Kommissionens beslutning
af 9. februar 2000
om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen
(Sag COMP/M.1641 - Linde/AGA)
(meddelt under nummer K(2000) 352)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2002/343/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 57, stk. 2, litra a),
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97(2), særlig artikel 8, stk. 2,
under henvisning til Kommissionens beslutning af 30. september 1999 om at indlede procedure i denne sag,
efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens indsigelser,
efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser(3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Den 1. september 1999 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 4064/89 (fusionsforordningen) en anmeldelse af en fusion, hvorefter Linde Aktiengesellschaft (Linde) erhverver kontrollen, jf. artikel 3, stk. 1, litra b), i fusionsforordningen, med hele AGA AB (AGA) ved køb af aktier.
(2) Den 30. september 1999 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c), og EØS-aftalens artikel 57.
(3) Det rådgivende udvalg behandlede udkastet til den foreliggende beslutning den 24. januar 2000.
I. PARTERNE OG TRANSAKTIONEN
(4) Linde driver virksomhed inden for produktionsanlæg, transportteknik, køleteknik og fremstilling og salg af industrigasser. AGA driver ligeledes virksomhed inden for fremstilling og salg af industrigasser.
(5) Linde ejer allerede på nuværende tidspunkt AGA-aktier, svarende til 21,76 % af kapitalen med 14,45 % af stemmerettighederne. På grundlag af aftaler af 15. august 1999 med suspensiv betingelse erhvervede Linde i alt 66891874 A-aktier og 41974157 B-aktier fra seks storaktionærer i AGA. Dette svarer til, at Linde har kapitalinteresser i AGA på mere end 66 %.
(6) Linde har derudover i mellemtiden på grundlag af et offentligt overtagelsestilbud erhvervet AGA's øvrige kapital, der er opdelt i A-aktier og B-aktier.
II. FUSION
(7) Transaktionen er en fusion som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), da Linde erhverver enekontrollen med AGA.
III. FÆLLESSKABSDIMENSION
(8) De deltagende virksomheders samlede omsætning på verdensplan overstiger tilsammen 5 mia. EUR(4). Lindes og AGA's samlede omsætning i Fællesskabet overstiger hver især 250 mio. EUR. Parterne har ikke over to tredjedele af deres samlede omsætning på fællesskabsplan i én og samme medlemsstat. Den anmeldte fusion er derfor af fællesskabsdimension. Der er desuden tale om en samarbejdssag efter EØS-aftalens artikel 57 sammenholdt med artikel 2, stk. 1, litra c), i protokol 24 til denne aftale.
IV. VURDERING EFTER FUSIONSFORORDNINGENS ARTIKEL 2
A. RELEVANTE PRODUKTMARKEDER
(9) Linde og AGA driver begge virksomhed inden for fremstilling og salg af industrigasser samt medicinske gasser og højrene gasser.
(10) Som industrigasser betegnes alle gasser og gasblandinger, som leveres af gasudbyderne til meget forskellige anvendelsesformål inden for teknik og forskning. De hyppigst anvendte industrigasser er oxygen, nitrogen, argon, kuldioxid, acetylen og hydrogen samt blandinger heraf. Blandt industrigasser i snævrere forstand hører ikke medicinske gasser og gasser, hvis renhed ligger over den normale renhed, eller hvis blandingsnøjagtighed er større end for gasblandinger til industriel brug.
(11) Industrigasser kan udvindes fra luften, på grundlag af syntetiske processer og fra naturlige kilder. Luftgasser udvindes gennem kondensering og separering af luft i dens bestanddele. Luft består af 20,95 % oxygen, 78,09 % nitrogen, 0,93 % argon og 0,03 % andre ædelgasser som neon, krypton, xenon og helium. Acetylen og hydrogen frembringes i kemiske processer. Kuldioxid ("kulsyre") stammer fra naturlige kilder eller opstår som biprodukt i forbindelse med kemiske processer. Helium udvindes fra naturlige kilder.
(12) Ifølge den anmeldende part tegner luftgasserne sig for ca. 75 % af omsætningen i forbindelse med industrigasser, og de gasser, som udvindes på grundlag af syntetiske processer eller fra naturlige kilder, tegner sig for 25 %.
(13)
TABELPOSITION
(14) Den anmeldende part har anført, at industrigasser kan sammenfattes til grupper med lignende anvendelsesformål/-muligheder. I forbindelse med næsten alle anvendelsesmuligheder er det således muligt at substituere en gasart med en anden, såfremt dennes fysiske/kemiske egenskaber er egnede til den pågældende anvendelse. Gasblandinger kan generelt erstattes af enkeltgasser. Nitrogen, argon og kuldioxid egner sig til anvendelse som inertgas, mens flydende nitrogen, flydende argon, flydende helium samt flydende og fast kuldioxid kan anvendes til køleformål. Derudover udgør svejsebeskyttelsesgasser som kuldioxid, argon og gasblandinger en gasgruppe, og endelig kan luft og oxygen ligeledes omfattes af én gasgruppe.
(15) Den anmeldende part har endvidere anført, at industrigasser kan erstattes af alternative ikke-gasbaserede metoder i forbindelse med 60 % af anvendelsesmulighederne. Der er her tale om følgende anvendelsesområder: varmebehandling metallurgi, oxygenberigelse, herunder glas/smelteprocesser, forbindelse/sammenføjning/adskillelse, inertering/kemi, kuldebehandling levnedsmidler, fremstilling af direkkevarer, vandrensning, ætsning og dotering i forbindelse med halvleder/elektroteknik/lysteknik, anvendelse til køle- og trykformål inden for plast- og gummiindustrien samt respiration og narkotisering. Da kunderne på de førnævnte anvendelsesområder ikke kun anvender gasbaserede metoder, men også ikke-gasbaserede metoder, bør metoder, som er baseret på alternative teknologier, omfattes af markedsafgrænsningen. Den anmeldende part foreslår i den henseende, at de relevante produktmarkeder afgrænses på grundlag af de ti væsentligste anvendelsesområder.
(16) På grundlag af resultaterne af undersøgelserne i denne sag samt undersøgelserne i den parallelle sag M.1630 - Air Liquide/BOC mener Kommissionen, at industrigasser på grund af de enkelte gassers forskellige kemiske og fysiske egenskaber generelt ikke er indbyrdes substituerbare. Alt efter deres kemiske og fysiske egenskaber anvendes industrigasser i produktionsprocesser for at opnå et bestemt resultat for den pågældende specielle anvendelse. Da kundernes behov - alt efter anvendelse - afviger stærkt fra hinanden, kan der ikke tages udgangspunkt i en generel substitutionsmulighed. Til en bestemt anvendelse kan mere end en gasart ganske vist besidde de egenskaber, der principielt er af afgørende betydning for den pågældende anvendelse, f.eks. kan både nitrogen og argon anvendes til inertering og både nitrogen og kuldioxid til dybfrysning af levnedsmidler. Man må imidlertid også i sådanne tilfælde gå ud fra, at én af disse gasser i teknisk henseende er den mest overlegne i forbindelse kundens særlige anvendelse. Det betyder, at der i realiteten ikke er nogen substitutionsmulighed for kunden, da dette ville være forbundet med proces- og kvalitetsforringelser. De kunder, som Kommissionen har forhørt sig hos som led i undersøgelserne af denne sag samt undersøgelserne i den parallelle sag M.1630 - Air Liquide/BOC, har da også næsten uden undtagelse bestridt, at de industrigasser, som de anvender, kan erstattes af andre.
(17) På grundlag af resultaterne af indersøgelserne i denne sag samt undersøgelserne i den parallelle sag M.1630 - Air Liquide/BOC mener Kommissionen fortsat, at industrigasser generelt ikke kan erstattes af ikke-gasbaserede metoder. Navnlig har de kunder, som Kommissionen har været i kontakt med som led i denne sag, næsten uden undtagelse erklæret, at industrigasser efter deres opfattelse ikke kan erstattes af ikke-gasbaserede metoder, f.eks. mekaniske eller kemiske metoder.
(18) Med hensyn til visse anvendelsesområder kunne der ganske vist være tale om en substitutionsmulighed, f.eks. anvendelsen af kompressionskøleanlæg i stedet for kuldioxid og nitrogen til frysning og køling af levnedsmidler eller anvendelse af luft i stedet for oxygen ved stålfremstilling. Sidstnævnte vil dog formentlig være forbundet med et større energiinput samt kvalitetsforringelser og dermed en procesforringelse, således at dette for så vidt ikke kan betragtes som en egentlig substitutionsmulighed. Hvad angår det første eksempel, skal det tages i betragtning, at der ved en omstilling fra kuldioxid og nitrogen til frysning og køling af levnedsmidler til kompressionskøleanlæg skal træffes beslutning om et nyt system. På baggrund af de investeringer, der er nødvendige til en sådan omstilling, kan det ikke antages, at køberen på kort sigt vil kunne omstille sin produktion til en ikke-gasbaseret metode i tilfælde af en permanent forhøjelse af priserne på de indkøbte industrigasser.
(19) Kommissionen mener derfor, at de enkelte gasarter hver især skal betragtes som relevante produktmarkeder på grund af deres specifikke kemiske og fysiske egenskaber.
(20) Leveringen af industrigasser hos kunder, som har et stort kontinuerligt behov, sker enten via rørledning fra gasleverandørens sammenkoblede rørledningsnet eller fra et anlæg, der er placeret på kundens grund (on site) og tilpasset dennes behov og produktionsmængde. Storkunder, hvis forbrug ikke er så stort, at opførelsen af et on site-anlæg er økonomisk velbegrundet, forsynes via tanke. Gasserne leveres i tankvogne som regel i flydende form. Derudover leveres industrigasser også i flasker. Gasblandinger til industrielle, medicinske og videnskabelige formål, højrene gasser, ædelgasser og reaktive gasser til halvlederindustrien fyldes ligeledes på flasker og markedsføres i denne form.
(21) På grundlag af den anmeldende parts oplysninger og de oplysninger, der er fremkommet i den parallelle sag M.1630 - Air Liquide/BOC, er Kommissionen af den opfattelse, at de relevante produktmarkeder skal opdeles efter de tre distributionskanaler - on site-anlæg/rørledning, tankvogne og flasker. De anlæg, der er placeret hos kunderne, adskiller sig fra hinanden alt efter leveringsmåden, og priserne for de enkelte gasarter afviger, som den anmeldende part også har anført, betydeligt fra hinanden alt efter distributionskanal. Kommissionens undersøgelser i denne og i den parallelle sag M.1630 - Air Liquide/BOC har bekræftet, at både konkurrenterne og kunderne betragter de tre distributionskanaler som særskilte relevante produktmarkeder.
B. RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER
(22) Ifølge den anmeldende part er det relevante geografiske marked Fællesskabet. De gasproducenter, der opererer i hele Fællesskabet, er - om end med forskellige markedsandele - repræsenteret i næsten alle medlemsstater og leverer gasser via alle sædvanlige distributionsformer. Det forhold, at leveringen af flaskegas på tværs af medlemsstaternes grænser er af forholdsvis ringe betydning, ændrer intet ved det forhold, at det geografiske marked omfatter Fællesskabet. Alle konkurrenter forsyner nemlig kunder i medlemsstaterne via on site-anlæg og rørledninger, konkurrerer med hinanden og bestemmer således markedsgrænserne.
(23) Kommissionens undersøgelser i denne sag og i den parallelle sag M.1630 - Air Liquide/BOC har vist, at de relevante geografiske markeders rækkevidde bestemmes af den pågældende gasarts egenskaber og den pågældende distributionsform.
(24) Med hensyn til forsyningen af kunder via on site-anlæg skal der tages udgangspunkt i, at alle væsentlige leverandører af industrigasser råder over den nødvendige knowhow og de fornødne ressourcer til at opføre og drive sådanne anlæg overalt i EØS. Derfor kan alle betydelige leverandører også deltage i licitationer i relation hertil i hele EØS og afgive tilbud på opførelsen og driften af on site-anlæg. Som følge heraf er de relevante geografiske markeder hele EØS.
(25) For så vidt angår forsyningen af købere via tankvogne, må det på grund af høje transportomkostninger antages, at det i det mindste med hensyn til luftgasserne oxygen og nitrogen kun kan ske rentabelt inden for en leveringsradius på ca. 200 km fra påfyldningsanlægget. Selv hvis de enkelte påfyldningsanlægs leveringsradier overlapper hinanden, må det antages, at de relevante geografiske markeder ikke omfatter hele EØS, men derimod principielt skal afgrænses til nationale markeder. Herfor taler ligeledes de prisforskelle, som Kommissionen har konstateret i medlemsstaterne.
(26) Hvad angår salget af flaskegas, har også den anmeldende part anført, at der stort set ikke finder leveringer sted på tværs af grænserne. De relevante geografiske markeder for flaskegas skal derfor afgrænses til lokale markeder. Påfyldningsanlæggenes leveringsradier overlapper hinanden på en sådan måde, at hovedparten af de lokale markeder som regel fuldstændigt dækker en medlemsstats samlede område. Konkurrencen mellem i det mindste de store leverandører er derfor ikke begrænset til konkurrence på lokalt eller regionalt plan, men omfatter derimod hele medlemsstaten. Kommissionens nedenstående vurdering er derfor baseret på relevante geografiske markeder for flaskegas, som omfatter en medlemsstats samlede område.
C. KONKURRENCEVURDERING
(27) Det kan antages, at fusionen vil skabe dominerende stillinger for Linde/AGA på markederne for flaskegas i Nederlandene samt for flydende gas og flaskegas i Østrig.
1. TYSKLAND
aa) Markedsstrukturen i Tyskland er kendetegnet ved, at både Linde og Messer har store markedsandele.
(28) Tyskland er langt det største marked for industrigasser i EØS og har desuden det største antal konkurrenter. I Tyskland er de førende leverandører af industrigasser Linde og virksomheden Messer Griesheim GmbH (Messer), hvori Hoechst Aktiengesellschaft har en kapitalandel på 66 2/3 % og familien Messer en kapitalandel på 33 1/3 %. Linde og Messer havde i 1997 hver især en markedsandel på det samlede marked for industrigasser på [25-30](5) %(6). Andre mere betydende leverandører i Tyskland er AGA Gas GmbH & Co. KG (AGA), et datterselskab af AGA, og Air Liquide GmbH (Air Liquide), et datterselskab af L'Air Liquide SA. Markedsandelene på det samlede marked for industrigasser udgjorde i 1997 for AGA [10-15]* % og for Air Liquide [10-15]* %(7). Også gasleverandørerne Air Products and Chemicals, Inc. (Air Products) og Praxair, Inc. (Praxair), som driver virksomhed på globalt plan, er, om end kun i begrænset omfang, aktive i Tyskland. Deres markedsandele i 1997 på det samlede marked for industrigasser udgjorde [mindre end 5]* % for Air Products og [mindre end 5]* % for Praxair(8). I 1997 var desuden også virksomheden BOC Group plc. (BOC) aktiv i Tyskland med en markedsandel på det samlede marked for industrigasser på [mindre en 5]* %(9). I mellemtiden er BOC's aktiviteter i Tyskland dog blev overtaget af Air Liquide.
(29) I 1997 tegnede de øvrige leverandører på det samlede marked for industrigasser i Tyskland sig for en markedsandel på [10-15]* %(10). Heriblandt hører f.eks. virksomheden Westfalen Aktiengesellschaft, som opererer i hele Tyskland, samt leverandører, der hovedsagelig er regionalt koncentreret, f.eks. Sauerstoffwerk Friedrichshafen GmbH, Sauerstoffwerk Friedrich Guttroff GmbH og basi Schöberl GmbH & Co. Desuden opererer den norske virksomhed Hydrogas AS (Hydrogas) også som leverandør af CO2 i Tyskland. I alt findes der ca. 30 mindre leverandører på området i Tyskland.
(30)
TABELPOSITION
(31)
TABELPOSITION
(32) I Tyskland tegnede luftgasserne oxygen og nitrogen sig i 1998 for ca. 60 % af al omsætning i forbindelse med salget af flydende gas, mens luftgasserne oxygen, nitrogen og argon tegnede sig for ca. 78 % af al omsætning. Messer har i forbindelse med flydende oxygen en markedsandel på; værdimæssigt 35-40 % og Linde en markedsandel på; [30-35]* %. Med hensyn til flydende nitrogen har Messer en markedsandel på; værdimæssigt 35-40 % og Linde en markedsandel på; [25-30]* %. I forbindelse med flydende argon har Messer en markedsandel på; værdimæssigt 40-45 % og Linde en markedsandel på; [30-35]* %.
(33) I Tyskland tegnede oxygen, nitrogen, argon og blandinger heraf sig i 1998 for 69 % af al omsætning i forbindelse med salget af flaskegas. Med hensyn til oxygen i flasker har Messer en markedsandel på; værdimæssigt 30-35 % og Linde en markedsandel på; [25-30]* %. I forbindelse med nitrogen i flasker har Linde en markedsandel på; værdimæssigt [25-30]* % og Messer en markedsandel på; 20-25 %. Med hensyn til argon og blandinger heraf i flasker har Messer en markedsandel på; værdimæssige 30-35 %, mens Lindes markedsandel ligger på; [25-30]* %.
bb) Begge førende virksomheder rå;der over en landsdækkende infrastruktur, et landsdækkende distributionsnet og en omfattende fast kundekreds.
(34) I luftsepareringsanlæg udskilles de enkelte luftgasser i flydende form. De fyldes enten via fordampning i luftform på; flasker i fyldeanlæg på; luftsepareringsanlæggets områ;de og leveres direkte derfra til store flaskekunder. Luftgasser leveres imidlertid også; som flydende gas med tankvogne direkte til den endelige aftager eller til fyldeanlæg, som ikke har en direkte forbindelse til et luftsepareringsanlæg. Her fyldes de på; flasker og bringes på; markedet. Aftagere af flydende gas og flaskegas er ikke kun endelige aftagere, men også; så;kaldte videreforhandlere. Videreforhandlere er for det mest mindre regionale gasproducenter eller gasforhandlere, som på; egne påfyldningsanlæg fylder den leverede flydende gas på; flasker eller sælger leveret flaskegas til de endelige aftagere på; egne salgssteder.
(35) I forbindelse med aktiviteterne inden for flydende gas og flaskegas er transportomkostningerne af væsentlig betydning. Transportomkostningernes andel ligger med hensyn til flydende oxygen og nitrogen på; 40 % og i forbindelse med den væsentligt dyrere flydende argon på; trods alt 10 %. Transportomkostningerne videregives i overvejende grad til kunderne og indgå;r i prisen. Jo tættere en leverandørs produktions-, salgs- og distributionsnet er, desto lettere er vedkommende i stand til at minimere transportomkostningerne gennem leveringsmuligheder tæt på; kunderne. Som det også; er anført i anmeldelsen, er det i dag så;ledes i mindre grad produktionsomkostningerne, der spiller en rolle i forbindelse med priskonkurrencen, og i højere grad distributions-, salgs- og administrationsomkostningerne.
(36) Linde og Messer rå;der i forhold til deres konkurrenter over et væsentligt tættere produktions-, salgs- og distributionsnet i Tyskland. Derudover har Messer en traditionelt særlig stærk stilling i Region Vest (Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland), og Linde har en traditionelt særlig stærk stilling i Region Syd (Baden-Württemberg, Bayern), som har den højeste bruttoværditilvækst inden for fremstillingsvirksomhed. I Tyskland tegner Region Vest sig for 36 % og Region Syd sig for 35 % og dermed for mere end to tredjedele af bruttoværditilvæksten inden for fremstillingsvirksomhed. Region Nord (Niedersachsen, Hamburg, Bremen, Schleswig-Holstein) og Region øst (Mecklenburg/Vorpommern, Brandenburg, Berlin, Sachsen-Anhalt, Thüringen, Sachsen) tegner sig derimod kun for henholdsvis 14 % og 15 % af bruttoværditilvæksten.
(37)
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(38) Bytteaftaler kan ligeledes anvendes til at nedbringe transportomkostningerne. Linde og Messer har indgået en bytteaftale, hvorefter Linde forsyner Messer med flydende oxygen og nitrogen fra sine luftsepareringsanlæg i Worms (Region Vest) og Leuna (Region Øst), mens Messer forsyner Linde med flydende oxygen fra sit luftsepareringsanlæg i Hürth (Region Vest). Den aftalte mængde udgør 7 mio. m3 oxygen pr. år.
(39)
TABELPOSITION
(40) Ifølge den anmeldende part findes der ca. 450000 aftagere af industrigasser i Tyskland. Linde har i Tyskland [færre end 200000]* kunder. Heraf er [...]* storkunder med decentrale produktionssteder, som forsynes med gas via rørledning eller et on site-anlæg. Yderligere ca. [...]* er kunder med behov for tankprodukter, men også gasser i stålflasker samt kunder med et relativt stort behov for flaskegas. Disse kunder serviceres direkte af Linde-sælgere. De øvrige aftagere [...]*, er mindre kunder med et behov på 1-10 flasker pr. år og en omsætning på mindre end [...]* DEM pr. år. Disse serviceres af knap 800 Linde-forhandlere. Forhandleren sælger udelukkende flaskegas fra Linde(11), for dennes regning.
(41) Messer har i Tyskland en fast kundekreds på 150000-200000. Til servicering af de mindre kunder har Messer 850 forhandlere.
(42) Både Lindes og Messers tætte net af produktions- og salgssteder sikrer en stor produkttilgængelighed, forsyningssikkerhed og korte afstande og giver begge virksomheder afgørende omkostningsfordele i forhold til deres konkurrenter.
cc) Trods markedsstrukturen, som er kendetegnet ved, at Linde og Messer har store markedsandele, taler udviklingen med hensyn til markedsandele og priser over tid for, at der er en væsentlig konkurrence mellem de to virksomheder.
(43) Som anført ovenfor er markedsstrukturen på markederne for flydende gas og flaskegas i Tyskland kendetegnet ved store markedsandele hos de førende leverandører Linde og Messer, som desuden begge i forhold til deres konkurrenter har betydelige fordele med hensyn til infrastruktur og salgsnet. Ganske vist kan store markedsandele hos kun to virksomheder være et stærkt indicium for et duopol med dominerende stilling. Det kan imidlertid ikke alene på grundlag af en sådan markedsstruktur sluttes, at der nødvendigvis foreligger en fælles markedsdominans, i det mindste ikke når der er væsentlige holdepunkter for, at der er tale om en betydelig konkurrence mellem de to førende virksomheder.
(44) I det foreliggende tilfælde er der ganske vist også tale om, at industrigasser er homogene produkter, hvilket som regel gør en oligopolistisk parallel adfærd lettere. I den henseende skal det imidlertid også tages i betragtning, at der på markederne for industrigasser findes en vis differentiering af udbuddet med hensyn til anvendelsesteknikkerne. Gasproducenternes udvikling af nye anvendelsesteknikker og udbuddet af anvendelsesspecifik bistand udgør foruden prisen et væsentligt handlingsparameter på disse markeder. På nuværende tidspunkt kan industrigasser ifølge Linde anvendes til mellem 500 og 1000 forskellige formål. Dette antal øges hele tiden. Som anført af Linde blev indtil en tredjedel af de gasmængder, der blev solgt sidste år, således anvendt til formål, hvor man for ti år siden endnu ikke regnede med at kunne anvende industrigasser.
(45) Alligevel kan det på grundlag af den beskrevne markedsstruktur og gassernes principielle homogenitet være nærliggende at antage, at der foreligger et duopol med dominerende stilling. Mod en sådan antagelse taler imidlertid udviklingen i markedsandelene over tid samt prissætningen i forbindelse med de forskellige gasarter.
(46) Linde har som led i proceduren forelagt et omfattende talmateriale om udviklingen i markedsandelene og gennemsnitsindtægterne i forbindelse med de enkelte gasarter fra 1986 og fra 1989 for flydende gas, som fra 1994 er baseret på data fra VCI (Verband der Chemischen Industrie). Ifølge dette materiale har Lindes og Messers markedsandele bevæget sig i forskellige retninger med hensyn til de enkelte gasarter. Udviklingen i gennemsnitsindtægterne fra de enkelte gasarter viser ligeledes klare forskelle mellem Linde og Messer. Begge forhold tyder på, at der var en væsentlig konkurrence mellem Linde og Messer.
(47) Hvad angår de flydende gasser oxygen og argon, er Lindes markedsandel faldet en anelse i de seneste ti år (oxygen med 1,6 procentpoint, argon med 0,3 procentpoint). Med hensyn til flydende nitrogen er markedsandelen steget en anelse i denne periode (med 1,6 procentpoint). I alle tilfælde der ikke tale om en kontinuerlig udvikling. I nogle år lå markedsandelene over markedsandelene i 1989, i andre år under disse. Heroverfor er Messers markedsandel faldet betydeligt i forbindelse med alle tre flydende gasser (oxygen med 6,1 procentpoint, nitrogen med 4,5 procentpoint og argon med 8,5 procentpoint). Heller ikke her var der tale om en kontinuerlig udvikling. Derudover viser udviklingen i markedsandelene inden for de enkelte gasarter ikke samme tendens hos Linde og Messer. Der er således år, hvor Lindes markedsandel inden for en bestemt gasart er steget kraftigt, mens Messers markedsandel er gået markant tilbage. Der er ligeledes år, hvor udviklingen var omvendt.
(48) Lindes markedsandel inden for flydende oxygen faldt således en anelse mellem 1989 og 1992, mens den i samme periode steg markant hos Messer med 5 procentpoint. I perioden 1993-1995 steg Lindes markedsandel en anelse, mens den faldt hos Messer. I perioden 1996-1999 faldt Lindes markedsandel en anelse, mens Messer oplevede et fald på 8 procentpoint. Med hensyn til flydende argon var Messers markedsandel præget af stærkere udsving i perioden 1989-1999. Messers markedsandel faldt i perioden 1989-1994 med 11 procentpoint, steg i perioden 1995-1997 med næsten 7 procentpoint og faldt indtil 1999 igen med 4 procentpoint. Lindes markedsandel inden for flydende argon var derimod i hele perioden 1989-1999 i det væsentlige den samme med mindre udsving. Med hensyn til flydende nitrogen steg Lindes markedsandel i perioden 1989-1995 med mindre udsving fra år til år med 3 procentpoint, mens der var tale om et mindre fald i perioden 1996-1999. Messers markedsandel inden for flydende nitrogen faldt i perioden 1989-1993 med 7 procentpoint, mens den i den efterfølgende periode med forskellige tendenser igen steg med i alt 3 procentpoint.
(49) Med hensyn til flaskegas er Lindes markedsandel i de seneste 13 år generelt faldet kraftigt (alt efter gasart med 11-17 procentpoint). Denne udvikling forløb relativt kontinuerligt. Messers markedsandel har derimod været mere eller mindre konstant eller er faldet en anelse, med undtagelse af acetylen, hvor Messers markedsandel er steget med 9 procentpoint.
(50) Hvad angår konkurrence fra anden side, kan der konstateres en kraftig stigning i Air Liquides markedsandele med hensyn til næsten alle gasarter inden for såvel flydende gas som flaskegas. Som resultat af denne udvikling kan det fastslås, at Air Liquide i de seneste ti år er blevet fast etableret i Tyskland som leverandør på markederne for flydende gas og flaskegas. De øvrige leverandører, der er anført i betragtning 29, og som ikke er omfattet af gruppen af de syv største gasproducenter, tegner sig ligeledes generelt for betydelige stigninger i markedsandelene.
(51) Linde har som led i proceduren fremlagt talrige eksempler på betydelige prisnedsættelser i konkurrencen om eksisterende kundeforhold. Disse eksempler kan i betragtning af Lindes store antal kunder i sagens natur kun omfatte en relativ lille del af virksomhedens eksisterende faste kundekreds. Den tendens, som kommer til udtryk i disse eksempler samt i de "konkurrencebalancer" der blev fremlagt sammen med anmeldelsen, bekræftes imidlertid også af udviklingen i gennemsnitsindtægterne (indtægter i DEM/m3).
(52) Ligesom udviklingen i markedsandele viser udviklingen i Lindes og Messers gennemsnitsindtægter et forskelligt billede. Med hensyn til flydende oxygen faldt Lindes gennemsnitsindtægter i perioden 1994-1999 med [...]* % og Messers gennemsnitsindtægter med [...]* %. Begge leverandørers gennemsnitsindtægter lå i 1999 og også i de fleste foregående år over gennemsnitsindtægterne på det samlede marked. Med hensyn til flydende nitrogen faldt Lindes gennemsnitsindtægter med [...]* % og Messers med [...]* %. Både i 1994 og i 1999 svarede Lindes gennemsnitsindtægter til gennemsnitsindtægterne på det samlede marked, mens Messers indtægter i 1994 lå under og i 1999 over gennemsnittet på markedet. Med hensyn til flydende argon faldt Lindes gennemsnitsindtægter med [...]* % og Messers med [...]* %. Alligevel lå Lindes gennemsnitsindtægter i hele perioden væsentlig over markedsgennemsnittet, mens Messers lå væsentligt under gennemsnittet på markedet. Inden for flaskegas kan der konstateres en lignende forskellig udvikling. Med hensyn til oxygen i flasker lå Lindes gennemsnitsindtægter således væsentligt over markedsgennemsnittet i hele perioden 1994-1999, mens Messers indtægter i de enkelte år omtrent svarede til eller lå under gennemsnittet på markedet. Omvendt lå Lindes gennemsnitsindtægter i forbindelse med acetylen i flasker markant under markedsgennemsnittet, mens Messers indtægter lå markant over gennemsnittet. Med hensyn til argon i flasker lå begge leverandørers gennemsnitsindtægter med forskellig afstand under markedsgennemsnittet.
(53) Heller ikke med hensyn til homogene produkter kan der på grundlag af gennemsnitsindtægter siges noget entydigt om konkurrenternes prissætning. I forbindelse med homogene produkter bortfalder ganske vist de problemer, der kan opstå i forbindelse med differentierede produkter som følge af de enkelte leverandørers forskellige produktsammensætning. Også i forbindelse med homogene produkter kan en forskellig kundestruktur med tilsvarende forskellige forsyningsmængder imidlertid påvirke forholdet mellem gennemsnitsindtægter og faktiske priser. Alligevel giver gennemsnitsindtægterne i forbindelse med homogene produkter væsentlige holdepunkter for de enkelte leverandørers prissætning. Dette er i den foreliggende sag så meget desto mere tilfældet, da Linde og Messer har markedsandele af en sammenlignelig størrelsesorden. Det kan derfor også antages, at deres faste kundekreds hver især har en sammenlignelig struktur. Den forskellige udvikling i Lindes og Messers gennemsnitsindtægter, der er beskrevet i betragtning 52, er derfor et klart indicium for, at der er priskonkurrence mellem de to virksomheder.
(54) På baggrund heraf kan det ved en samlet betragtning lægges til grund, at der er en aktiv konkurrence mellem Linde og Messer. Trods den duopolistiske markedsstruktur er konkurrencen mellem de to virksomheder stadig så udpræget, at det ikke er rimeligt at antage, at der ikke er en væsentlig konkurrence mellem Linde og Messer.
Resultat
(55) Det kan derfor ikke konstateres, at Linde og Messer på nuværende tidspunkt udgør et duopol med dominerende stilling.
Situation efter fusionen
(56) Som følge af fusionen øges Lindes markedsandel på de fleste berørte markeder med 5-10 %. Linde bliver dermed på en række markeder den førende virksomhed i stedet for Messer. Samtidig øges den afstand, som de to førende leverandører i fællesskab har til deres konkurrenter. Intet tyder dog på, at stigningen i Lindes markedsandel vil medføre en væsentlig ændring af konkurrencen mellem Linde og Messer og i fremtiden vil føre til en situation, hvor den konkurrence, der på nuværende tidspunkt findes mellem Linde og Messer, vil være afgørende svækket. Med Lindes overtagelse af AGA bortfalder en af Lindes og Messers konkurrenter ganske vist. Dermed vil de tilskyndelser til konkurrence inden for den førende gruppe, der kommer fra konkurrencen fra anden side, formentlig blive mindre. I den forbindelse skal det imidlertid tages i betragtning, at der foruden AGA også er andre store leverandører af industrigasser på markederne for flydende gas og flaskegas i Tyskland, og at der navnlig med Air Liquide fortsat vil være den konkurrent på markedet, som i løbet af de seneste ti år har opnået langt den største stigning i markedsandelene. For så vidt som konkurrencen fra anden side tidligere har bidraget til, at der også var en aktiv konkurrence mellem Linde og Messer, vil situationen derfor ikke ændre sig så meget, at en væsentlig konkurrence mellem de to førende virksomheder vil bortfalde i fremtiden.
Resultat
(57) Det kan derfor antages, at fusionen ikke vil skabe et duopol med dominerende stilling bestående af Linde/AGA og Messer på markederne på flydende gas og flaskegas i Tyskland.
2. NEDERLANDENE
aa) På markederne for flydende gas og flaskegas i Nederlandene opererer i det væsentlige fire hovedleverandører.
(58) I Nederlandene driver følgende væsentlige leverandører virksomhed på markederne for flydende gas og flaskegas: Linde via NV Hoek's Machine en Zuurstoffabriek, som kontrolleres af Linde, AGA via AGA Gas BV, Air Products via Air Products Nederland BV og Air Liquide via Air Liquide BV. Derudover opererer Messer via Messer Nederland BV og Praxair via Praxair NV også i mindre omfang i Nederlandene. BOC's aktiviteter i Nederlandene er i den blevet overtaget af Air Liquide.
(59) Andre mindre leverandører er Westfalen Gassen Nederland BV, et datterselskab af Westfalen Aktiengesellschaft Nederlandse Technische Gasmaatschappij BV (NTG), som kontrolleres af den italienske gasleverandør SOL SpA, og Hydrogas Holland BV, et datterselskab af Norsk Hydro ASA i Oslo. Sidstnævnte tilbyder imidlertid i det væsentlige kun kuldioxid.
(60) Linde driver i Nederlandene to luftsepareringsanlæg og fem fyldeanlæg til alle gasarter. AGA driver i Nederlandene et fyldeanlæg til alle gasarter, et fyldeanlæg til CO2 og et acetylenanlæg. AGA har ikke eget luftsepareringsanlæg i Nederlandene og samarbejder derfor med Air Products ved fremstillingen af flydende luftgasser. Air Products driver i Rotterdam verdens største luftsepareringsanlæg og endnu et i Terneuzen. Desuden har Air Products et fyldeanlæg til alle gasarter og et til hydrogen. Air Liquide har ligeledes et fyldeanlæg til alle gasarter og et til hydrogen. Derudover har Air Liquide siden overtagelsen af BOC's aktiviteter i Nederlandene også drevet et luftsepareringsanlæg i Terneuzen. Messer driver et fyldeanlæg til alle gasarter og et acetylenanlæg. De mindre leverandører, der er anført i betragtning 59, driver hver især et fyldeanlæg.
bb) Med hensyn til flaskegas vil den fusionerede virksomhed Linde/AGA være den eneste hovedleverandør, mens resten af markedet er opsplittet.
(61)
TABELPOSITION
(62) Med hensyn til flaskegas ligger Linde/AGA's fælles markedsandel inden for oxygen i flasker på [70-80]* %. Den næststørste konkurrent inden for oxygen i flasker er Air Products med en markedsandel på 5-10 %. Afstanden ned til de øvrige leverandører er på 70 %. Linde/AGA's fælles markedsandel inden for nitrogen i flasker ligger på [65-75]* %, den næststørste konkurrent, Air Products, tegner sig for en markedsandel på 10-15 %. Afstanden ned til de øvrige leverandører ligger på over 60 %. Linde/AGA's fælles markedsandel inden for argon og argonblandinger i flasker ligger på [60-70]* %. Med hensyn til argon og argonblandinger i flasker er de næststørste konkurrenter Air Liquide og Messer med en markedsandel på hver især 10-15 %. Afstanden ned til de øvrige konkurrenter er på 50 %.
(63) Linde/AGA's fælles markedsandel inden for CO2 i flasker ligger på [75-85]* %. Air Liquide, Air Products og Messer har inden for CO2 i flasker hver især en markedsandel på 5-10 %. Linde/AGA's fælles markedsandel inden for hydrogen i flasker ligger på [55-65]* %. Med hensyn til hydrogen i flasker er den næststørste konkurrent Air Liquide med en markedsandel på 15-20 %. Afstanden mellem Linde/AGA og de øvrige leverandører udgør mere end 50 %. Linde/AGA's fælles markedsandel inden for acetylen i flasker ligger på [75-85]* %. Med hensyn til acetylen har de næststørste konkurrenter Messer og Air Liquide en markedsandel på hver især 5-10 %, mens afstanden mellem Linde/AGA og de øvrige konkurrenter udgør mere end 70 %.
(64) De øvrige små leverandører af flaskegas er i vidt omfang afhængige af forsyninger fra hovedleverandørerne. Som følge af fusionen nedsættes antallet af hovedleverandører markant, hvorved det bliver betydeligt vanskeligere at foretage konkurrencefremstød. Det kan derfor ikke antages, at Linde/AGA's handlefrihed begrænses af de øvrige små leverandører.
cc) I forbindelse med en række flydende gasser bliver Linde/AGA førende på markedet i Nederlandene; fusionen fører imidlertid ikke til skabelse af dominerende stillinger på disse markeder.
(65)
TABELPOSITION
(66) De mængde- og værdimæssigt vigtigste flydende gasser er luftgasserne oxygen, nitrogen og argon. Disse tre gasarter tegner sig såvel mængde- som værdimæssigt for over 80 % af de gasser, der sælges i flydende form i Nederlandene. På markederne for luftgasser har Linde/AGA markedsandele på værdimæssigt [40-50]* % inden for flydende oxygen, [40-50]* % inden for flydende nitrogen og [40-50]* % inden for flydende argon. Den næststørste konkurrent er Air Liquide med markedsandele på værdimæssigt 20-25 % inden for flydende oxygen, 20-25 % inden for flydende nitrogen og 25-30 % inden for flydende argon. Den næststørste konkurrent, Air Products, har inden for disse tre flydende gasser markedsandele på værdimæssigt 10-15 %. Praxair har inden for flydende luftgasser markedsandele på 5-10 %. De mindre leverandører tegner sig med hensyn til flydende oxygen for andele på knap 20 %, med hensyn til flydende nitrogen for knap 15 % og med hensyn til flydende argon for under 10 %. I betragtning af denne fordeling af markedsandelene kan det ikke antages, at Linde/AGA efter fusionen vil opnå en handlefrihed, som virksomhedens konkurrenter ikke længere kan kontrollere.
(67) Med hensyn til flydende hydrogen medfører fusionen ingen markedsandelsforøgelser, da AGA ikke er aktiv på dette marked. Med hensyn til CO2 vil Linde/AGA efter fusionen få markedsandele på værdimæssigt [25-35]* % og dermed ligge på andenpladsen efter den førende virksomhed på markedet, Hydrogas, med en markedsandel på værdimæssigt 35-40 %.
Resultat
(68) Det kan derfor antages, at fusionen vil skabe dominerende stillinger for Linde/AGA på markederne for flaskegas i Nederlandene.
3. ØSTRIG
aa) Markederne for flydende gas og flaskegas i Østrig er allerede i dag særdeles koncentrerede med i det væsentlige kun tre hovedleverandører.
(69) I Østrig er Linde, AGA og Messer hver især aktive på markederne for flydende gas og flaskegas via datterselskaber. Foruden disse tre virksomheder opererer i Østrig desuden også virksomheden SIAD Vertrieb technischer Gase GmbH, et datterselskab af SIAD SpA, Sapio Produzione Idrogeno Ossigeno SRL (Sapio), SOL Spa (SOL) og Sauerstoffwerk Friedrich Guttroff GmbH.
(70)
TABELPOSITION
(71)
TABELPOSITION
(72)
TABELPOSITION
bb) Med hensyn til flydende gas og flaskegas vil fusionen føre til, at Linde/AGA opnår store fælles markedsandele.
(73) Efter fusionen vil Linde/AGA opnå fælles markedsandele inden for flydende oxygen på [75-85]* %, inden for flydende nitrogen på [60-70]* %, inden for flydende argon på [80-90]* %, inden for flydende hydrogen på [80-90]* % og inden for flydende CO2 på [55-65]* %. Med hensyn til flaskegas opnår Linde/AGA markedsandele inden for oxygen på [70-80]* %, inden for nitrogen på [45-55]* %, inden for argon og blandinger heraf på [65-75]* %, inden for CO2 på [55-65]* % og inden for acetylen på [65-75]* %. Afstanden mellem Linde/AGA og den eneste hovedkonkurrent, der er tilbage, Messer, udgør med hensyn til flydende oxygen over [...]* %, med hensyn til flydende nitrogen knap [...]* %, med hensyn til flydende argon og flydende hydrogen over [...]* % samt med hensyn til flydende CO2 [...]* %. I forbindelse med flaskegas udgør afstanden mellem Linde/AGA og de øvrige konkurrenter med hensyn til oxygen, argon og acetylen [...]* %, CO2 [...]* % og nitrogen [...]* %. Kun i forbindelse med hydrogen i flasker er Messer fortsat den førende virksomhed på markedet, mens Linde/AGA's markedsandele udgør [30-40]* %.
Resultat
(74) Det kan derfor antages, at fusionen vil skabe dominerende stillinger for Linde/AGA på markederne for flydende gas samt på markederne for flaskegas i Østrig.
4. FINLAND, SVERIGE, NORGE OG ISLAND
aa) Markederne for flydende gas og flaskegas i Finland, Sverige, Norge og Island er kendetegnet ved en stor koncentration.
(75) På markederne for flydende gas og flaskegas i Finland er AGA og Air Liquide de to væsentlige leverandører. Foruden disse to virksomheder er også virksomheden Oy Woikoski AB aktiv som leverandør af flydende hydrogen og som mindre leverandør af flaskegas samt Messer i begrænset omfang.
(76) På markederne for flydende gas og flaskegas i Sverige er AGA og Air Liquide de to væsentlige leverandører. Foruden disse to virksomheder er også virksomheden Hydrogas aktiv som leverandør af kuldioxid og Hydrogas-Messer AB, et joint venture-selskab mellem Messer og Hydrogas.
(77) På markederne for flydende gas og flaskegas i Norge er AGA og Hydrogas de væsentlige leverandører. I Island er AGA den eneste leverandør af industrigasser.
bb) På en række markeder udgør AGA's markedsandele langt over 50 %.
(78)
TABELPOSITION
(79)
TABELPOSITION
(80)
TABELPOSITION
(81) På markederne for flydende gas og flaskegas i Island er AGA den eneste leverandør.
bb) Fusionen vil ikke styrke AGA's dominerende stillinger på en række markeder for flydende gas og flaskegas i Finland, Sverige, Norge og Island.
(82) Den planlagte fusion kunne styrke AGA's dominerende stillinger på de skandinaviske markeder, hvis Linde kunne betragtes som en væsentlig potentiel konkurrent med hensyn til adgang til de skandinaviske markeder. På grundlag af den anmeldende parts oplysninger i bemærkningerne til klagepunkterne og ved høringen er Kommissionen imidlertid nået til den konklusion, at dette ikke er tilfældet.
(83) Linde opererer ganske vist på markederne for flydende gas og flaskegas til industriel brug i følgende EF-medlemsstater: Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Italien, Spanien, Nederlandene, Belgien, Østrig, Portugal og Grækenland. Dette begrunder imidlertid ikke alene den antagelse, at Linde derfor også kan betragtes som en væsentlig potentiel konkurrent med hensyn til adgang til de skandinaviske markeder.
(84)
TABELPOSITION
(85) De samlede investeringer, der anslås til markedsadgangen i fase III, er de investeringer, som Linde har anvendt i forbindelse med sin indtræden på gasmarkederne i Italien. [...]* Derudover har Linde med hensyn til sine aktiviteter i Frankrig i perioden 1989-1998 anført i anmeldelsen, at der i Frankrig i [...]* år blev opnået negative resultater, men var behov for samlede investeringer på [...]* mio. DEM. I betragtning af de store investeringer og de underskud, der må påregnes i en lang periode, og som er nødvendige for at kunne etablere sig i en anden medlemsstat, skal muligheden for og gennemførligheden af en markedsadgang ud fra en udbyders synspunkt vurderes på grundlag af forholdene på det pågældende marked. I den henseende er navnlig markedets størrelse og den allerede eksisterende koncentrationsgrad af betydning.
(86) Frankrig er efter Tyskland det vigtigste marked for industrigasser i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Italien ligger efter Storbritannien på fjerdepladsen. Det svenske gasmarked, der er det største i Skandinavien, har derimod et markedsvolumen for alle industrigasser, som udgør 14 % af det tyske gasmarked. Gasmarkederne i Finland og Norge er mindre end det østrigske, hvis markedsvolumen udgør 10 % af det tyske marked. I 1998 udgjorde markedsvolumenet i Sverige i forbindelse med flydende gas og flaskegas i alt 160 mio. EUR, i Finland knap 62 mio. EUR og i Norge 65 mio. EUR. I lyset af sådanne begrænsede markedsvolumener kan det næppe forventes, at Linde vil afholde investeringsomkostninger i den ovennævnte størrelsesorden og samtidig acceptere en lang underskudsgivende startfase.
(87) Derudover er markederne for fremstilling af industrigasser allerede særdeles koncentrerede i Finland, Sverige og Norge med i det væsentlige kun to hovedleverandører og i Island med kun en enkelt leverandør. I denne forbindelse skal det desuden tages i betragtning, at en af de to hovedleverandører, AGA, er dominerende på en række markeder for flydende gas og flaskegas i Finland, Sverige, Norge og Island. Den anden hovedleverandør i Finland og Sverige er Air Liquide, den førende virksomhed på europæisk og globalt plan inden for fremstilling og salg af industrigasser.
(88) I betragtning af den minimale størrelse af markederne for flydende gas og flaskegas i Skandinavien og de betydelige hindringer for adgangen til markedet er Kommissionen af den opfattelse, at Linde ikke kan betragtes som en væsentlig potentiel konkurrent med hensyn til adgang til de skandinaviske markeder.
Resultat
(89) Det kan antages, at fusionen ikke vil styrke AGA's dominerende stillinger på markederne for flydende gas og flaskegas i Finland, Sverige, Norge og Island.
V. TILSAGN FRA DEN ANMELDENDE PART
1. TILSAGN
(90) For at imødekomme Kommissionens indsigelser mod den planlagte fusion har Linde afgivet følgende tilsagn:
(91) Linde forpligter sig til i Nederlandene at afhænde AGA Gas BV's flaskegasaktiviteter inden for industrigasser (nitrogen, oxygen, argon, CO2 og acetylen). Tilsagnet om afhændelse omfatter fyldeanlægget til industrigasser i Amsterdam, det tilhørende personale (ca. [...]* arbejdstagere), de eksisterende kontrakter med kunder, leverandører, speditører, kundelisten og de tilhørende gasflasker (ca. [...]*) ("salgsobjekt Nederlandene"). Tilsagnet om afhændelse omfatter ikke specialgasser, herunder Mison(r), og gasser til medicinske formål.
(92) Linde forpligter sig til i Østrig at afhænde alle de gasaktiviteter, som AGA - via sit datterselskab AGA GmbH - driver i Østrig. Tilsagnet om afhændelse omfatter alle luftsepareringsanlæg med de eksisterende on site-forsyningsaftaler, alle tilhørende kondensatorer, fyldeanlæg og acetylenanlæg, det tilhørende personale (ca. [...]* arbejdstagere), eksisterende kontrakter med kunder og leverandører, kundelisten og de tanke, der er installeret hos kunder, de tilhørende tankvogne og øvrige transportkøretøjer og de tilhørende gasflasker (ca. [...]*) ("salgsobjekt Østrig"). Afhændelsen omfatter ikke det tomme selskab med firmanavnet samt de kapitalinteresser, som AGA GmbH har uden for Østrig.
2. VURDERING AF DE AFGIVNE TILSAGN
Nederlandene
(93) På grundlag af det foreslåede tilsagn tilbydes konkurrenter at erhverve AGA's aktiviteter inden for flaskegas i Nederlandene. Gennem afhændelsen sikres det, at Lindes stilling på markederne for flaskegas ikke styrkes. Efter gennemførelsen af afhændelsen vil køberen befinde sig i samme situation, som AGA var i. Dermed er det sikret, at det også efter fusionen vil være en anden større leverandør på markederne for flaskegas i Nederlandene. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at det foreslåede tilsagn kan forhindre, at der skabes dominerende stillinger på markederne for flaskegas i Nederlandene.
Østrig
(94) På grundlag af det foreslåede tilsagn tilbydes konkurrenter at erhverve alle AGA's gasaktiviteter i Østrig. Gennem afhændelsen sikres det, at Lindes stilling på markederne for flydende gas og flaskegas ikke styrkes. Samtidig sikres det, at der fortsat vil være tre hovedleverandører i Østrig. Afhændelsen af de to luftsepareringsanlæg og kondensatorerne er nødvendig, for at køberen med hensyn til såvel flydende luftgasser som luftgasser i flasker befinder sig i samme konkurrencesituation, som AGA var i. En begrænsning af tilsagnet til flaskegasserne oxygen, nitrogen, argon, CO2 og acetylen, uden hydrogen i flasker, er ikke blevet foreslået af Linde. Det vil imidlertid også rent faktisk være vanskeligt at gennemføre en sådan begrænsning, da alle flaskegasser som regel påfyldes på samme tid. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at det foreslåede tilsagn kan forhindre og også er nødvendigt for at forhindre, at der skabes dominerende stillinger på markederne for flydende gas og flaskegas i Østrig.
VI. KONKLUSION
(95) Af ovennævnte grunde kan det, forudsat at den anmeldende part overholder de tilsagn, der er afgivet, antages, at den planlagte fusion ikke vil skabe eller styrke dominerende stillinger, som vil hæmme en effektiv konkurrence i en betydelig del af fællesmarkedet. Fusionen er derfor på denne betingelse forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen i henhold til fusionsforordningens artikel 8, stk. 2, og EØS-aftalens artikel 57 -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den anmeldte fusion, hvorved Linde Aktiengesellschaft erhverver enekontrollen med hele AGA AB's aktiekapital, er forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen, forudsat at den anmeldende part overholder de tilsagn, der er afgivet, og som er anført i bilaget til denne beslutning.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til:
LINDE AG Abraham-Lincoln-Straße 21 D - 65189 Wiesbaden
Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2000.
Komission päätös,
tehty 9 päivänä helmikuuta 2000,
yrityskeskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan
(Asia N:o COMP/M.1641 - Linde/AGA)
(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 352)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2002/343/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon 30 päivänä syyskuuta 2000 tehdyn komission päätöksen menettelyn aloittamisesta tässä asiassa,
on antanut yrityksille, joita asia koskee, tilaisuuden esittää huomautuksensa komission vastaväitteistä,
ottaa huomioon keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon(3),
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Komissio on vastaanottanut 1 päivänä syyskuuta 1999 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89, jäljempänä "sulautuma-asetus", 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä. Ilmoituksen mukaan Linde Aktiengesellschaft, jäljempänä "Linde", aikoo hankkia sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä AGA AB, jäljempänä "AGA" ostamalla osakkeita.
(2) Komissio on 30 päivänä syyskuuta 1999 päättänyt sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti aloittaa menettelyn tässä asiassa.
(3) Neuvoa-antava komitea on 24 päivänä tammikuuta 2000 käsitellyt tämän päätöksen luonnosta.
I OSAPUOLET JA HANKE
(4) Linden toimialaan kuuluvat laitosrakentaminen, kuljetustekniikka, jäähdytystekniikka sekä teollisuuskaasujen tuottaminen ja jakelu. Myös AGA:n toimialaan kuuluu teollisuuskaasujen tuottaminen ja jakelu.
(5) Linde omistaa jo AGA:n osakkeita määrän, joka vastaa 21,76 prosenttia yhtiön osakepääomasta ja 14,45 prosenttia sen äänivallasta. Linde teki 15 päivänä elokuuta 1999 sopimukset, joilla se on ostanut AGA:n kuudelta suurosakkaalta lykkäävin ehdoin yhteensä 66891874 A-osaketta ja 41974157 B-osaketta. Nämä osakkeet nostaisivat Linden omistusosuuden AGA:ssa yli 66 prosenttiin.
(6) Lisäksi Linde on tämän jälkeen tekemänsä julkisen ostotarjouksen mukaisesti hankkinut omistukseensa loput AGA:n osakepääomasta, joka jakautuu A-osakkeisiin ja B-osakkeisiin.
II YRITYSKESKITTYMÄ
(7) Hanke on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu keskittymä, koska Linde saa sen ansiosta yksinomaisen määräysvallan AGA:ssa.
III YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS
(8) Keskittymän osapuolten yhteenlaskettu koko maailmasta kertynyt liikevaihto ylittää 5 miljardia euroa(4). Lindelle ja AGA:lle erikseen yhteisön alueelta kertyneet kokonaisliikevaihdot ovat yli 250 miljoonaa EUR. Kummankin osapuolen omasta yhteisönlaajuisesta liikevaihdosta alle kaksi kolmannesta on peräisin yhdestä jäsenvaltiosta. Siksi ilmoitetulla keskittymällä on yhteisönlaajuista ulottuvuutta. Lisäksi kysymyksessä on ETA-sopimuksen 57 artiklassa ja mainitun sopimuksen pöytäkirjassa N:o 24 olevan 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu yhteistyötä edellyttävä asia.
IV SULAUTUMA-ASETUKSEN 2 ARTIKLAN MUKAINEN ARVIOINTI
A MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT
(9) Sekä Linden että AGA:n toimialaan kuuluu teollisuuskaasujen ja lääkinnällisten sekä puhdistettujen kaasujen tuottaminen ja kaupan pitäminen.
(10) Teollisuuskaasuiksi nimitetään kaikkia kaasuja ja kaasuseoksia, joita kaasuntuottajat toimittavat hyvin erilaisiin käyttötarkoituksiin tekniikan ja tutkimuksen alalla. Yleisimmin käytettyjä teollisuuskaasuja ovat happi, typpi, argon, hiilidioksidi, asetyleeni ja vety sekä näiden sekoitukset. Suppean teollisuuskaasujen käsitteen ulkopuolelle kuuluvat lääkkeelliset kaasut ja kaasut, joiden puhtaus ylittää tavanomaisen puhtausvaatimuksen tai joiden sekoitustarkkuus on suurempi kuin teollisuuskaasuseosten sekoitustarkkuus.
(11) Teollisuuskaasuja voidaan jalostaa ilmasta, synteettisten prosessien avulla ja luonnossa esiintyvistä lähteistä. Ilmasta jalostettavat kaasut valmistetaan nesteyttämällä ilmaa ja hajottamalla se aineosiinsa. Ilmassa on 20,95 prosenttia happea, 78,09 prosenttia typpeä, 0,93 prosenttia argonia ja 0,03 prosenttia muita jalokaasuja kuten neonia, kryptonia, ksenonia ja heliumia. Asetyleeniä ja vetyä tuotetaan kemiallisten prosessien avulla. Hiilidioksidi (ns. hiilihappo) on peräisin luonnossa esiintyvistä lähteistä tai se otetaan talteen kemiallisten prosessien sivutuotteena. Heliumia otetaan talteen luonnossa esiintyvistä lähteistä.
(12) Ilmoituksen tehneen osapuolen mukaan noin 75 prosenttia teollisuuskaasujen tuottamasta liikevaihdosta on peräisin ilmasta jalostettavista kaasuista ja 25 prosenttia niistä kaasuista, jotka otetaan talteen synteettisten prosessien yhteydessä tai suoraan luonnossa esiintyvistä lähteistä.
(13)
TAULUKON PAIKKA
(14) Ilmoituksen tehnyt osapuoli on esittänyt, että teollisuuskaasut voidaan luokitella samankaltaisten käyttötarkoitusten tai -mahdollisuuksien mukaisiin ryhmiin. Lähes kaikissa käyttötarkoituksissa tietty kaasu voidaan korvata vaihtoehtoisella kaasulla, jonka fysikaaliset/kemialliset ominaisuudet soveltuvat kyseiseen käyttötarkoitukseen. Kaasuseokset on yleensä mahdollista korvata sekoittamattomilla kaasuilla. Suojakaasuiksi ilmoitetaan soveltuviksi typpi, argon ja hiilidioksidi, kun taas jäädytyskaasuina voidaan käyttää nestemäistä typpeä, nestemäistä argonia, nestemäistä heliumia sekä nestemäistä ja kiinteää hiilidioksidia. Kaasujen ryhmän muodostaisivat myös hitsaussaumojen suojakaasut kuten hiilidioksidi, argon ja kaasuseokset. Lisäksi ilman ja hapen voidaan katsoa muodostavan kaasujen ryhmän.
(15) Ilmoituksen tehnyt osapuoli on lisäksi esittänyt, että 60 prosentissa teollisuuskaasujen käyttötarkoituksista kaasut olisi mahdollista korvata muilla kuin kaasuihin perustuvilla menetelmillä. Tällaisia käyttötarkoituksia ovat: metallurginen lämpökäsittely, happirikastaminen muun muassa lasiteollisuudessa ja sulatusprosesseissa, liittäminen/saumaaminen/erottaminen, suojaaminen kemianteollisuudessa, kylmäprosessit elintarviketeollisuudessa, juomateollisuus, vedenpuhdistus, syövyttäminen ja seostaminen puolijohde-/elektroniikka-/valaisinteollisuudessa, kylmäja painesovellukset muovi- ja kumiteollisuudessa sekä käyttö hengityslaitteissa ja nukutuksessa. Koska näillä aloilla toimivat käyttäjät soveltavat myös muita kuin kaasuihin perustuvia menetelmiä, markkinoita määriteltäessä pitäisi ottaa huomioon myös vaihtoehtoisiin menetelmiin perustuvat tekniikat. Edellä esitetyn perusteella ilmoituksen tehnyt osapuoli ehdottaa, että merkitykselliset tuotemarkkinat rajattaisiin kymmenen tärkeimmän käyttötarkoituksen mukaisesti.
(16) Komissio katsoo tämän menettelyn yhteydessä tehtyjen tutkimusten ja rinnakkaisen menettelyn M.1630 - Air Liquide/BOC yhteydessä tehtyjen tutkimusten perusteella, että teollisuuskaasut eivät ole yleensä keskenään vaihdettavissa, koska yksittäisten kaasujen kemialliset ja fysikaaliset ominaisuudet ovat erilaisia. Teollisuuskaasuja käytetään niille ominaisten kemiallisten ja fysikaalisten ominaisuuksien mukaisesti tuotantoprosesseissa tietyn kussakin erityisessä käyttötarkoituksessa toivotun vaikutuksen aikaansaamiseksi. Koska käyttäjien tarpeet vaihtelevat suuresti käyttötarkoituksen mukaan, ei voida olettaa, että kaasut olisivat yleisesti keskenään vaihdettavissa. Tiettyyn käyttötarkoitukseen voi kylläkin sopia useampi kuin yksi kaasu, jolla on tarvittavat ratkaisevat perusominaisuudet. Esimerkiksi suojakaasuksi soveltuvat sekä typpi että argon ja elintarvikkeiden jäädytykseen soveltuvat sekä typpi että hiilidioksidi. Myös tällaisissa tapauksissa on kuitenkin katsottava, että yksi näistä kaasuista on kyseistä käyttäjän erityistarkoitusta ajatellen teknisesti ylivoimainen. Näin ollen vaihdettavuus ei ole asiakkaan kannalta todellinen, koska se johtaisi prosessin vaikeutumiseen ja laadun heikkenemiseen. Sekä tämän menettelyn yhteydessä tehtyihin että rinnakkaisen menettelyn M.1630 - Air Liquide/BOC yhteydessä tehtyihin kyselyihin osallistuneet käyttäjät ovat lisäksi lähes poikkeuksetta kieltäneet käyttämiensä teollisuuskaasujen ja muiden kaasujen olevan keskenään vaihdettavissa.
(17) Komissio katsoo tämän menettelyn yhteydessä tehtyjen tutkimusten ja rinnakkaisen menettelyn M.1630 - Air Liquide/BOC yhteydessä tehtyjen tutkimusten perusteella lisäksi, että teollisuuskaasut eivät ole yleensä korvattavissa menetelmillä, jotka eivät perustu kaasun käyttöön. Komission tämän menettelyn yhteydessä tekemiin kyselyihin vastanneet käyttäjät ovat lähes poikkeuksetta ilmoittaneet, ettei teollisuuskaasuja niiden mielestä voi korvata muilla kuin kaasun käyttöön perustuvilla menetelmillä, joita ovat esimerkiksi mekaaniset tai kemialliset menetelmät.
(18) Vaihdettavuus voi tosin olla mahdollista tietyissä käyttötarkoituksissa kuten käytettäessä elintarvikkeiden jäädyttämiseen ja jäähdyttämiseen hiilidioksidin ja typen sijaan kompressiojäähdytyslaitetta tai käytettäessä ilmaa hapen asemesta terästeollisuudessa. Viimeksi mainitussa tapauksessa energiankulutus kuitenkin lisääntyisi ja laatu heikkenisi, jolloin menetelmien ei prosessin vaikeutumisen vuoksi enää voitaisi katsoa olevan keskenään vaihdettavissa. Ensin mainitun esimerkin osalta taas on otettava huomioon, että elintarvikkeiden jäädyttämiseen ja jäähdyttämiseen käytettävän hiilidioksidin ja typen vaihtaminen kompressiojäähdytyslaitteisiin merkitsee uuden tuotantojärjestelmän valitsemista. Tällaisen muutoksen toteuttamiseksi tarvittavat investoinnit huomioon ottaen ei voida olettaa, että käyttäjä voisi nopeasti vaihtaa tuotantomenetelmänsä muuhun kuin kaasun käyttöön perustuvaan menetelmään, jos teollisuuskaasujen hinnat nousisivat pysyvästi.
(19) Näin ollen komissio katsoo, että kukin yksittäinen kaasu muodostaa sille ominaisten kemiallisten ja fysikaalisten ominaisuuksien vuoksi erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat.
(20) Teollisuuskaasujen toimitukset käyttäjille, joiden tarve on suuri ja jatkuva, hoidetaan joko kaasuntoimittajan johtoverkon välityksellä tai käyttäjän luona sijaitsevasta tämän omiin tarpeisiin ja tuotantomääriin mukautetusta laitoksesta. Suurkuluttajille, joiden käyttömäärä ei ole niin suuri, että erillisen laitoksen perustaminen olisi taloudellisesti kannattavaa, kaasu toimitetaan säiliökuljetuksina. Säiliöautoilla toimitettavat kaasut ovat yleensä nestemäisiä. Lisäksi teollisuuskaasuja toimitetaan myös pulloissa. Myös teknisiin, lääkinnällisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin toimitettavat kaasuseokset sekä erittäin puhtaat kaasut, jalokaasut ja reaktiiviset kaasut puolijohdeteollisuuden tarpeisiin myydään ja toimitetaan pullotettuina.
(21) Ilmoituksen tehneen osapuolen antamien tietojen perusteella ja rinnakkaisen menettelyn M.1630 - Air Liquide/BOC yhteydessä saatujen tietojen perusteella komissio katsoo, että kaasun merkitykselliset tuotemarkkinat on jaoteltava kolmen toimitustavan mukaisesti: laitos käyttöpaikalla/johtoverkko, säiliöauto ja kaasupullot. Asiakkaan tarvitsemat laitteet eroavat toimitustavasta riippuen ja kunkin kaasun hinnat vaihtelevat huomattavasti jakelutien mukaisesti, kuten myös ilmoituksen tehnyt osapuoli on esittänyt. Komission tässä menettelyssä ja rinnakkaisessa menettelyssä M.1630 - Air Liquide/BOC tekemät tutkimukset ovat vahvistaneet, että kilpailevat toimittajat ja käyttäjät pitävät kutakin kolmea toimitustapaa erillisinä merkityksellisinä tuotemarkkinoina.
B MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT
(22) Ilmoituksen tehneen osapuolen antamien tietojen mukaan yhteisö muodostaa merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Yhteisön laajuisesti toimivat kaasun valmistajat ovat tietojen mukaan edustettuina lähes kaikissa jäsenvaltioissa - tosin vaihtelevin markkinaosuuksin - ja tarjoavat siellä kaasuja kaikilla tavanomaisilla toimitustavoilla. Vaikka jäsenvaltioiden rajat ylittävien pullotetun kaasun toimitusten osuus on suhteellisen vähäinen, koko yhteisön kattavat maantieteelliset markkinat ovat kuitenkin olemassa. Kaikki kilpailijat näet toimittavat kaasua jäsenvaltioissa sijaitseville käyttöpaikalla olevista laitoksista ja johtoverkkojen välityksellä, kilpailevat keskenään ja määrittelevät näin markkinoiden rajat.
(23) Komission tässä menettelyssä ja rinnakkaisessa menettelyssä M.1630 - Air Liquide/BOC tekemät tutkimukset ovat osoittaneet, että merkittävien maantieteellisten markkinoiden laajuus riippuu kunkin yksittäisen kaasun ominaisuuksista ja muodosta, jossa se toimitetaan.
(24) Tarkasteltaessa kaasun toimittamista käyttöpaikalla sijaitsevasta laitoksesta voidaan todeta, että kaikilla varteenotettavilla teollisuuskaasujen toimittajilla on tarvittava taitotieto ja tarvittavat resurssit kyseisten laitosten perustamiseksi minne tahansa ETA-alueelle ja niiden toiminnan hoitamiseksi siellä. Kaikki merkittävät toimittajat voivat myös osallistua koko ETA-alueella järjestettäviin tarjouskilpailuihin ja jättää tarjouksia laitosten rakentamisesta käyttäjän luokse sekä niiden toiminnan hoitamisesta siellä. Näin ollen merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät koko Euroopan talousalueen.
(25) Tarkasteltaessa kaasun toimittamista käyttäjille säiliöautoilla voidaan korkeiden kuljetuskustannusten vuoksi todeta, että ainakin ilmasta jalostettavien kaasujen hapen ja typen taloudellisesti kannattavat kuljetukset ovat mahdollisia vain noin 220 kilometrin säteellä säiliöiden täyttöpaikalta. Vaikka täyttöpaikkojen toimitusalueet voivat olla jopa päällekkäisiä, on katsottava, etteivät merkitykselliset maantieteelliset markkinat ole ETA:n laajuiset, vaan ne on pikemminkin rajattava lähinnä kansallisiksi. Tätä käsitystä puoltavat myös komission toteamat hintaerot jäsenvaltioiden välillä.
(26) Pullotetun kaasun toimituksista ilmoituksen tehnyt osapuoli on ilmoittanut, ettei rajat ylittäviä toimituksia juuri esiinny. Näin ollen pullotetun kaasun merkitykselliset maantieteelliset markkinat on katsottava paikallisiksi. Pullojen täyttölaitosten toimitusalueet ovat riittävän päällekkäiset, joten lukuisat paikalliset markkinat kattavat tavallisesti aukottomasti koko kyseisen jäsenvaltion alueen. Näin ollen ainakaan suurten toimittajien väliset kilpailusuhteet eivät rajoitu paikallisiksi tai alueellisiksi, vaan niillä on koko jäsenvaltion laajuinen ulottuvuus. Tämän vuoksi komissio käyttää seuraavassa tutkimuksensa perustana pullotetun kaasun merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita, jotka käsittävät kunkin jäsenvaltion koko alueen.
C KILPAILUOIKEUDELLINEN ARVIOINTI
(27) Komissio katsoo, että keskittymä johtaa tilanteeseen, jossa Linde/AGA -yhteenliittymällä on määräävä asema Itävallassa pullotetun kaasun markkinoilla ja Alankomaissa nestemäisen ja pullotetun kaasun markkinoilla.
1 SAKSA
aa) Saksan markkinarakenteen ominaispiirteisiin kuuluvat Linden ja Messerin suuret markkinaosuudet.
(28) Saksan teollisuuskaasujen markkinat ovat ETA:n ylivoimaisesti suurimmat ja siellä toimii myös eniten keskenään kilpailevia yrityksiä. Saksan johtavia teollisuuskaasujen toimittajia ovat Linde ja Messer Griesheim GmbH, jäljempänä "Messer". Hoechst Aktiengesellschaft omistaa viimeksi mainitusta yrityksestä 66 2/3 prosenttia, ja loput 33 1/3 prosenttia ovat Messerin suvun omistuksessa. Linden ja Messerin markkinaosuudet kaikkien teollisuuskaasujen markkinoista olivat vuonna 1997 [25-30](5) prosenttia(6). Saksan muita merkittäviä toimittajia ovat AGA:n tytäryhtiö AGA Gas GmbH & Co. KG, jäljempänä AGA, ja "Air Liquide" GmbH, jäljempänä Air Liquide, joka on L'Air Liquide SA -yhtiön tytäryhtiö. Kaikkien teollisuuskaasujen markkinaosuudet olivat vuonna 1997 AGA:n osalta [10-15]* prosenttia ja Air Liquiden osalta [10-15]* prosenttia(7). Myös kansainväliset kaasuntoimittajat Air Products and Chemicals, Inc., jäljempänä "Air Products", ja Praxair, Inc., jäljempänä "Praxair", toimivat Saksassa, vaikka niiden markkinaosuudet jäävätkin pienemmiksi. Kaikkien teollisuuskaasujen markkinaosuudet olivat vuonna 1997 Air Products -yhtiön osalta [alle 5]* prosenttia ja Praxair-yhtiön osalta [alle 5]* prosenttia(8). Lisäksi Saksassa toimi vuonna 1997 vielä yhtiö nimeltä The BOC Group plc., jäljempänä "BOC", jonka markkinaosuus kaikkien teollisuuskaasujen markkinoilla oli [alle 5]* prosenttia(9) Sittemmin BOC:n Saksan toiminnot ovat kuitenkin siirtyneet Air Liquide -yhtiölle.
(29) Muiden teollisuuskaasuja toimittavien yritysten osuudet kaikkien teollisuuskaasujen markkinoista olivat Saksassa vuonna 1997 [10-15]* prosenttia(10). Näihin yrityksiin kuuluvat esimerkiksi koko Saksan liittotasavallan alueella toimiva Westfalen Aktiengesellschaft ja toimittajat, jotka ovat keskittyneet tietyille alueille, kuten Sauerstoffwerk Friedrichshafen GmbH, Sauerstoffwerk Friedrich Guttroff GmbH ja basi Schöberl GmbH & Co. Lisäksi Saksassa toimii norjalainen hiilidioksidin toimittaja Hydrogas AS, jäljempänä "Hydrogas". Yhteensä Saksan markkinoilla toimii noin 30 pienehköä teollisuuskaasujen toimittajaa.
(30)
TAULUKON PAIKKA
(31)
TAULUKON PAIKKA
(32) Nestemäisten kaasujen markkinoilla Saksassa vuonna 1998 kertyneistä liikevaihdoista noin 60 prosenttia koostui ilmasta jalostettavien hapen ja typen myynnistä, ja myös ilmasta jalostettava argon mukaan lukien näiden kaasujen osuus yhteenlasketusta liikevaihdosta oli noin 78 prosenttia. Messerin markkinaosuus nestemäisen hapen kaupasta on arvon mukaan laskettuna 35-40 prosenttia ja Linden markkinaosuus on [30-35]* prosenttia. Messerin markkinaosuus nestemäisen argonin kaupasta on arvon mukaan laskettuna 40-45 prosenttia ja Linden markkinaosuus on [30-35]* prosenttia.
(33) Pullotettujen kaasujen markkinoilla Saksassa vuonna 1998 kertyneistä liikevaihdoista yli 69 prosenttia koostui hapen, typen ja argonin sekä sen sekoitusten myynnistä. Messerin markkinaosuus pullotetun hapen kaupasta on arvon mukaan laskettuna 30-35 prosenttia ja Linden markkinaosuus on [25-30]* prosenttia. Linden markkinaosuus pullotetun typen kaupasta on arvon mukaan laskettuna [25-30]* prosenttia ja Messerin markkinaosuus on 20-25 prosenttia. Messerin markkinaosuus pullotetun argonin ja sen sekoitusten kaupasta on arvon mukaan laskettuna 30-35 prosenttia ja Linden markkinaosuus on [25-30]* prosenttia.
bb) Kummallakin markkinajohtajalla on maantieteellisesti kattava infrastruktuuri ja jakeluverkko sekä laaja asiakaskunta.
(34) Ilmakaasunjalostamoissa eroteltavat kaasut otetaan talteen nestemäisinä. Ne voidaan muuttaa kaasumaiseen muotoon ja pullottaa höyrystämällä jalostuslaitoksen pullottamoissa, joista ne toimitetaan suoraan suurille pullotettua kaasua käyttäville asiakkaille. Toisaalta ne voidaan myös toimittaa nestemäisessä muodossa säiliöautoilla suoraan asiakkaille tai pullottamoihin, joilla ei ole suoraa yhteyttä ilmakaasunjalostamoon. Sieltä ne toimitetaan pullottamisen jälkeen edelleen markkinoille. Kaikki nestemäisen kaasun ja pullotetun kaasun ostajat eivät ole loppukäyttäjiä, vaan osa toimii jälleenmyyjinä. Jälleenmyyjät ovat useimmiten pieniä alueellisesti toimivia kaasujen tuottajia tai kaasukauppiaita, jotka pullottavat hankkimansa nestemäiset kaasut omissa pullottamoissa tai myyvät pullotettuina toimitetut kaasut omista jakelupisteistään loppukäyttäjille.
(35) Nestemäisten kaasujen ja pullotettujen kaasujen kaupassa kuljetuskustannuksilla on huomattava merkitys. Kuljetuskustannusten osuus nestemäisen hapen ja typen hinnasta on noin 40 prosenttia ja huomattavan kalliin argoninkin hinnasta osuus on 10 prosenttia. Kuljetuskustannukset siirretään suurimmaksi osaksi käyttäjien maksettaviksi osana tuotteen hintaa. Mitä tiheämpi toimittajan tuotanto-, myynti- ja jakeluverkko on, sitä helpompi sen on minimoida tarjouksessaan kuljetuskustannukset asiakasta lähellä sijaitsevasta toimituspisteestä. Kuten keskittymää koskevassa ilmoituksessakin on esitetty, tuotantokustannuksilla on vastaavasti nykyisin hintakilpailussa vähemmän merkitystä kuin jakelu-, myynti- ja hallintokustannuksilla.
(36) Linden ja Messerin Saksan tuotanto-, markkinointi- ja jakeluverkostot ovat paljon tiheämmät kuin niiden kilpailijoiden verkostot. Lisäksi Messerillä on perinteisesti erityisen vahva asema läntisessä Saksassa (Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz ja Saarland) ja Lindellä on perinteisesti erityisen vahva asema eteläisessä Saksassa (Baden-Württemberg ja Baijeri). Tehdasteollisuuden bruttoarvonlisäys on näillä kahdella alueella kaikkein merkittävintä. Saksan läntisen alueen osuus tehdasteollisuuden koko bruttoarvonlisäyksestä on 36 prosenttia ja eteläisen alueen osuus on 35 prosenttia. Näiden alueiden yhteenlaskettu osuus Saksan tehdasteollisuuden bruttoarvonlisäyksestä käsittää siis yli kaksi kolmannesta. Sen sijaan pohjoisen alueen (Niedersachsen, Hampuri, Bremen ja Schleswig-Holstein) osuus bruttoarvonlisäyksestä jää 14 prosenttiin ja itäisen alueen (Mecklenburg-Vorpommern, Brandenburg, Berliini, Sachsen-Anhalt, Thüringen ja Sachsen) osuus 15 prosenttiin.
(37)
TAULUKON PAIKKA
TAULUKON PAIKKA
(38) Kuljetuskustannuksia alentavat myös vaihdettavia määriä koskevat sopimukset. Linde ja Messer ovat tehneet vaihdettavia määriä koskevan sopimuksen, jonka mukaan Linde toimittaa Messerille nestemäistä happea ja typpeä Wormsin (läntinen alue) ja Leunan (itäinen alue) ilmakaasunjalostuslaitoksistaan, ja Messer toimittaa Lindelle nestemäistä happea Hürthin (läntinen alue) ilmakaasunjalostuslaitoksestaan. Sopimuksen mukainen määrä on seitsemän miljoonaa kuutiometriä happea vuodessa.
(39)
TAULUKON PAIKKA
(40) Ilmoituksen tehneen osapuolen antamien tietojen mukaan Saksassa on noin 450000 teollisuuskaasuja käyttävää asiakasta. Lindellä on Saksassa [alle 200000]* asiakasta. Näistä [...]* on suurasiakkaita, joiden tuotantolaitokset ovat hajallaan ja joiden kaasuntoimitukset hoidetaan johtoverkon tai asiakkaan luona sijaitsevan laitoksen välityksellä. Lisäksi noin [...]* asiakasta on säiliökuljetuksina toimitettavien tuotteiden ja myös teräspulloihin pakattujen kaasujen käyttäjiä sekä suhteellisen suuret määrät pullotettua kaasua tarvitsevia käyttäjiä. Linden myyjät palvelevat suoraan näitä käyttäjiä. Loput käyttäjät, joita on [...]*, ovat pienasiakkaita, joiden tarve on 1-10 pulloa vuodessa ja joiden vuotuinen ostomäärä alittaa [...]* Saksan markkaa. Näitä asiakkaita palvelevat Linden lähes 800 sopimusjakelijaa. Sopimusjakelijat myyvät vain Linden pullotettuja kaasuja(11) sen lukuun.
(41) Messerin asiakaskunta Saksan markkinoilla käsittää 150000-200000 käyttäjää. Pienasiakkaita palvelevat Messerin 850 sopimusjakelijaa.
(42) Linden ja Messerin tiheät tuotanto- ja myyntipisteiden verkot mahdollistavat tuotteiden hyvän saatavuuden, toimitusvarmuuden ja lyhyet kuljetukset sekä takaavat kummallekin yritykselle näiden kilpailijoihin nähden ratkaisevat kustannusedut.
cc) Vaikka Linden ja Messerin suuret markkinaosuudet ovatkin leimallisia Saksan markkinoiden rakenteelle, markkinaosuuksien ja kehitys osoittavat, että näiden kahden yrityksen välillä vallitsee merkittävä kilpailuasetelma.
(43) Kuten edellä on esitetty, Saksan nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoiden rakenteelle on leimallista, että johtavien toimittajien Linden ja Messerin markkinaosuudet ovat suuret. Lisäksi molemmilla on kilpailijoihinsa nähden huomattavia infrastruktuuriin ja jakeluverkkoon liittyviä etuja. Tosin vain kahden yrityksen korkeat markkinaosuudet voivat olla vahva merkki määräävässä markkinaasemassa olevan duopolin olemassaolosta. Pelkästään tällaisen markkinarakenteen perusteella ei kuitenkaan voi välttämättä tehdä päätelmää yhteisen määräävän markkinaaseman olemassaolosta ainakaan silloin, jos samalla voidaan esittää merkittäviä todisteita siitä, että johtavien yritysten välillä vallitsee huomattava kilpailu.
(44) Tarkasteltavana olevassa asiassa on kuitenkin otettava huomioon myös, että teollisuuskaasut ovat homogeenisia tuotteita, mikä tavallisesti helpottaa oligopolistista rinnakkaiskäyttäytymistä. Huomioon on otettava kuitenkin myös, että teollisuuskaasujen markkinoilla tarjonta vaihtelee jonkin verran käytettävissä olevien teknisten sovellusten mukaan. Kaasuntuottajien kehittämät uudet tekniset sovellukset ja tarjolle asettamat sovelluskohtaiset tukitoimet merkitsevät hinnan ohella huomattavaa toimintatavan ratkaisevaa perustetta kyseisillä markkinoilla. Linden antamien tietojen mukaan teollisuuskaasuilla on nykyisin 500-1000 erilaista käyttötarkoitusta. Tämä määrä kasvaa jatkuvasti. Edelleen Linden mukaan viime vuonna myydyistä kaasumääristä jopa kolmannes käytettiin tarkoituksiin, joihin ei vielä kymmenen vuotta sitten katsottu voitavan soveltaa teollisuuskaasuja.
(45) Edellä kuvattu markkinarakenne ja kaasujen periaatteessa homogeeninen luonne viittaavat kuitenkin siihen, että kyseessä voisi olla määräävässä markkina-asemassa oleva duopoli. Markkinaosuuksissa ajan myötä tapahtunut kehitys ja eri kaasujen hinnoittelu eivät kuitenkaan tue tällaista oletusta.
(46) Linde on esittänyt tutkimuksen yhteydessä laajat numerotiedot markkinaosuuksien kehittymisestä ja yksittäisten kaasujen keskimääräisistä myynneistä alkaen vuodesta 1986 ja nestemäisten kaasujen osalta vuodesta 1989. Vuoden 1994 jälkeistä aikaa koskevat tiedot perustuvat Saksan kemianteollisuusyhdistyksen (Verband der chemischen Industrie, VCI) tilastoihin. Tietojen mukaan Linden ja Messerin markkinaosuudet yksittäisten kaasujen markkinoilla ovat kehittyneet eri suuntiin. Samoin yksittäisten kaasujen keskimääräisten myyntituottojen kehitykset Lindellä ja Messerillä poikkeavat huomattavasti toisistaan. Kumpikin seikka viittaa siihen, että Linden ja Messerin välillä olisi merkittävää kilpailua.
(47) Linden markkinaosuus nestemäisen hapen ja argonin markkinoilla on viimeisten kymmenen vuoden aikana supistunut hieman (hapen osalta 1,6 prosenttiyksikköä ja argonin osalta 0,3 prosenttiyksikköä). Nestemäisen typen markkinaosuus on kyseisenä ajanjaksona hieman kasvanut (1,6 prosenttiyksikköä). Kaikissa tapauksissa kehitys ei ole kuitenkaan ollut jatkuvaa. Joinakin vuosina vuoden 1989 markkinaosuudet ylittyivät, toisina ne taas alittuivat. Sitä vastoin Messerin kaikkien nestemäisten kaasujen markkinaosuudet ovat supistuneet huomattavasti (hapen markkinaosuus 6,1 prosenttiyksikköä, typen 4,5 prosenttiyksikköä ja argonin 8,5 prosenttiyksikköä). Tässäkään tapauksessa kehitys ei ole jatkunut yhtenäisenä. Lisäksi yksittäisten kaasujen markkinaosuuksien kehityssuunnat Lindellä ja Messerillä poikkeavat toisistaan. Joinakin vuosina Linden tietyn kaasun markkinaosuus on selvästi kasvanut, kun taas Messerin markkinaosuus on selvästi supistunut. Toisina vuosina taas kummankin yrityksen kehityssuunta on ollut päinvastainen.
(48) Esimerkiksi Linden nestemäisen hapen markkinaosuus on vuosina 1989-1992 hieman supistunut, kun taas Messerin markkinaosuus on samana ajanjaksona osoittanut selvää 5 prosenttiyksikön kasvua. Vuosina 1993-1995 Linden markkinaosuus on hieman kasvanut, kun taas Messerin markkinaosuus on taantunut. Vuosina 1996-1999 Linden markkinaosuus supistui hieman, kun taas Messerin markkinaosuus putosi 8 prosenttiyksikköä. Messerin nestemäisen argonin markkinaosuus vaihteli vuosina 1989-1999 suhteellisen rajusti. Vuosina 1989-1994 Messerin markkinaosuus supistui 11 prosenttiyksikköä, kasvoi vuosina 1995-1997 lähes 7 prosenttiyksikköä ja supistui jälleen vuoteen 1999 mennessä 4 prosenttiyksikköä. Sen sijaan Linden nestemäisen argonin markkinaosuus pysyi vuosina 1989-1999 vähäisiä heilahteluja lukuun ottamatta koko ajan käytännöllisesti katsoen samalla tasolla. Linden nestemäisen typen markkinaosuus osoitti vuosina 1989-1995 pienin vaihteluin vuosittaista keskimäärin 3 prosenttiyksikön kasvua, mutta vuosina 1996-1999 markkinaosuus supistui hieman. Messerin nestemäisen typen markkinaosuus supistui vuosina 1989-1993 7 prosenttiyksikköä, mutta vaihteli sen jälkeen ja päätyi kaiken kaikkiaan 3 prosenttiyksikön kasvuun.
(49) Linden pullotettujen kaasujen markkinaosuus on viimeisten 13 vuoden aikana yleisesti katsoen supistunut voimakkaasti (kaasutyypistä riippuen supistuminen vaihtelee 11 ja 17 prosenttiyksikön välillä). Tämä kehitys on jatkunut suhteellisen tasaisena. Messerin markkinaosuus on sen sijaan pysynyt suurin piirtein ennallaan tai supistunut hieman lukuun ottamatta asetyleeniä, jonka osalta Messerin markkinaosuus on kasvanut 9 prosenttiyksikköä.
(50) Muista kilpailijoista voidaan todeta, että Air Liquiden markkinaosuudet ovat kasvaneet voimakkaasti lähes kaikkien kaasutyyppien markkinoilla niin nestemäisten kuin pullotettujenkin kaasujen osalta. Tämän kehityksen perusteella voidaan päätellä, että Air Liquide on kyennyt viimeisten kymmenen vuoden aikana saavuttamaan vakiintuneen aseman Saksan markkinoilla sekä nestemäisten että pullotettujen kaasujen toimittajana. Myös seitsemän suuren kaasuntuottajan joukkoon kuulumattomien, 29 kappaleessa lueteltujen muiden toimittajien markkinaosuudet ovat poikkeuksetta kasvaneet merkittävästi.
(51) Linde on esittänyt menettelyn yhteydessä lukuisia esimerkkejä merkittävistä hinnanalennuksista, joita se on toteuttanut kilpailussa säilyttääkseen nykyiset asiakassuhteensa. Linden suuren asiakasmäärän vuoksi nämä esimerkit voivat luonnollisesti koskea vain suhteellisen pientä osaa nykyisestä asiakaskunnasta. Näiden esimerkkien ja ilmoitukseen liitettyjen kilpailukatsausten (Wettbewerbsbilanzen) osoittamaa suuntausta tukee kuitenkin myös keskimääräisten tuottojen (tuotot Saksan markkoina kuutiometriä kohti) kehitys.
(52) Markkinaosuuksien kehityksen tavoin myös Linden ja Messerin keskituottojen kehitys on ollut erisuuntaista. Nestemäisen hapen myynnistä saadut Linden keskituotot vähenivät vuosina 1994-1999 [...]* prosenttia ja Messerin keskituotot vähenivät [...]* prosenttia. Kummankin toimittajan keskituotot olivat vuonna 1999 kuten useimpina aikaisempinakin vuosina markkinoiden keskituottoja korkeammat. Nestemäisen typen myynnistä saadut keskituotot vähenivät Linden osalta [...]* prosenttia ja Messerin osalta [...]* prosenttia. Sekä vuonna 1994 että vuonna 1999 Linden keskituotot vastasivat koko markkinoiden keskituottoja, kun taas Messerin keskituotot olivat vuonna 1994 alhaisemmat ja vuonna 1999 korkeammat kuin markkinoiden keskituotot. Nestemäisen argonin myynnistä saadut keskituotot vähenivät Linden osalta [...]* prosenttia ja Messerin osalta [...]* prosenttia. Koko ajanjakson keskituotot olivat kuitenkin Lindellä aivan selvästi markkinoiden keskituottoja korkeammat ja Messerillä taas aivan selvästi niitä alhaisemmat. Pullotettujen kaasujen osalta kehityssuuntaukset ovat yhtä erilaiset. Esimerkiksi pullotetun hapen keskituotot olivat Lindellä koko ajanjakson 1994-1999 selvästi korkeammat kuin koko markkinoiden keskituotot, kun taas Messerillä keskituotot vastasivat yksittäisinä vuosina suurin piirtein markkinoiden keskituottoja tai jäivät niitä alhaisemmiksi. Pullotetun asetyleenin osalta Linden keskituotot olivat selvästi markkinoiden keskituottoja alhaisemmat, kun taas Messerin keskituotot olivat niitä selvästi korkeammat. Kummankin toimittajan keskituotot pullotetun argonin myynnistä jäivät toisistaan poikkeavan määrän pienemmiksi kuin markkinoiden keskituotot.
(53) Homogeenisten tuotteidenkaan keskituotoista ei voi tehdä yksiselitteisiä päätelmiä kilpailijoiden hinnoittelusta. Homogeenisiin tuotteisiin ei tosin liity samoja vaikeuksia kuin eriytettyihin tuotteisiin, joita eri toimittajat voivat tarjota sisällytettyinä erilaisiin tuotevalikoimiin. Homogeenisten tuotteiden erilaiset asiakasrakenteet ja niistä johtuvat erilaiset toimitusmäärät voivat kuitenkin muuttaa keskituottojen ja todellisten hintojen suhdetta. Homogeenisten tuotteiden keskituotot sisältävät kuitenkin tärkeää tietoa, jonka perusteella yksittäisten toimittajien hinnoittelusta voi tehdä johtopäätöksiä. Tämä pitää paikkansa erityisesti tarkasteltavana olevassa asiassa, jossa Linden ja Messerin markkinaosuudet ovat kooltaan keskenään vertailukelpoiset. Siksi voidaan myös olettaa, että kummankin toimittajan asiakaskunnat ovat rakenteeltaan vertailukelpoiset. Näin ollen voidaan 52 kappaleessa esitettyä Linden ja Messerin keskituottojen erisuuntaista kehitystä pitää selvänä osoituksena siitä, että yritykset käyvät keskenään hintakilpailua.
(54) Edellä esitetyn perusteella voidaan yhteenvetona päätellä, että Linde ja Messer käyvät keskenään aktiivista kilpailua. Vaikka markkinoiden rakenne on duopolistinen, kilpailu näiden kahden yrityksen välillä on kuitenkin niin selvää, ettei oletusta olennaisen kilpailun puuttumisesta Linden ja Messerin välillä voida pitää perusteltuna.
Päätelmä
(55) Näin ollen ei voida päätellä, että Saksassa vallitsisi Linden ja Messerin määräävässä markkina-asemassa oleva duopoli.
Tilanne keskittymän toteuduttua
(56) Keskittymä kasvattaa Linden markkinaosuutta useimmilla keskittymän vaikutuspiiriin kuuluvilla markkinoilla noin 5-10 prosentia. Näin ollen Lindestä tulee useilla markkinoilla Messerin sijaan markkinajohtaja. Samalla kasvaa ero kahden johtavan toimittajan ja niiden kilpailijoiden välillä. Mikään ei kuitenkaan viittaa siihen, että Linden markkinaosuuden kasvu muuttaisi merkittävästi Linden ja Messerin välistä kilpailutilannetta ja johtaisi tulevaisuudessa tilanteeseen, jossa Linden ja Messerin välinen kilpailu heikkenisi merkittävästi. Linden hankkiessa AGA:n omistukseensa markkinoilta tosin häviää yksi Linden ja Messerin kilpailijoista. Tämä vähentänee ulkopuolisen kilpailun aiheuttamaa kiihdyttävää vaikutusta johtavien yritysten väliseen kilpailuun. Tässä yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon, että AGA:n lisäksi Saksan nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla toimii myös muita suuria teollisuuskaasujen toimittajia, ja erityisesti Air Liquide pysyy kilpailijana, joka on viimeisten kymmenen vuoden aikana kasvattanut markkinaosuuksiaan ylivoimaisesti eniten. Jos ulkopuolinen kilpailu on aikaisemmin edistänyt myös Linden ja Messerin välistä aktiivista kilpailua, ei tilanne muutu niin ratkaisevasti, että kahden johtavan yrityksen välinen olennainen kilpailu jäisi tulevaisuudessa toteutumatta.
Päätelmä
(57) Näin ollen komissio katsoo, ettei keskittymä johda tilanteeseen, jossa Linde/AGA - yhteenliittymällä ja Messerillä on määräävä duopoliasema Saksan nestemäisen ja pullotetun kaasun markkinoilla.
2. ALANKOMAAT
aa) Nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla Alankomaissa toimii lähinnä neljä varteenotettavaa toimittajaa.
(58) Nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla Alankomaissa toimivat seuraavat varteenotettavat toimittajat: Linde määräysvallassaan olevan yrityksen NV Hoek's Machine en Zuurstoffabriek kautta, AGA yrityksen AGA Gas BV kautta, Air Products yrityksen Air Products Nederland BV kautta ja Air Liquide yrityksen Air Liquide BV kautta. Lisäksi Alankomaissa on vähäisempää toimintaa myös Messerillä yrityksen Messer Nederland BV kautta ja Praxairilla yrityksen Praxair NV kautta. BOC:n Alankomaiden toiminnot ovat jo siirtyneet Air Liquide-yhtiölle.
(59) Muita pienehköjä toimittajia ovat Westfalen Gassen Nederland BV, joka on Westfalen Aktiengesellschaft -yhtiön tytäryhtiö, Nederlandse Technische Gasmaatschappij BV, jäljempänä "NTG", joka on italialaisen kaasujen toimittajan SOL SpA:n määräysvallassa ja Hydrogas Holland BV, joka on oslolaisen Norsk Hydro ASA:n tytäryhtiö. Viimeksi mainittu on kuitenkin lähinnä vain hiilidioksidin toimittaja.
(60) Lindellä on Alankomaissa kaksi ilmakaasunjalostamoa ja viisi kaikkien kaasulajien pullotuslaitosta. AGA:lla on Alankomaissa yksi kaikkien kaasulajien pullotuslaitos, yksi hiilidioksidin pullotuslaitos ja yksi asetyleenilaitos. AGA:lla ei ole Alankomaissa omia ilmakaasunjalostamoja, ja siksi se valmistaa nestemäisiä kaasuja yhteistyössä Air Products -yhtiön kanssa. Air Products -yhtiöllä on rotterdamissa maailman suurin ilmakaasunjalostamo ja toinen laitos Terneuzenissa. Lisäksi sillä on yksi kaikkien kaasujen pullotuslaitos ja yksi vedyn pullotuslaitos. Myös Air Liquide -yhtiöllä on yksi kaikkien kaasujen pullotuslaitos ja yksi vedyn pullotuslaitos. Lisäksi sen haltuun siirtyi BOC:n Alankomaiden toimintojen myötä Terneuzenissa toimiva ilmakaasunjalostamo. Messerillä on yksi kaikkien kaasujen pullotuslaitos ja yksi asetyleenilaitos. Edellä 59 kappaleessa luetelluilla pienehköillä toimittajilla on kullakin yksi pullotuslaitos.
bb) Linden ja AGA:n yhteenliittymä olisi pullotettujen kaasujen markkinoilla ainoa suuri toimittaja, koska loput markkinoista ovat sirpaloituneet.
(61)
TAULUKON PAIKKA
(62) Pullotettujen kaasujen osalta Linden/AGA:n yhteenlaskettu hapen markkinaosuus on noin [70-80]* prosenttia. Järjestyksessä seuraava kilpailija pullotetun hapen markkinoilla on Air Products, jonka markkinaosuus on 5-10 prosenttia. Etumatka markkinaosuuksissa muihin kilpailijoihin nähden on 70 prosenttia. Linden/AGA:n yhteinen markkinaosuus pullotetun typen markkinoilla on noin [65-75]* prosenttia, ja lähinnä suurin kilpailija on Air Products, jonka markkinaosuus on 10-15 prosenttia. Etumatka markkinaosuuksissa muihin kilpailijoihin nähden on yli 60 prosenttia. Pullotetun argonin ja argonseosten markkinoilla Linden/AGA:n yhteenlaskettu markkinaosuus on noin [60-70]* prosenttia. Pullotetun argonin ja argonseosten markkinoilla lähinnä suurimmat kilpailijat ovat Air Liquide ja Messer, joiden kummankin markkinaosuudet ovat 10-15 prosenttia. Etumatka markkinaosuuksissa muihin kilpailijoihin nähden on noin 50 prosenttia.
(63) Pullotetun hiilidioksidin markkinoilla Linden/AGA:n yhteenlaskettu markkinaosuus on noin [75-85]* prosenttia. Air Liquide, Air Products ja Messer -yhtiöiden markkinaosuudet pullotetun hiilidioksidin markkinoilla ovat 5-10 prosenttia. Pullotetun vedyn markkinoilla Linden/AGA:n yhteenlaskettu markkinaosuus on noin [55-65]* prosenttia. Järjestyksessä seuraava kilpailija pullotetun vedyn markkinoilla on Air Liquide, jonka markkinaosuus on 15-20 prosenttia. Linden/AGA:n etumatka markkinaosuuksissa muihin toimittajiin nähden on yli 50 prosenttia. Pullotetun asetyleenin markkinoilla Linden/AGA:n yhteenlaskettu markkinaosuus on [75-85]* prosenttia. Asetyleenin markkinoilla lähinnä suurimpien kilpailijoiden Messerin ja Air Liquiden markkinaosuudet ovat 5-10 prosenttia. Muihin kilpailijoihin nähden Linden/AGA:n etumatka markkinaosuuksissa on yli 70 prosenttia.
(64) Jäljellä olevat pullotetun kaasun pienet toimittajat ovat pitkälle riippuvaisia suurimpien toimittajien täydentävistä toimituksista. Keskittymä supistaa selvästi tärkeimpien toimittajien määrää ja vaikeuttaa siksi merkittävästi hyökkäävää kilpailua. Näin ollen ei voida olettaa, että jäljelle jäävät pienet toimittajat voisivat rajoittaa Linden/AGA:n toimintavapautta.
cc) Linde/AGA saavuttaa Alankomaissa useiden nestemäisten kaasujen markkinoilla markkinajohtajan aseman; keskittymä ei kuitenkaan johda määräävien markkina-asemien syntymiseen näillä markkinoilla.
(65)
TAULUKON PAIKKA
(66) Määrällisesti ja arvoltaan merkittävimpiä kaasuja ovat ilmasta jalostetut happi, typpi ja argon. Nämä kolme kaasua muodostavat sekä määrällisesti että arvoltaan yli 80 prosenttia. Alankomaissa nestemäisessä muodossa myytävistä kaasuista. Ilmasta jalostettavien kaasujen markkinoilla Linden/AGA:n arvon mukaan lasketut markkinaosuudet ovat nestemäisen hapen markkinoista [40-50]* prosenttia, nestemäisen typen markkinoista [40-50]* prosenttia ja nestemäisen argonin markkinoista [40-50]* prosenttia. Lähinnä suurin kilpailija on Air Liquide, jonka arvon mukaan lasketut markkinaosuudet ovat nestemäisen hapen markkinoista 20-25 prosenttia, nestemäisen typen markkinoista 20-25 prosenttia ja nestemäisen argonin markkinoista 25-30 prosenttia. Air Products on seuraavaksi suurin kilpailija, ja sen arvon mukaan lasketut markkinaosuudet näiden kolmen nestemäisen kaasun markkinoista ovat 10-15 prosenttia. Praxairin nestemäisten kaasujen markkinaosuudet ovat 5-10 prosenttia. Pienempien toimittajien osuus nestemäisen hapen markkinoista on vähän alle 20 prosenttia, nestemäisen typen markkinoista vähän alle 15 prosenttia ja nestemäisen argonin markkinoista alle 10 prosenttia. Tämä markkinaosuuksien jakauma huomioon ottaen ei voida katsoa, että Linde ja AGA saisivat keskittymän jälkeen sellaisen toimintavapauden, johon kilpailijat eivät voi vaikuttaa.
(67) Nestemäisen vedyn markkinoilla yhteenliittymä ei lisää markkinaosuuttaan, koska AGA ei toimi näillä markkinoilla. Nestemäisen hiilidioksidin markkinoilla Linde/AGA saavuttaa keskittymän jälkeen arvon mukaan laskettuna [25-35]* prosentin markkinaosuuden, joka on markkinajohtaja Hydrogasin arvon mukaan lasketun 35-40 prosentin markkinaosuuden jälkeen toisena.
Päätelmä
(68) Näin ollen komissio katsoo, että keskittymä johtaa tilanteeseen, jossa Linde/AGA yhteenliittymällä on määräävät markkina-asemat pullotettujen kaasujen markkinoilla Alankomaissa.
3. ITÄVALTA
aa) Nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinat Itävallassa ovat jo nyt suurimmaksi osaksi pitkälle keskittyneet pääasiassa vain kolmen tärkeimmän toimittajan haltuun.
(69) Nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla Itävallassa toimivat Linde, AGA ja Messer, kukin tytäryhtiöidensä kautta. Näiden kolmen yrityksen ohella Itävallassa toimivat myös yritykset SIAD Vertrieb technischer Gase GmbH, joka on yrityksen SIAD SpA tytäryhtiö, Sapio Produzione Idrogeno Ossigeno SRL, jäljempänä "Sapio", SOL Spa, jäljempänä "SOL" ja Sauerstoffwerk Friedrich Guttroff GmbH.
(70)
TAULUKON PAIKKA
(71)
TAULUKON PAIKKA
(72)
TAULUKON PAIKKA
bb) Nestemäisten kaasujen ja pullotettujen kaasujen markkinoilla keskittymä johtaisi Linden/AGA:n suuriin yhteisiin markkinaosuuksiin.
(73) Keskittymän jälkeen Linden ja AGA:n yhteenlasketut markkinaosuudet olisivat nestemäisen hapen markkinoilla [75-85]* prosenttia, nestemäisen typen markkinoilla [60-70]* prosenttia, nestemäisen argonin markkinoilla [80-90]* prosenttia, nestemäisen vedyn markkinoilla [80-90]* prosenttia ja nestemäisen hiilidioksidin markkinoilla [55-65]* prosenttia. Pullotettujen kaasujen markkinoilla Linden ja AGA:n yhteenlasketut markkinaosuudet ovat hapen markkinoilla [70-80]* prosenttia, typen markkinoilla [45-55]* prosenttia, argonin ja argonseosten markkinoilla [65-75]* prosenttia, hiilidioksidin markkinoilla [55-65]* prosenttia ja asetyleenin markkinoilla [65-75]* prosenttia, hiilidioksidin markkinoilla [55-65]* prosenttia ja asetyleenin markkinoilla [65-75]* prosenttia. Linden/AGA:n etumatka ainoaan jäljelle jäävään pääkilpailijaansa nähden on nestemäisen hapen markkinaosuuksissa [...]* prosenttia, nestemäisen typen markkinaosuuksissa vähän alle [...]* prosenttia, nestemäisen argonin ja nestemäisen vedyn markkinaosuuksissa [...]* prosenttia sekä nestemäisen hiilidioksidin markkinaosuuksissa [...]* prosenttia. Pullotettujen kaasujen markkinoilla Linden/AGA:n etumatka markkinaosuuksissa on hapen, argonin ja asetyleenin osalta noin [...]* prosenttia, hiilidioksidin osalta noin [...]* prosenttia ja typen osalta noin [...]* prosenttia. Vain pullotetun vedyn markkinoilla Messer jää markkinajohtajaksi, kun taas Linden/AGA:n yhteinen markkinaosuus on [30-40]* prosenttia.
Päätelmä
(74) Näin ollen komissio katsoo, että keskittymä johtaa tilanteeseen, jossa Linde/AGA -yhteenliittymällä on määräävät markkina-asemat sekä nestemäisten kaasujen markkinoilla että pullotettujen kaasujen markkinoilla.
4. SUOMI, RUOTSI, NORJA JA ISLANTI
aa) Nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinat Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa ovat hyvin pitkälle keskittyneet
(75) Nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla Suomessa varteenotettavat kaksi toimittajaa ovat AGA ja Air Liquide. Näiden kahden yrityksen lisäksi myös Oy Woikoski Ab myy nestemäistä vetyä ja vähemmässä määrin pullotettuja kaasuja. Lisäksi Messerillä on vähäistä toimintaa.
(76) Nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla Ruotsissa varteenotettavat kaksi toimittajaa ovat AGA ja Air Liquide. Näiden kahden yrityksen lisäksi hiilidioksidia myy myös Hydrogas ja markkinoilla toimii lisäksi Hydrogas-Messer AB, joka on Messerin ja Hydrogasin yhteisesti omistama yritys.
(77) Nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla Norjassa varteenotettavat toimittajat ovat AGA ja Hydrogas. Islannissa AGA on ainoa teollisuuskaasujen toimittaja.
bb) AGA:n markkinaosuudet ylittävät selvästi 50 prosenttia useilla markkinoilla.
(78)
TAULUKON PAIKKA
(79)
TAULUKON PAIKKA
(80)
TAULUKON PAIKKA
(81) Nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla Islannissa AGA on ainoa toimittaja.
cc) Keskittymä ei vahvista AGA:n nykyistä määräävää markkina-asemaa useilla nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa.
(82) Aiottu keskittymä saattaisi vahvistaa AGA:n määräävää markkina-asemaa Pohjoismaiden markkinoilla, jos Lindeä olisi pidettävä merkittävänä potentiaalisena pohjoismaisille markkinoille tulossa olevana kilpailijana. Komissio on kuitenkin päätellyt ilmoituksen tehneen osapuolen vastaväitteisiin antaman vastauksen ja kuulemisen yhteydessä toimittamien tietojen perusteella, että Lindeä ei ole pidettävä tällaisena kilpailijana.
(83) Linde toimii nestemäisten ja pullotettujen teollisuuskaasujen markkinoilla seuraavissa jäsenvaltioissa: Saksa, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Espanja, Alankomaat, Belgia, Itävalta, Portugali ja Kreikka. Pelkästään tämä ei kuitenkaan riitä vielä perusteeksi oletukselle, että Linde olisi myös varteenotettava Pohjoismaiden markkinoille tulossa oleva potentiaalinen kilpailija.
(84)
TAULUKON PAIKKA
(85) Markkinoille tulon III vaihetta varten esitetyt kokonaisinvestoinnit ovat samat, jotka Lindelle ovat aiheutuneet sen tulosta Italian kaasumarkkinoille. [...]* Lisäksi Linde on viitannut ilmoituksessaan toimintoihinsa Ranskassa vuosina 1989-1998 ja esittänyt, että Ranskassa toiminta oli tappiollista [...]* vuoden ajan, vaikka välttämättömät kumuloidut investoinnit olivat [...]* miljoonaa Saksan markkaa. Koska toiseen jäsenvaltioon sijoittuminen edellyttää väistämättä suuria investointeja ja odotettavissa on pitkäaikaisia tappioita, on toimittajan arvioitava markkinoille tulon mahdollisuuksia ja toteutettavuutta ottaen huomioon kulloinkin kyseessä olevien markkinoiden ominaispiirteet. Tällöin on merkitystä ennen kaikkea markkinoiden koolla ja niiden nykyisellä keskittymisasteella.
(86) Euroopan talousalueella Ranska muodostaa Saksan jälkeen merkittävimmät teollisuuskaasujen markkinat. Italia on Yhdistyneen kuningaskunnan jälkeen neljännellä sijalla. Ruotsin kaasumarkkinoilla, jotka ovat Pohjoismaiden suurimmat, kaikkien teollisuuskaasujen kokonaismäärä on 14 prosenttia Saksan teollisuuskaasujen markkinoista. Suomen ja Norjan teollisuuskaasujen markkinat ovat penemmät kuin Itävallan markkinat, jotka jäävät 10 prosenttiin Saksan markkinoista. Nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinavolyymi oli vuonna 1998 Ruotsissa yhteensä 160 miljoonaa EUR, Suomessa vajaat 62 miljoonaa EUR ja Norjassa 65 miljoonaa EUR. Kooltaan näin rajallisten markkinoiden osalta voidaan tuskin olettaa, että Linde olisi valmis sitoutumaan edellä kuvatun kaltaisiin investointikustannuksiin ja lisäksi hyväksymään pitkän tappiollisen aloitusjakson.
(87) Lisäksi Suomen, Ruotsin ja Norjan markkinat teollisuuskaasujen tuotannon alalla ovat jo hyvin pitkälle keskittyneet lähinnä vain kahden toimittajan haltuun ja Islannissa vain yhden toimittajan haltuun Tässä yhteydessä on lisäksi otettava huomioon, että toisella keskittymän osapuolista, AGA:lla, on määräävä markkina-asema useilla nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa. Toinen pääasiallisista toimittajista Suomessa ja Ruotsissa on Air Liquide, joka on euroopan- ja maailmanlaajuisesti johtava teollisuuskaasujen tuottaja ja myyjä.
(88) Koska nestemäisten ja pullotettujen kaasujen yksittäiset markkinat ovat Pohjoismaissa pienet ja markkinoille tulon esteet ovat suuret, komissio katsoo, että Lindeä ei voi pitää varteenotettavana potentiaalisena kilpailijana, joka voisi olla tulossa pohjoismaisille markkinoille.
Päätelmä
(89) Komissio katsoo, että keskittymä ei vahvista AGA:n määräävää markkina-asemaa nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Islannissa.
V. ILMOITUKSEN TEHNEEN OSAPUOLEN TARJOAMAT SITOUMUKSET
1. SITOUMUS
(90) Poistaakseen aiottua keskittymää koskevat komission epäilykset Linde on tehnyt seuraavat sitoumukset:
(91) Alankomaissa Linde sitoutuu myymään AGA Gas BV:n pullotettuihin teollisuuskaasuihin (typpi, happi, argon, hiilidioksidi ja asetyleeni) liittyvät toiminnot. Sitoumus myynnistä käsittää teollisuuskaasujen pullotuslaitoksen Amsterdamissa, siihen kuuluvan henkilöstön (noin [...]* työntekijää), asiakkaiden, toimittajien ja huolitsijoiden kanssa tehdyt voimassa olevat sopimukset, asiakasluettelon ja toimintaan liittyvät kaasupullot (noin [...]* kappaletta), jäljempänä "Alankomaiden myyntikohde". Myyntisitoumus ei koske erikoiskaasuja kuten Mison® eikä lääkinnällisiin tarkoituksiin käytettäviä kaasuja.
(92) Itävallassa Linde sitoutuu myymään kaasuihin liittyvän koko toiminnan, jota AGA harjoittaa tytäryhtiönsä AGA GmbH:n välityksellä. Myyntisitoumus käsittää kaikki ilmakaasunjalostamot ja toimituksia käyttöpaikalla olevista laitoksista koskevat voimassa olevat sopimukset, kaikki toimintaan kuuluvat nesteytyslaitokset, pullottamot ja asetyleenilaitokset, asiaan kuuluvan henkilöstön (noin [...]* työntekijää), asiakkaiden ja toimittajien kanssa tehdyt voimassa olevat sopimukset, asiakasluettelon ja asiakkaiden tiloihin rakennetut säiliöt, toimintaan kuuluvat säiliö- ja muut kuljetusajoneuvot sekä kaasupullot (noin [...]* kappaletta), jäljempänä "Itävallan myyntikohde". Myyntiin ei sisälly yrityksen ulkoasu, sen nimi eikä AGA GmbH:n myötä saadut omistusosuudet Itävallan ulkopuolisissa yrityksissä.
2. ESITETTYJEN SITOUMUSTEN ARVIOINTI
Alankomaat
(93) Esitetyn sitoumuksen perusteella AGA:n pullotettuihin kaasuihin liittyvä Alankomaiden liiketoiminta tarjotaan kilpailijoiden ostettavaksi. Myynnillä varmistetaan, ettei Linden asema pullotettujen kaasujen markkinoilla vahvistu. Myynnin toteuduttua ostaja pääsee samaan asemaan, jossa AGA on aiemmin ollut. Näin varmistetaan, että myös keskittymän toteuduttua pullotettujen kaasujen markkinoilla Alankomaissa on toinenkin suuri toimittaja. Näin ollen komissio katsoo, että esitetty sitoumus on omiaan estämään määräävien markkina-asemien syntymisen pullotettujen kaasujen markkinoilla Alankomaissa.
Itävalta
(94) Esitetyn sitoumuksen perusteella AGA:n Itävallassa harjoittama kaasuihin liittyvä koko liiketoiminta tarjotaan kilpailijoiden ostettavaksi. Myynnillä varmistetaan, ettei Linden asema nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla vahvistu. Samalla varmistetaan, että Itävallan markkinoilla säilyy kolme suurta toimittajaa. Kahden ilmakaasunjalostamon ja nesteytyslaitoksen myynti on tarpeen, jotta ostaja voi saavuttaa AGA:n entiset kilpailuasemat sekä nestemäisten että pullotettujen ilmasta jalostettujen kaasujen markkinoilla. Linde ei ole esittänyt sitoumuksen rajoittamista pullotettuihin happeen, typpeen, argoniin, hiilidioksidiin ja asetyleeniin niin, että pullotettu typpi jäisi sitoumuksen ulkopuolelle. Tällaista rajoitusta olisikin vaikea hyväksyä, koska kaikki kaasut pullotetaan tavallisesti yhteisessä laitoksessa. Näin ollen komissio katsoo, että esitetty sitoumus on omiaan ja myös välttämätön estämään määräävien markkinaasemien syntymisen Itävallan nestemäisten ja pullotettujen kaasujen markkinoilla.
VI. YHTEENVETO
(95) Edellä esitetyn perusteella ja sillä ehdolla, että ilmoituksen tehnyt osapuoli täyttää antamansa sitoumukset, komissio katsoo, ettei aiottu keskittymä johda sellaisen määräävän markkina-aseman luontiin tai vahvistamiseen, jonka seurauksena tehokas kilpailu merkittävällä osalla yhteismarkkinoita olennaisesti estyy. Näin ollen keskittymä julistetaan mainitulla ehdolla sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Ilmoitettu yrityskeskittymä, jolla Linde Aktiengesellschaft hankkii yksinomaisen määräysvallan AGA AB:n koko osakepääomassa, julistetaan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi edellyttäen, että ilmoituksen tehneen osapuolen antamat tämän päätöksen liitteessä esitetyt sitoumukset täytetään.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu seuraavalle:
LINDE AG Abraham-Lincoln-Straße 21 D - 65189 Wiesbaden
Tehty Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 2000.