;
c)
vapautusta verosta ja sosiaaliturvamaksuista.
III LUKU
EUROOPAN ALUEELLINEN YHTEISTYÖ -TAVOITTEESEEN LIITTYVÄT ERITYISSÄÄNNÖKSET
1 JAKSO
Toimenpideohjelmat
12 artikla
Sisältö
Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien on sisällettävä seuraavat tiedot:
1)
selvitys yhteistyöalueen vahvuuksista ja heikkouksista sekä ongelmien ratkaisemiseksi valittu strategia;
2)
luettelo tukikelpoisista alueista, mukaan lukien rajat ylittävää yhteistyötä koskevien ohjelmien osalta 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut joustoalueet;
3)
valittujen toimintalinjojen perustelut ottaen huomioon koheesiota koskevat yhteisön strategiset suuntaviivat, kansallinen strateginen viitekehys tapauksissa, joissa jäsenvaltio sisällyttää siihen Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen puitteissa rahoitettavia toimia, ja asetuksen (EY) N:o 1083/2006 48 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ennakkoarvioinnin tulokset;
4)
tiedot toimintalinjoista ja niiden erityistavoitteet. Tavoitteet on ilmoitettava määrällisinä käyttäen rajallista määrää vaikutusta ja tuloksia mittaavia indikaattoreita suhteellisuusperiaate huomioon ottaen. Indikaattoreilla on voitava mitata edistymistä lähtötilanteeseen verrattuna ja toimintalinjojen tavoitteiden saavuttamista;
5)
ainoastaan tiedoksi toimenpideohjelmaan EAKR:sta maksettavan osuuden ohjelmakäytön ohjeellinen jakautuminen menoluokittain komission asetuksen (EY) N:o 1083/2006 103 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti hyväksymien täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti;
6)
yksi rahoitussuunnitelma, joka ei sisällä jäsenvaltiokohtaista jakoa ja jossa on seuraavat kaksi taulukkoa:
a)
taulukko, joka sisältää asetuksen (EY) N:o 1083/2006 52, 53 ja 54 artiklan mukaisesti EAKR:n rahoitusosuuteen varattujen kokonaismäärärahojen vuosittaisen jaon. EAKR:n vuosittaisen kokonaisrahoitusosuuden on oltava sovellettavien rahoitusnäkymien mukainen;
b)
taulukko, jossa täsmennetään yhteisön rahoitusosuuden kokonaismäärärahat ja vastaava kansallinen rahoitus koko ohjelmakauden ajan toimenpideohjelman ja kunkin toimintalinjan osalta sekä EAKR:n rahoitusosuus. Jos asetuksen (EY) N:o 1083/2006 53 artiklan mukaisesti kansallinen osuus muodostuu julkisista ja yksityisistä menoista, taulukossa on esitettävä alustava jakautuminen julkisten ja yksityisten menojen välillä. Jos kansallinen osuus mainitun artiklan mukaisesti muodostuu julkisista menoista, taulukossa on esitettävä kansallisen julkisen rahoitusosuuden määrä;
7)
tarvittaessa täydentävyys Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta ja Euroopan kalatalousrahastosta rahoitettuihin toimenpiteisiin nähden;
8)
toimenpideohjelmaa koskevat täytäntöönpanosäännökset, joihin sisältyvät seuraavat tiedot:
a)
jäsenvaltioiden nimeämät 14 artiklassa tarkoitetut viranomaiset;
b)
kuvaus seuranta- ja arviointijärjestelmistä;
c)
tiedot toimivaltaisesta elimestä, joka ottaa vastaan komission suorittamat maksut, ja yhdestä tai useammasta elimestä, joka vastaa maksujen suorittamisesta tuensaajille;
d)
rahoitusvirtojen käyttöönottoa ja liikkeitä koskevien menettelyjen määrittely niiden avoimuuden varmistamiseksi;
e)
toimet, joilla pyritään varmistamaan asetuksen (EY) N:o 1083/2006 69 artiklassa tarkoitettu toimenpideohjelmasta tiedottaminen ja sen julkisuus;
f)
kuvaus menettelyistä, joista komissio ja jäsenvaltiot ovat sopineet keskenään sähköistä tietojenvaihtoa varten asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 säädettyjen maksatusta, seurantaa ja arviointia koskevien vaatimusten täyttämiseksi;
9)
ohjeellinen luettelo asetuksen (EY) N:o 1083/2006 39 artiklassa tarkoitetuista suurhankkeista, joita suunnitellaan esitettäviksi ohjelmakauden aikana komission hyväksyttäviksi.
2 JAKSO
Tukikelpoisuus
13 artikla
Menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt
Menojen tukikelpoisuuden määrittelemiseksi sovelletaan Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaiseen toimenpideohjelmaan siihen osallistuvien jäsenvaltioiden hyväksymiä asianomaisia kansallisia sääntöjä lukuun ottamatta tapauksia, joiden osalta on vahvistettu yhteisön säännöt.
Komissio vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1083/2006 56 artiklan 4 kohdan mukaisesti menojen tukikelpoisuutta koskevat yhteiset säännöt asetuksen (EY) N:o 1083/2006 103 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 7 artiklan säännösten soveltamista.
Jos 7 artiklassa annetaan mahdollisuus erilaisten menojen tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen soveltamiseen Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaiseen toimenpideohjelmaan osallistuvissa eri jäsenvaltioissa, koko ohjelma-alueella sovelletaan laajimpia menojen tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä.
3 JAKSO
Hallinnointi, seuranta ja valvonta
14 artikla
Viranomaisten nimeäminen
1. Toimenpideohjelmaan osallistuvien jäsenvaltioiden on nimettävä yksi hallintoviranomainen, yksi todentamisviranomainen ja yksi tarkastusviranomainen, joka on siitä jäsenvaltiosta, jossa hallintoviranomainen sijaitsee. Komissio suorittaa maksut todentamisviranomaiselle, joka pääsääntöisesti suorittaa maksut johtavalle tuensaajalle.
Hallintoviranomaisen on ohjelma-alueella edustettuina olevia jäsenvaltioita kuultuaan perustettava yhteinen tekninen sihteeristö. Se avustaa hallintoviranomaista ja seurantakomiteaa sekä tarvittaessa tarkastusviranomaista näiden hoitaessa tehtäviään.
2. Toimenpideohjelman tarkastusviranomaista avustaa asetuksen (EY) N:o 1083/2006 62 artiklassa säädettyjen tehtävien hoitamisessa tarkastajaryhmä, johon kuuluu yksi edustaja kustakin toimenpideohjelmaan osallistuvasta jäsenvaltiosta. Tarkastajaryhmä on perustettava kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun toimenpideohjelman hyväksymisestä on tehty päätös. Ryhmä laatii työjärjestyksensä. Sen puheenjohtajana on toimenpideohjelman tarkastusviranomainen.
Osallistuvat jäsenvaltiot voivat yksimielisesti päättää, että tarkastusviranomaisella on lupa suorittaa suoraan asetuksen (EY) N:o 1083/2006 62 artiklassa säädetyt tehtävät koko ohjelmaan kuuluvalla alueella ilman ensimmäisessä alakohdassa määriteltyä tarkastajaryhmää.
Tarkastajien on oltava riippumattomia 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valvontajärjestelmästä.
3. Kunkin toimenpideohjelmaan osallistuvan jäsenvaltion on nimettävä edustajansa asetuksen (EY) N:o 1083/2006 63 artiklassa tarkoitettuun seurantakomiteaan.
15 artikla
Hallintoviranomaisen tehtävät
1. Hallintoviranomainen hoitaa asetuksen (EY) N:o 1083/2006 60 artiklassa säädetyt tehtävät lukuun ottamatta niitä, jotka liittyvät toimien ja menojen asianmukaisuuden tarkastamiseen mainitun artiklan b alakohdassa säädettyjen kansallisten ja yhteisön sääntöjen perusteella. Tässä yhteydessä sen on varmistauduttava siitä, että tämän asetuksen 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valvoja on hyväksynyt kullekin toimeen osallistuvalle tuensaajalle aiheutuneet menot.
2. Hallintoviranomaisen on vahvistettava kuhunkin toimeen liittyvät täytäntöönpanojärjestelyt tarvittaessa yhteisymmärryksessä johtavan tuensaajan kanssa.
16 artikla
Valvontajärjestelmä
1. Voidakseen vahvistaa menot kunkin jäsenvaltion on perustettava valvontajärjestelmä, jonka avulla on mahdollista varmentaa osarahoitettujen tuotteiden ja palvelujen toimittaminen, sen alueella toteutettujen toimien tai niiden osuuksien osalta ilmoitettujen menojen asianmukaisuus sekä se, että menot ja niihin liittyvät toimet tai niiden osuudet ovat yhteisön ja asianomaisen jäsenvaltion kansallisten sääntöjen mukaisia.
Tätä varten kunkin jäsenvaltion on nimettävä valvojat, joiden tehtävänä on varmentaa kunkin toimeen osallistuvan tuensaajan ilmoittamien menojen laillisuus ja asianmukaisuus. Jäsenvaltiot voivat päättää nimetä yhden ainoan valvojan koko ohjelma-alueelle.
Jos osarahoitettujen tuotteiden tai palvelujen toimitus on mahdollista varmentaa ainoastaan koko toimen osalta, varmennuksen suorittaa sen jäsenvaltion valvoja, jossa johtava tuensaaja sijaitsee, tai hallintoviranomainen.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että valvojat voivat vahvistaa menot kolmen kuukauden kuluessa.
17 artikla
Varainhoito
1. EAKR:n rahoitusosuus maksetaan yhdelle tilille, johon ei sisälly kansallisia alatilejä.
2. Todentamisviranomaisen on varmistettava, että johtavalta tuensaajalta peritään takaisin kaikki sääntöjenvastaisuuden vuoksi menetetyt varat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvollisuutta todeta ja oikaista sääntöjenvastaisuudet sekä periä takaisin aiheettomasti maksetut määrät. Tuensaajien on maksettava takaisin johtavalle tuensaajalle aiheettomasti maksetut määrät niiden välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti.
3. Jos johtava tuensaaja ei onnistu saamaan takaisinmaksuja tuensaajalta, jäsenvaltion, jonka alueella kyseinen tuensaaja on, on korvattava todentamisviranomaiselle kyseiselle tuensaajalle aiheettomasti maksettu määrä.
18 artikla
Eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä
Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaiseen toimenpideohjelmaan osallistuvat jäsenvaltiot voivat käyttää 5 päivänä heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1082/2006 (10) mukaista Eurooppalaista alueellisen yhteistyön yhtymää antamalla sille vastuun toimenpideohjelman hallinnoinnista uskomalla sille hallintoviranomaisen ja yhteisen teknisen sihteeristön tehtävät. Kullakin jäsenvaltiolla säilyy kuitenkin edelleen taloudellinen vastuu.
4 JAKSO
Toimet
19 artikla
Toimien valinta
1. Toimenpideohjelmiin, joiden tavoitteena on 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rajat ylittävien toimien kehittäminen ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valtioiden välisen yhteistyön käynnistäminen ja kehittäminen, valittaviin toimiin on kuuluttava tuensaajia vähintään kahdesta maasta, joista ainakin yhden on oltava jäsenvaltio, ja jotka tekevät kunkin toimen osalta yhteistyötä vähintään kahdella seuraavista tavoista: yhteinen kehittäminen, yhteinen täytäntöönpano, yhteinen henkilöstö ja yhteinen rahoitus.
Valitut toimet, jotka täyttävät edellä mainitut edellytykset, voidaan toteuttaa yhdessä maassa, jos kyseiset toimet ovat vähintään kahden maan toimijoiden esittämiä.
Edellä mainittuja ehtoja ei sovelleta 6 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuihin PEACE-ohjelman yhteydessä toteutettuihin toimiin.
2. Toimenpideohjelmiin, jotka liittyvät 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun alueiden väliseen yhteistyöhön, valittaviin toimiin on kuuluttava alueellisen tai paikallisen tason tuensaajia vähintään:
a)
kolmesta jäsenvaltiosta, tai
b)
kolmesta maasta, joista vähintään kahden on oltava jäsenvaltioita, jos kyseessä on kolmannen maan tuensaaja.
Toimenpideohjelmiin, joita tarkoitetaan 6 artiklan 3 kohdan b alakohdassa, valittaviin toimiin sovelletaan tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä edellytyksiä aina kun se on toimen luonteesta riippuen mahdollista.
Tuensaajien on tehtävä kunkin toimen osalta yhteistyötä seuraavilla tavoilla: yhteinen kehittäminen, yhteinen täytäntöönpano, yhteinen henkilöstö ja yhteinen rahoitus.
3. Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 65 artiklassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi seurantakomitea tai sille raportoiva ohjauskomitea vastaa toimien valinnasta.
20 artikla
Johtavan tuensaajan ja muiden tuensaajien velvollisuudet
1. Tuensaajat nimeävät kutakin toimea varten keskuudestaan johtavan tuensaajan. Johtava tuensaaja vastaa seuraavista tehtävistä:
a)
se vahvistaa toimeen osallistuvien tuensaajien välisiä suhteita koskevat järjestelyt sopimuksessa, joka sisältää muun muassa toimeen kohdennettujen varojen moitteettoman varainhoidon takaavat määräykset, myös järjestelyt aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperimiseksi;
b)
se vastaa koko toimen täytäntöönpanon varmistamisesta;
c)
se varmistaa, että toimeen osallistuvien tuensaajien esittämät menot on maksettu toimen täytäntöönpanemista varten ja että menot vastaavat toimia, joista osallistuvien tuensaajien kesken on sovittu;
d)
se varmistaa, että valvojat ovat vahvistaneet toimeen osallistuvien tuensaajien esittämät menot;
e)
se vastaa EAKR:n rahoitusosuuden siirtämisestä toimeen osallistuville tuensaajille.
2. Kunkin toimeen osallistuvan tuensaajan on:
a)
vastattava ilmoittamiaan menoja koskevista sääntöjenvastaisuuksista;
b)
ilmoitettava jäsenvaltiolle, johon se on sijoittautunut, osallistumisestaan toimeen siinä tapauksessa, että jäsenvaltio ei itse osallistu kyseiseen ohjelmaan.
21 artikla
Toimien sijaintia koskevat erityisehdot
1. Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin kyseisen ohjelman yhteydessä tukikelpoisiin alueisiin rajoittuvilla tai tällaisten rajoittuvien alueiden ympäröimillä NUTS 3 -tason alueilla rajat ylittävän yhteistyön yhteydessä EAKR voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa rahoittaa toimien tai niiden osien täytäntöönpanosta aiheutuneita menoja enintään 20 prosentilla kyseistä toimenpideohjelmaa varten myönnetystä rahoitusosuudesta. Poikkeustapauksissa, joista komissio ja jäsenvaltiot ovat sopineet, tätä joustoa voidaan soveltaa myös NUTS 2 -tason alueisiin, joilla asetuksen (EY) N:o 1083/2006 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut alueet sijaitsevat.
Hankkeiden tasolla ensimmäisessä alakohdassa määritellyt ohjelma-alueen ulkopuolella sijaitseville kumppaneille aiheutuneet menot voivat olla tukikelpoisia, jos hankkeen tavoitteita olisi ollut vaikea saavuttaa ilman kyseisen kumppanin mukanaoloa.
2. Valtioiden välisen yhteistyön yhteydessä EAKR voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa rahoittaa toimiin osallistuvan alueen ulkopuolella oleville kumppaneille aiheutuneita menoja enintään 20 prosentilla kyseistä toimenpideohjelmaa varten myönnetystä rahoitusosuudesta, jos menoista on hyötyä kyseiseen yhteistyötavoitealueeseen sisältyville alueille.
3. EAKR:sta voidaan rahoittaa rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön yhteydessä menoja, jotka aiheutuvat toimien tai toimien osuuksien täytäntöönpanosta Euroopan yhteisön ulkopuolisten maiden alueella, enintään 10 prosentilla sen toimenpideohjelmaa varten myöntämästä rahoitusosuudesta, kun toimista on hyötyä yhteisön alueille.
4. Jäsenvaltioiden on varmistettava näiden menojen laillisuus ja asianmukaisuus. Hallintoviranomaisen on vahvistettava 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten alueiden ulkopuolella toteutettavien toimien valinta.
IV LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
22 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Tämä asetus ei vaikuta sellaisen avun jatkamiseen tai muuttamiseen, mukaan lukien sen peruuttaminen kokonaan tai osittain, jonka komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1783/1999 tai muun 31 päivänä joulukuuta 2006 kyseiseen apuun sovellettavan lainsäädännön nojalla, jota siten sovelletaan kyseiseen apuun tai hankkeisiin niiden päättymiseen saakka.
2. Asetuksen (EY) N:o 1783/1999 nojalla tehdyt hakemukset ovat edelleen voimassa.
23 artikla
Kumoaminen
1. Kumotaan asetus (EY) N:o 1783/1999 1 päivästä tammikuuta 2007, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 22 artiklassa annettujen säännösten soveltamista.
2. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.
24 artikla
Tarkastelulauseke
Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 perustamissopimuksen 162 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.
25 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 5 päivänä heinäkuuta 2006.