Kommissionens beslutning
af 18. juli 2001
om uddannelsesstøtte, som Belgien har ydet til fordel for Sabena
(meddelt under nummer K(2001) 2350)
(Kun den franske og den nederlandske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2001/698/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om anvendelsen af EF-traktatens artikel 93(1),
efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til disse artikler(2), og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1) Ved brev af 5. august 1997 anmeldte Belgien over for Kommissionen et projekt om uddannelsesstøtte (herefter kaldet "projektet") til fordel for luftfartsselskabet Sabena. Belgien fremsendte yderligere oplysninger til Kommissionen ved breve af 29. september og 2. december 1997, samt 18. januar, 24. marts og 26. maj 1999. Det fremgår af oplysningerne, at projektets allerede blev iværksat den 18. november 1997.
(2) Ved brev af 25. oktober 1999 meddelte Kommissionen Belgien, at den havde besluttet at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, over for denne støtte. Belgien fremsendte sit svar og bemærkninger ved brev af 26. november 1999.
(3) Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev ligeledes offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i den forbindelse.
(4) Kommissionen har modtaget bemærkninger i sagen fra interesserede parter, som fremsendtes til Belgien den 27. marts 2000 med henblik på dens eventuelle kommentarer, men Kommissionen har ikke modtaget nogen kommentarer fra den belgiske regering.
II. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN
(5) Projektet skulle gennemføres i perioden 1. marts 1997 til 31. december 1998. Det omfattede 522 af selskabets medarbejdere, fordelt på henholdsvis 122 medarbejdere i Technics-afdelingen, 360 medarbejdere i Cargo-afdelingen, og 40 medarbejdere i afdelingen "Commercial og vedligeholdelse":
- I Technics-afdelingen er der behov for en omskoling af personalet og bredere færdigheder efter, at Boeing 737 og A310 fly er udskiftet med A330 fly, sammensætningen af Sabena's flyflåde er indpasset med Swissairs og Austrian Airlines, elektronik og edb-udstyr er integreret og mere udstrakt brug af kompositmaterialer.
- I Cargo-afdelingen er der behov for bredere færdigheder og en revision af de grundlæggende kvalifikationer, efter at opgaverne er blevet mere direkte kundefokuserede, og aktiviteterne er omorganiseret efter samarbejdsaftalen med Swissair Cargo.
- I afdelingen "Commercial og vedligeholdelse", overføres en del af medarbejderne til mere krævende poster (salgspersonale, kabinepersonale, indcheckningspersonale), hvilket forudsætter, at de har bredere kvalifikationer.
(6) Uddannelsestiltagene under projektet organiseres og varetages af det flamske kontor for jobformidling og uddannelse (Vlaamse Dienst voor Arbeidsbemiddeling en Beroepsopleiding (VDAB)). Sabenas tekniske afdeling og uddannelsesafdeling i Brussel-lufthavnen står for uddannelsen med undtagelse af edb, sprog, kommunikation og sociale emner, som finder sted i VDAB's kontorer.
(7) Projektomkostningerne andrager 64116000 BEF (1589000 EUR) fordelt på 46538790 BEF i 1997 og 17578352 BEF i 1998, jf. nedenstående oversigt:
TABELPOSITION
(8) I projektets finansieringsplan var medregnet deltagelse fra Den Europæiske Socialfond (ESF) under mål 4 svarende til 25,31 % i 1997 og 29,65 % i 1998. Finansieringsplanen for 1997 og 1998 er som følger:
TABELPOSITION
(9) De belgiske myndigheder angiver dog i deres brev af 26. maj 1999, at de faktiske omkostninger for året 1997 var lavere end oprindeligt angivet, fordi projektet blev forsinket og flere af de planlagte uddannelsesaktiviteter blev udskudt til 1998.
(10) Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter traktatens artikel 88, stk. 2, skyldtes først og fremmest, at foranstaltningen udgjorde støtte i betydningen af traktatens artikel 87, stk. 1, fordi foranstaltningen forudsætter anvendelse af offentlige midler til fordel for en virksomhed, påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne og risikerer at forvride konkurrencen. Ingen af undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, kunne gøres gældende over for støtteforanstaltningen, fordi de offentlige midler, der var ydet, oversteg den maksimale støtteintensitet, som Kommissionen eventuelt ville kunne acceptere som uddannelsesstøtte.
III. BEMÆRKNINGER FRA BELGIEN OG DE ANDRE INTERESSEREDE PARTER
(11) I deres svar af 26. november 1999 anfører de belgiske myndigheder for det første, at de faktiske omkostninger i 1997 har været betydeligt lavere end forventet, og at tilskuddet fra ESF ikke er ydet, fordi Kommissionen ikke havde godkendt konkurrenceaspekterne. De belgiske myndigheder anfører, at de endelige projektomkostninger samt finansieringsplanen for 1997 var som følger:
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(12) Belgien tilføjer, at beløbet på 1010061 BEF, der blev ydet som uddannelsesorlov, fordelt på 674594 BEF til løntab og 335467 BEF som arbejdsgiveromkostninger, ikke udgør statsstøtte, fordi beløbet hører under en generel ordning for hele Belgien, og der ikke gælder skønsmæssige beføjelser for ordningen. Myndighederne konkluderer, at statsstøtten maksimalt androg 3289079 BEF i 1997, hvis den maksimale støtteintensitet var 25 %. Da de belgiske myndigheder har ydet et beløb på 1499489 BEF begrænses Den Europæiske Socialfonds tilskud til 1789590 BEF i 1997.
(13) Hvad angår 1998 præciserer de belgiske myndigheder, at ESF ikke har ydet tilskud til projektets gennemførelse, og at VDAB reelt har ydet et beløb på 10000 BEF.
(14) Luftfartsselskaberne SAS og Lufthansa har som interesserede parter fremsat bemærkninger. De understreger begge, at Sabena er en af deres største konkurrenter i Europa, og at støtten fra den flamske region forvrider konkurrencen. De anmoder derfor om, at Kommissionen erklærer støtten uforenelig med fællesmarkedet. Lufthansa minder i øvrigt om, at Sabena allerede har modtaget et større beløb i statsstøtte i 1991 og henviser til princippet om "én gang - sidste gang" som begrundelse for at afvise yderligere ny støtte.
IV. VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN
(15) EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, fastslår, at statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(16) Den del af projektstøtten, som VDAB og de andre offentlige organer i Belgien har ydet i 1997 og 1998, skal derfor vurderes efter disse bestemmelser.
(17) Ved statsstøtte i betydningen af ovennævnte bestemmelser forstås støtte, som ydes af centrale, regionale eller lokale myndigheder i en medlemsstat eller af offentlige eller private instanser, som den opretter eller udpeger med henblik på at administrere støtten(4). I denne sag kan der ikke herske tvivl om, at VDAB og de andre offentlige organer i Belgien, som deltager i finansieringen, er oprettet for at administrere erhvervsuddannelsesstøtte i den flamske region eller i Belgien.
(18) Finansieringsordningen for projektet påvirker desuden samhandelen mellem medlemsstaterne, fordi den begunstiger en virksomhed, hvis aktiviteter inden for luftfarten omfatter de fleste EØS-medlemslande og i sagens natur direkte påvirker samhandelen. Det er særligt tilfældet efter, at den tredje luftfartspakke, dvs. Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92(5), (EØF) nr. 2408/92(6), og (EØF) nr. 2409/92(7), om liberalisering af det indre marked for civilluftfart, trådte i kraft den 1. januar 1993. Finansieringen med statsmidler forvrider desuden konkurrencen, fordi den kun ydes til én virksomhed, som direkte konkurrerer med andre EF-luftfartsselskaber i det indre marked.
(19) Projektet kan ikke anses for at være led i en "generel uddannelsesforanstaltning", da projektet er udarbejdet af en bestemt region i en medlemsstat, og da den flamske region og VDAB har visse skønsmæssige beføjelser ved udvælgelsen af de støttemodtagende virksomheder(8). Ifølge oplysningerne fra de belgiske myndigheder deltog de offentlige erhvervsuddannelsesorganer nemlig i projektet på betingelse af, at den flamske region accepterede, at Sabena var en kriseramt virksomhed i henhold til den flamske ministerielle bekendtgørelse af 14. februar 1994(9). En sådan godkendelse forudsætter, at VDAB's bestyrelse har behandlet spørgsmålet forinden, og det virker ikke som om, at godkendelsen sker automatisk, som de belgiske myndigheder ellers påstår i deres brev af 24. marts 1999 til Kommissionen. Desuden er det ikke alle virksomheder, der anerkendes som værende kriseramte, der opnår offentlig finansiering af deres erhvervsuddannelsestiltag på lignende betingelser, idet status som en kriseramt virksomhed i den flamske region ikke automatisk fører til, at der ydes uddannelsesstøtte, hvilket Belgien har præciseret i brevet af 26. maj 1999.
(20) I lyset heraf må VDAB's finansiering og midlerne fra andre belgiske offentlige instanser under Sabenas fond for risikogrupper, med undtagelse af beløbet til uddannelsesorlov, siges at være statsstøtte i betydningen af traktatens artikel 87, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.
(21) Samme analyse kan ikke benyttes over for den del af projektfinansieringen, som udgør betalt uddannelsesorlov. Som de belgiske myndigheder anfører i deres brev af 26. november 1999, hører den betalte uddannelsesorlov nemlig under en generel ordning for hele Belgien og dækker alle sektorer i økonomien. Ifølge ordningen kan arbejdstagere, som på eget initiativ ønsker at følge en uddannelse både i og uden for arbejdstiden, modtage et beløb pr. time. Alle anmodninger giver automatisk mulighed for betalt uddannelsesorlov, og de kompetente myndigheder, dvs. det føderale beskæftigelses- og arbejdsministerium, har ingen skønsmæssige beføjelser i den forbindelse. Den belgiske ordning om betalt uddannelsesorlov må derfor betragtes som en generel foranstaltning og de midler, der er udbetalt under ordningen, udgør ikke statsstøtte i betydningen af ovennævnte bestemmelser.
(22) Den belgiske regering iværksatte den anmeldte foranstaltning om erhvervsuddannelse inden Kommissionen traf sin afgørelse, hvilket strider imod landets forpligtelser efter EF-traktatens artikel 88, stk. 3.
(23) Det må derfor undersøges, om støtten er forenelig med EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, og EØS-aftalens artikel 61. I modsætning til, hvad Lufthansa som interesseret part anfører i sine bemærkninger, forhindrer det faktum, at Sabena modtog omstruktureringsstøtte i 1991 ikke, at selskabet også kan udnytte en af undtagelserne i stk. 2 eller 3, som denne sag vedrører, da princippet om "én gang sidste gang" under alle omstændigheder kun kan anvendes på omstruktureringsstøtte.
(24) Bestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), b) og c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 2, litra a), b) og c), kan ikke gøres gældende i denne sag.
(25) EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a) og c), indeholder undtagelser for støtte, der skal fremme udviklingen i bestemte regioner. Bestemmelserne kan ikke gøres gældende for støtten i denne sag, da Zaventem kommune, som uddannelsestiltagene berører, ikke er berettiget til regionalstøtte.
(26) Bestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b) og d), og EØS-aftalens artikel 61, kan heller ikke gøres gældende her, da støtteforanstaltningen ikke skal fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, eller skal fremme kulturen eller bevarelsen af kulturarven.
(27) Derimod kan EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), eventuelt finde anvendelse, da Kommissionen anvender denne undtagelse som begrundelse for at tillade begrænset støtte til erhvervsuddannelse på visse betingelser. Undtagelsen vedrører støtte til fremme af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i Fællesskabet i et omfang, der strider mod den fælles interesse.
(28) Kommissionen angiver i sit brev til de belgiske myndigheder af 25. oktober 1999, hvori den meddeler, at den har indledt proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, at den havde til hensigt at anvende rammebestemmelserne om støtte til uddannelse fra november 1998(10). Disse rammebestemmelser er siden erstattet af Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte(11). I denne sag er reglerne, der kan anvendes, identiske, og det gør ingen forskel, om det er rammebestemmelserne fra november 1998 eller Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001, der gøres gældende.
(29) Denne fremgangsmåde er positiv for den anmeldte støtteforanstaltning, da retsgrundlaget før 1998 ikke åbnede mulighed for, at uddannelsesstøtte kunne undtages i henhold til bestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). I kapitel V.2 i Kommissionens meddelelse om anvendelse af tidligere artikel 92 og 93 i EF-traktaten og artikel 61 i EØS-aftalen på statsstøtte til luftfartsindustrien, som blev offentliggjort i december 1994, er denne undtagelse nemlig forbeholdt omstruktureringsstøtte(12). Kommissionens meddelelse fra december 1994 skal for så vidt angår støtte til uddannelse ses i sammenhæng med rammebestemmelserne om uddannelsesstøtte fra november 1998 og Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001.
(30) Rammebestemmelserne kan anvendes på lufttransportsektoren, idet bestemmelserne specifikt vedrører denne sektor (jf. rammebestemmelsernes punkt 18). Desuden kan undtagelsen i rammebestemmelserne anvendes på finansieringen i denne sag, fordi der er tale om tiltag, der skal gøre det lettere for ansatte i en virksomhed at omstille sig til strukturelle eller teknologiske forandringer (jf. rammebestemmelsernes punkt 5), og fordi tiltagene vedrører en uddannelse, som Sabena selv gennemfører, eller som varetages af et offentligt uddannelsescenter, VDAB (jf. rammebestemmelsernes punkt 19).
(31) Det må dog undersøges, om det støttebeløb, der er ydet af offentlige instanser, overstiger den maksimale støtteintensitet, som Kommissionen vil kunne acceptere. For projektet udgør den maksimalt tilladte støtteintensitet 25 %, da det drejer sig om et specifik uddannelsesprojekt i en stor virksomhed uden for et støtteberettiget område (jf. rammebestemmelsernes punkt 32). Rammebestemmelsernes punkt 30 fastsætter i øvrigt, hvilke omkostninger der er støtteberettigede:
1) personaleomkostninger forbundet med undervisere
2) undervisernes og deltagernes rejseomkostninger
3) andre løbende udgifter (undervisningsmateriale, udstyr mv.)
4) afskrivninger af instrumenter og udstyr i forhold til den eksklusive anvendelse (heraf til det pågældende uddannelsesprojekt
5) udgifter til konsulentbistand i forbindelse med uddannelsesforanstaltningen
6) personaleomkostninger for deltagerne i uddannelsesprojekter, dog højst et beløb svarende til det sammenlagte beløb for de øvrige i nr. 1 til 5 nævnte støtteberettigede omkostninger. I den forbindelse må der kun tages hensyn til de timer, i hvilke de ansatte reelt har deltaget i uddannelsen, således at produktive timer eller tilsvarende ikke medregnes.
I denne sag udgør de støtteberettigede omkostninger summen af personaleomkostningerne til underviserne og til deltagerne og begrænses til personaleomkostningerne til underviserne, da der ikke er posteret andre støtteberettigede omkostninger (rejseomkostninger, andre løbende omkostninger, afskrivninger, konsulentbistand). De støtteberettigede omkostninger udgør 11600236 BEF for 1997, baseret på de belgiske myndigheders oplysninger i brevet af 26. november 1999, og 15300000 BEF for 1998, ligeledes ifølge myndighedernes oplysninger. Det vil sige i alt 26900236 BEF for de to år. Deraf følger, at det maksimale offentlige støttebeløb til projektet udgør 6725059 BEF svarende til en støtteintensitet på 25 %. Ud fra Belgiens oplysninger i anmeldelsen og i brevet af 26. november 1999 udgør den offentlige finansiering i form af statsstøtte 4019039 BEF, idet der tages højde for midlerne fra Den Europæiske Socialfond, nemlig 2509550 BEF for 1997, at man ikke har anmodet Socialfonden om midler i 1998, at beløbene fra VDAB og Sabenas sektorfond i 1997 blev begrænset til henholdsvis 1246319 BEF og 253170 BEF, at VDAB ydede et beløb på 10000 BEF i 1998, og at der som tidligere anført ikke var tale om statsstøtte hvad angår de midler, der blev tilført som betalt uddannelsesorlov. I lyset heraf rejser Kommissionen ikke indvendinger over for projektets finansiering, da undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), om uddannelsesstøtte finder anvendelse.
V. KONKLUSION
(32) Kommissionen konstaterer, at Belgien i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, ulovligt har iværksat projektet om uddannelsesstøtte til Sabena, som blev anmeldt til Kommissionen den 5. august 1997. Når der tages hensyn til ændringerne i finansieringsplanen, som Belgien redegør for i brevet af 26. november 1999, mener Kommissionen imidlertid, at projektet er foreneligt med fællesmarkedet -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Uddannelsesstøtten til luftfartsselskabet Sabena, som blev anmeldt til Kommissionen den 5. august 1997, og som Belgien, som angivet i brev af 26. november 1999, har ydet, er forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c).
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Belgien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2001.
Komission päätös,
tehty 18 päivänä heinäkuuta 2001,
koulutustuesta, jonka Belgia on myöntänyt Sabena-yhtiölle
(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 2350)
(Ainoastaan hollannin- ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2001/698/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(1),
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(2) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1) Belgia on ilmoittanut komissiolle 5 päivänä elokuuta 1997 päivätyllä kirjeellä Sabena-lentoyhtiötä koskevasta koulutustukihankkeesta (jäljempänä "hanke"). Belgia on toimittanut komissiolle lisätietoja 29 päivänä syyskuuta 1997, 2 päivänä joulukuuta 1997, 18 päivänä tammikuuta 1999, 24 päivänä maaliskuuta 1999 ja 26 päivänä toukokuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. Näistä tiedoista käy muun muassa ilmi, että hankkeen toteutus aloitettiin jo 18 päivänä marraskuuta 1997.
(2) Komissio on ilmoittanut Belgialle 25 päivänä lokakuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Belgia on vastannut komissiolle 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, jossa se esittää asiaa koskevia huomautuksia.
(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä toimenpiteestä.
(4) Komissio on saanut huomautuksia asianosaisilta. Komissio on toimittanut huomautukset Belgialle lausuntoa varten 27 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, eikä ole saanut Belgialta lausuntoa.
II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA
(5) Hanke oli määrä toteuttaa 1 päivän maaliskuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisenä aikana. Se koskee 522:ta yhtiön palkansaajaa, joista 122 työskentelee yrityksen teknisellä osastolla, 360 työskentelee rahti- ja 40 kaupallisella ja huolto-osastolla:
- Teknisellä osastolla Boeing 737- ja A310-koneiden korvaaminen A330-koneilla, lentokonekaluston yhdenmukaistaminen Swissair- ja Austrian Airlines -lentoyhtiöiden kalustojen kanssa, elektroniikan ja tietokoneiden täydellinen integrointi ja lisääntyvä komposiittimateriaalien käyttö edellyttävät henkilöstön kouluttamista ja sen ammattitaidon monipuolistamista,
- Rahti-osastolla tehtävien kehittyminen yhä asiakaskeskeisemmiksi ja Swissair Cargon kanssa tehtyyn yhteistyösopimukseen perustuvan toiminnan uudelleenorganisointi edellyttävät henkilöstöltä monipuolisempaa ammattitaitoa ja perustaitojen tarkistamista,
- Kaupallisella ja huolto-osastolla osa henkilöstöstä siirretään vaativampiin tehtäviin (myyntiedustajiksi, matkustamohenkilöstöön, lähtöselvitysvirkailijoiksi), jotka edellyttävät näiltä työntekijöiltä myös monipuolisempaa ammattitaitoa.
(6) Hankkeen koulutustoiminnan järjestää ja siitä vastaa Flanderin alueen työnvälitys- ja koulutusvirasto Vlaamse Dienst voor Arbeidsbemiddeling en Beroepsopleiding (VDAB). Toiminnan toteuttavat kokonaisuudessaan Sabenan tekninen yksikkö ja koulutusyksikkö Bruxelles-National-lentoasemalla, lukuun ottamatta tietoteknistä, kielellistä, viestintä- ja sosiaalialan koulutusta, jotka toteutetaan VDAB:n tiloissa.
(7) Hankkeen kustannukset ovat 64116000 Belgian frangia (1589000 euroa), josta vuoden 1997 kustannukset ovat 46538790 frangia ja vuoden 1998 kustannukset 17578352 frangia. Summa on jaettu seuraavalla tavalla:
TAULUKON PAIKKA
(8) Hankkeen rahoitussuunnitelmaan sisältyy tavoitteeseen 4 tarkoitettua Euroopan sosiaalirahaston tukea, jonka osuus on 25,31 prosenttia vuonna 1997 ja 29,65 prosenttia vuonna 1998. Rahoitussuunnitelma vuosille 1997 ja 1998 on seuraavanalainen:
TAULUKON PAIKKA
(9) Belgian viranomaiset ovat 26 päivänä toukokuuta 1999 päivätyssä kirjeessään todenneet, että tosiasialliset kustannukset vuonna 1997 olivat arvioitua pienemmät, sillä hankkeen toteutus viivästyi ja monet suunnitelluista koulutustoimista siirrettiin vuodelle 1998.
(10) Komissio päätti aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn ensinnäkin sen vuoksi, että toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä se on julkisista varoista yritykselle maksettavaa tukea, se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja se vääristää kilpailua. Lisäksi toimenpide ei täyttänyt perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa mainittujen poikkeusten edellytyksiä, sillä myönnetty julkinen rahoitus ylitti sen koulutustukea koskevan tuki-intensiteetin ylärajan, jonka komissio voi hyväksyä.
III BELGIAN JA MUIDEN ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSET
(11) Belgian viranomaiset toteavat 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyssä vastuksessaan ensinnäkin, että vuoden 1997 toteutuneet kustannukset olivat selvästi arvioitua pienemmät ja että Euroopan sosiaalirahaston tukea ei maksettu, koska Euroopan komissiolta ei saatu lupaa kilpailunäkökohtien vuoksi. Belgian viranomaisten mukaan hankkeen tosiasialliset kokonaiskustannukset ja rahoitussuunnitelma vuonna 1997 olivat lopulta seuraavanlaiset:
TAULUKON PAIKKA
TAULUKON PAIKKA
(12) Belgian viranomaiset lisäävät, että palkallisesta koulutusvapaasta maksettu 1010061 frangin määrä, josta 674594 frangia on palkanmenetyksestä ja 335467 frangia työnantajamaksuista aiheutuneita kuluja, ei ole valtiontukea, sillä se perustuu koko Belgian alueella ilman harkintavaltaa sovellettavaan yleiseen toimenpiteeseen. Tämän perusteella viranomaiset toteavat, että vuonna 1997 julkisen tuen yläraja oli 3289079 frangia, jos sallittu tuki-intensiteetti ei saa ylittää 25:tä prosenttia. Koska Belgian viranomaiset ovat myöntäneet 1499489 frangia, Euroopan sosiaalirahaston myöntämä summa vuodeksi 1997 saa olla enintään 1789590 frangia.
(13) Belgian viranomaiset täsmentävät, että Euroopan sosiaalirahasto ei myöntänyt vuodelle 1998 hankkeen toteuttamiseen lainkaan rahoitusta, ja että VDAB päätti kuitenkin tukea hanketta 10000 frangilla.
(14) Lentoyhtiöt SAS ja Lufthansa ovat esittäneet asianosaisina huomautuksia. Kumpikin korostaa, että Sabena on yksi niiden tärkeimmistä kilpailijoista Euroopassa ja että kyseinen Flanderin alueen myöntämä tuki vääristää kilpailua. Näin ollen yhtiöt pyytävät komissiota toteamaan kyseisen tuen yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. Lufthansa muistuttaa lisäksi, että Sabenalle on jo myönnetty merkittävää valtiontukea vuonna 1991, ja ehdottaa, että tuen ainutkertaisuuden periaatteen perusteella yhtiölle ei enää myönnettäisi uusia tukia.
IV ARVIOINTI TUESTA
(15) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille ja on vastoin kyseistä sopimusta, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden ja sopimuspuolten väliseen kauppaan.
(16) Nämä määräykset on syytä ottaa huomioon arvioitaessa VDAB:n ja muiden Belgian julkisten organisaatioiden vuosina 1997 ja 1998 hankkeelle myöntämää tukea.
(17) Edellä mainittujen määräysten mukaan "valtiontuella" tarkoitetaan jäsenvaltion keskushallinto-, alue- tai paikallisviranomaisten taikka sellaisten julkis- tai yksityisoikeudellisten laitosten myöntämää tukea, jotka kyseinen jäsenvaltio on perustanut tai nimennyt kyseistä tukea hallinnoimaan(4). Tässä tapauksessa on selvää, että VDAB ja muut hankkeen rahoitukseen osallistuvat Belgian viranomaiset on perustettu hallinnoimaan Flanderin alueen tai Belgian tasavallan ammatilliseen koulutukseen myöntämiä tukia.
(18) Lisäksi hankkeen rahoitustoimet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan sen vuoksi, että ne hyödyttävät sellaista yhtiötä, jonka lentoliikennetoiminta, joka on omiaan vaikuttamaan suoraan kauppaan, kattaa suurimman osan ETA:an kuuluvista jäsenvaltioista. Tämä pitää paikkansa erityisesti yhteisön siviili-ilmailumarkkinoiden vapauttamisesta annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 2407/92(5), (ETY) N:o 2408/92(6) ja (ETY) N:o 2409/92(7) ("kolmas ilmailupaketti") tultua voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993. Lisäksi tämä julkinen rahoitus vääristää kilpailua, koska sitä on myönnetty vain yhdelle yhtiölle, joka kilpailee yhteismarkkinoilla suoraan muiden yhteisön lentoyhtiöiden kanssa.
(19) Lisäksi hanke ei ole sellainen koulutustoimenpide, jota voitaisiin pitää "yleisenä toimenpiteenä", koska sen on laatinut tietty jäsenvaltioon kuuluva alue ja koska Flanderin alue ja VDAB voivat käyttää tämäntyyppisten koulutustoimien yhteydessä tiettyä harkintavaltaa tuensaajayrityksiä valitessaan(8). Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan ammatillisesta koulutuksesta vastaavien julkisten organisaatioiden myöntämälle tuelle oli tässä asiassa asetettu ehdoksi, että Flanderin alue toteaisi Sabenan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi Flanderin hallituksen 14 päivänä helmikuuta 1994 tekemän päätöksen(9) mukaisesti. Tämä toteaminen, joka edellyttää VDAB:n hallintokomitean kuulemista etukäteen, ei tapahdu suinkaan automaattisesti, kuten Belgian viranomaiset ovat todenneet 24 päivänä maaliskuuta 1999 komissiolle osoittamassaan kirjeessä. Tämän lisäksi kaikki vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi katsotut yritykset eivät vastaavassa tilanteessa saa koulutustoimiinsa valtiontukea, joten - kuten Belgian viranomaiset totesivat 26 päivänä toukokuuta 1999 päivätyssä kirjeessään - vaikeuksissa olevaksi yritykseksi katsominen ei Flanderissa merkitse automaattisesti, että yritykselle myönnetään myös koulutustukea.
(20) Näin ollen VDAB:n ja Belgian muiden julkisten organisaatioiden hankkeelle Sabenan riskiryhmiä tukevan alakohtaisen rahaston kautta myöntämä rahoitus - lukuun ottamatta palkallisena koulutusvapaana myönnettyä rahoitusta - on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(21) Tämä ei koske kuitenkaan hankkeen rahoituksen sitä osaa, joka maksetaan palkallisena koulutusvapaana. Kuten Belgian viranomaiset tarkentavat 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyssä vastauksessaan, palkallinen koulutusvapaa perustuu yleiseen järjestelmään, jota sovelletaan koko Belgiassa kaikilla elinkeinoaloilla ja jossa työntekijälle myönnetään hänen omasta pyynnöstään tietty tuntimäärä haluamaansa koulutusta varten, johon hän voi osallistua joko työajalla tai sen ulkopuolella. Koulutusvapaata myönnetään automaattisesti kaikille sitä pyytäneille, eikä asiasta vastaavalla viranomaisella eli liittovaltion työministeriöllä ole minkäänlaista harkintavaltaa tässä asiassa. Tämän vuoksi Belgian koulutusvapaajärjestelmää on pidettävä yleisenä toimenpiteenä, eivätkä sen mukaisesti maksettavat summat ole edellä mainituissa määräyksissä tarkoitettua valtiontukea.
(22) Koska Belgian hallitus on toteuttanut ilmoitetut koulutustoimet ennen kuin komissio on tehnyt asiaa kokevan päätöksen, se on laiminlyönyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla sille kuuluvat velvoitteet.
(23) Näin ollen on tärkeää tutkia, onko tämä tuki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan mukaista. Toisin kuin Lufthansa-yhtiö asianosaisena antamissaan huomautuksissa totesi, se, että Sabena on saanut rakenneuudistustukea vuonna 1991, ei estä millään tavoin soveltamasta yhtiöön 87 artiklan 2 ja 3 kohtiin sisältyviä poikkeuksia, sillä mainittua tuen ainutkertaisuuden periaatetta voidaan joka tapauksessa soveltaa ainoastaan rakenneuudistustukiin.
(24) Tässä tapauksessa ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a, b, ja c alakohtiin eikä ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohtiin sisältyviä määräyksiä.
(25) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdat ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdat sisältävät tiettyjen alueiden kehityksen edistämiseen tarkoitettuja tukia sallivia poikkeuksia. Kyseessä olevaan tukeen ei voida soveltaa näitä määräyksiä, sillä Zaventem, jota tämä koulutustoimenpide koskee, ei ole aluetukikelpoinen kunta.
(26) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohtia ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b ja d alakohtia ei myöskään voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä kyseessä olevalla toimella ei pyritä eurooppalaisen hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen eikä myöskään kulttuurin tai kulttuuriperinnön edistämiseen.
(27) Sen sijaan tässä tapauksessa voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainittua poikkeusta, joka koskee sellaisia tukia, jotka on tarkoitettu tietyn taloudellisen toiminnan kehittämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio nimittäin hyväksyy tämän poikkeuksen nojalla ammatilliseen koulutukseen tarkoitetun tuen myöntämisen tietyin rajoituksin ja ehdoin.
(28) Samalla kun komissio tiedotti 25 päivänä lokakuuta 1999 päivätyssä kirjeessään Belgian viranomaisille päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, se ilmoitti aikovansa soveltaa marraskuussa 1998 laadittuja koulutukseen myönnettävää tukea koskevia yhteisön puitteita(10). Nämä puitteet korvattiin myöhemmin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 68/2001(11). Tässä tapauksessa sovellettavat säännöt ovat kuitenkin täysin samanlaiset, ja on samantekevää, sovelletaanko tapaukseen marraskuussa 1998 hyväksyttyjä puitteita vai asetusta (EY) N:o 68/2001.
(29) Tämä lähestymistapa on ilmoitetun hankkeen kannalta parempi sen vuoksi, että vuotta 1998 edeltävä oikeuskehys sulki pois mahdollisuudet koulutukseen myönnettävää tukea koskevaan poikkeukseen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Joulukuussa 1994 julkaistun EY:n perustamissopimuksen entisten 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltamista valtiontukiin ilmailualalla koskevan komission tiedonannon V luvun 2 kohdan nojalla tätä poikkeusta voidaan soveltaa vain rakenneuudistustukiin(12). Koulutukseen myönnettävän tuen osalta joulukuussa 1994 julkaistun tiedonannon tulkitsemisessa on otettava huomioon marraskuussa 1998 hyväksytyt koulutukseen myönnettävää tukea koskevat yhteisön puitteet ja asetus (EY) N:o 68/2001.
(30) Lentoliikenne kuuluu yhteisön puitteiden soveltamisalaan, sillä se mainitaan niissä aivan erityisesti (puitteiden 18 kohdassa). Lisäksi puitteisiin sisältyvää poikkeusta voidaan soveltaa kyseessä oleviin rahoitustoimiin, sillä kyse on toimista, joilla pyritään helpottamaan yrityksen työntekijöiden mukautumista rakenteellisiin ja teknologisiin uudistuksiin (puitteiden 5 kohta), ja ne koskevat Sabena-yhtiön itse tai julkisen koulutuskeskuksen VDAB:n tarjoamaa koulutusta (puitteiden 19 kohta).
(31) On kuitenkin tärkeää varmistaa, että valtion varoista myönnettyjen tukien kokonaissumma ei ylitä sitä tuki-intensiteetin ylärajaa, jonka komissio voi hyväksyä. Tämän hankkeen suurin sallittu tuki-intensiteetti on 25 prosenttia, sillä kyseessä on erityiskoulutus, joka koskee tukialueen ulkopuolella olevaa suuryritystä (puitteiden 32 kohta). Tukikelpoiset kustannukset on lisäksi määritelty tarkasti puitteiden 30 kohdassa seuraavalla tavalla:
1) Kouluttajista aiheutuvat henkilöstökustannukset;
2) Kouluttajien ja koulutettavien matkakulut;
3) Muut juoksevat menot (aineisto, tarvikkeet, jne.);
4) Koneista ja kalustosta tehtävät poistot siltä osin kuin niitä käytetään kyseistä koulutushanketta varten;
5) Koulutustoimintaan liittyvien neuvontapalvelujen kustannukset;
6) Koulutushankkeisiin osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannukset 1-5 alakohdassa esitettyjen muiden tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään asti. Tältä osin voidaan ottaa huomioon ainoastaan ne tunnit, joiden aikana työntekijät ovat tosiasiallisesti osallistuneet koulutukseen, eivät siis työtunnit tai vastaavat.
Tässä tapauksessa tukikelpoisia kuluja ovat hankkeen kouluttajista ja koulutettavista aiheutuvat henkilöstökustannukset vain kouluttajista aiheutuvien henkilöstökustannusten osalta, sillä muita tukikelpoisia kuluja (matkakuluja, muita juoksevia menoja, poistoja ja konsulttipalveluja) ei ole. Vuonna 1997 nämä kustannukset olivat Belgian viranomaisten 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyssä kirjeessä antamien tietojen mukaan 11600236 Belgian frangia, ja vuonna 1998 ne olivat Belgian viranomaisten antamien ilmoitusten mukaan 15300000 frangia. Tukikelpoiset kokonaiskulut koko kahden vuoden jaksolla olivat siis 26900236 frangia. Tämän vuoksi hankkeen tukemiseksi mahdollisesti myönnettävä julkinen tuki on enintään 6725059 frangia, ja sallittu tuki-intensiteetti on 25 prosenttia. Belgian viranomaisten antamista tiedoista sekä 26 päivänä marraskuuta 1999 päivättyyn kirjeeseen sisältyvistä tiedoista käy kuitenkin ilmi, että hankkeen tukemiseksi myönnettävän valtiontuen loppusumma on 4019039 frangia, ottaen huomioon, että ESR:n tukitoimet vuodelle 1997 olivat vain 2509550 frangia, että ESR:n tukia ei myönnetty vuodelle 1998, että vuotta 1997 koskeva VDAB:n myöntämä tuki oli vain 1246319 frangia ja Sabenan alakohtaisen rahaston myöntämä tuki 253170 frangia, että vuonna 1998 VDAB:n myöntämä tuki oli 10000 frangia, ja - kuten aiemmin todettiin - että palkallisena koulutusvapaana myönnettyä tukea ei pidetä valtiontukena. Näin ollen komissio ei vastusta tämän hankkeen rahoitusta, sillä siihen voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista koulutustukea koskevaa poikkeusta.
V PÄÄTELMÄT
(32) Komissio toteaa, että Belgia on myöntänyt tukea Sabena-lentoyhtiötä koskevaan 5 päivänä elokuuta 1997 ilmoitettuun koulutushankkeeseen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Komissio katsoo kuitenkin, että niiden rahoitussuunnitelmaan tehtyjen muutosten johdosta, joihin Belgia on vedonnut 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyssä kirjeessä, tämä hanke on yhteismarkkinoille soveltuva,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Sabena-lentoyhtiölle myönnetty koulutustuki, josta Belgia on ilmoittanut komissiolle 5 päivänä elokuuta 1997 ja jonka se on toteuttanut 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyssä kirjeessä ilmoitetun mukaisesti, soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2001.