KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 28. juli 1999
om Tysklands statsstøtte til fordel for Brockhausen Holze GmbH
(meddelt under nummer K(1999) 2914)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2000/21/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler(1), under hensyntagen til disse bemærkninger og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1) I en klage af 2. september 1996 (indgået den 6. september 1996) blev Kommissionen underrettet om, at delstaten Sachsen havde ydet statsstøtte til virksomheden Brockhausen Holze GmbH (BHC), Chemnitz. Kommissionen anmodede den 16. september 1996 og 22. november 1997 om oplysninger, som Tyskland formelt fremsendte ved brev af 15. oktober 1996 og 7. februar 1997. På grundlag af oplysningerne i sidstnævnte brev blev sagen registreret som NN-sag den 8. april 1997. BHC anmodede den 18. april 1997 om generaleksekution. Kommissionen anmodede ved brev af 21. april 1997, 12. juni 1997 og 18. juli 1997 Tyskland om at anmelde denne støtte. Ved brev af 26. juni 1997 og 15. august 1997 afviste Tyskland denne anmodning med den begrundelse, at en anmeldelse var blevet overflødig, da virksomheden havde anmodet om generaleksekution.
(2) Ved brev af 18. februar 1998 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. Endvidere opfordrede den formelt Tyskland(2) til senest en måned efter modtagelsen af dette brev at fremsende alle de dokumenter og oplysninger, der var nødvendige for at vurdere, om den allerede udbetalte støtte var i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 87. Tyskland svarede ved brev af 4. maj 1998.
(3) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte. Den 9. juni 1998 modtog Kommissionen bemærkninger, som den videresendte til Tyskland den 25. januar 1999. På grundlag af flere forlængelser af den tildelte frist fik Tyskland frist til at fremsætte kommentarer inden den 31. marts 1999. Denne frist blev ikke overholdt. Efter et påmindelsesbrev fra Kommissionen fremsendte Tyskland omsider sine kommentarer den 11. maj 1999.
2. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN
2.1. Baggrunden for procedurens indledning
(4) Kommissionen fik kendskab til støtten til BHC gennem en klage fra en østrigsk maskinfabrik. I henhold hertil har delstaten Sachsen ydet virksomheden støtte på 4,7 mio. DEM. Ifølge klageren gjorde denne støtte det muligt for virksomheden at øge sin eksport ved at sælge til lave priser.
(5) Tyskland meddelte ved brev af 15. oktober 1996, at virksomheden i realiteten havde modtaget en passiv kapitalinteresse på 2,5 mio. DEM fra delstaten Sachsens konsolideringsfond(4) og en garanti på 80 % i forbindelse med et lån på 2,3 mio. DEM på grundlag af delstaten Sachsens garantiordning(5).
(6) Disse støtteforanstaltninger viste sig at give anledning til problemer i følgende henseende:
a) Godkendelsen af ordning N 117/95 omfattede tilsagn fra Tyskland om, at der ikke ville blive tale om kumulering af støtte. Støtten fra konsolideringsfonden blev imidlertid ydet ved siden af den garanti, der blev stillet som led i ordning N 73/93, og var dermed i strid med forbudet mod kumulering. Støtten skulle derfor have været anmeldt som ad hoc-omstruktureringsstøtte.
b) Ordning N 73/93 tillader kun garantier for lån på mindst 5 mio. DEM.
(7) Tyskland blev gentagne gange opfordret til at indgive en formel anmeldelse og fremsende alle oplysninger, der var nødvendige for at vurdere, om støtten var forenelig med fællesmarkedet. De tyske myndigheder afviste dette i deres brev af 26. juni 1997 og 15. august 1997 med følgende begrundelse:
a) en anmeldelse var i mellemtiden blevet overflødig, fordi virksomheden havde anmodet om generaleksekution
b) støtteforanstaltningerne skulle ikke betragtes som adskilte foranstaltninger, men derimod som en enkelt omstruktureringsstøtte, hvorfor forbudet mod kumulering ikke blev overtrådt. Ved at anvende de to ordninger har det været muligt at reducere støttens samlede intensitet, fordi garantier har lavere støtteintensitet end lån. På denne måde har det været muligt at begrænse støtten til det absolut nødvendige minimum og således bedre overholde princippet i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder(6).
(8) Kommissionen besluttede derpå at indlede proceduren for at få en formel anmeldelse og for at kunne vurdere, om den støtte, der er ydet til virksomheden, er forenelig med fællesmarkedet.
2.2. Støttemodtageren
(9) Pr. 31. december 1995 havde BHC 243 ansatte og en årsomsætning på 32 mio. DEM, og mindst 25 % af andelene var ikke ejet af en virksomhed, som ikke var en SMV. BHC var således en SMV i medfør af Kommissionens henstilling 96/280/EF af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellemstore virksomheder(7).
(10) BHC var beskæftiget inden for tre hovedområder, støbning efter kundespecifikation (25 %), serviceydelser (25 %) og sliddele (50 %), og fremstillede hovedsagelig stålkugler til cementindustrien og armeringer til fyringsanlæg.
(11) Med produktionssted i Chemnitz er virksomheden beliggende i et strukturelt tilbagestående område i delstaten Sachsen.
2.3. Virksomhedens udvikling
(12) BHC blev oprettet på grundlag af Eisen- und Stahlgießerei Chemnitz GmbH (ESC GmbH), som i begyndelsen af 1992 blev erhvervet af Treuhandanstalts (THA) PE GmbH. Privatiseringen blev foretaget på grundlag af en åben, betingelsesløs og gennemsigtig udbudsprocedure med salg til den højestbydende. I september 1992 oprettede disse to selskaber CPC GmbH, hvis formål var drift af et jern- og stålstøberi. I 1993 udarbejdede delstaten Nordrhein-Westfalen en finansieringsplan for CPC GmbH, som var betinget af, at der blev oprettet et fast driftssted i Nordrhein-Westfalen. Derfor blev CP Gießerei KG (CPG KG) oprettet med hjemsted i Beckum. I den følgende tid blev selskaberne CPC GmbH og CPG KG omdøbt til henholdsvis BHC Brockhausen & Holze Gießerei GmbH & Co KG (BHC KG) og Brockhausen & Holze Gießerei GmbH (BHC GmbH). BHC GmbH og BHC KG blev den 29. august 1995 fusioneret til BHC.
(13) Som følge af den forsinkede gennemførelse af investeringer og betydelige etableringstab oplevede BHC i løbet af 1995 kolossale likviditetsproblemer. Disse etableringstab var navnlig forårsaget af virksomhedens uproduktive gamle anlæg og af, at samarbejdet med en vesttysk partner ophørte. I en rapport fra virksomhedsrådgivningsfirmaet LOGOS-Consult blev virksomhedens finansielle behov i januar 1996 anslået til 6 mio. DEM. Der blev udarbejdet en omstruktureringsplan, og forskellige offentlige myndigheder ydede finansiel støtte. Dette løste imidlertid ikke virksomhedens likviditetsproblemer. I februar 1997 blev der stillet yderligere støtte på 1,243 mio. DEM til rådighed. Da dette beløb ikke var tilstrækkeligt, anmodede BHC den 18. april 1997 om generaleksekution.
(14) Generaleksekutionen blev indledt den 20. maj 1997. Forvalteren indgik en overtagelses- og forpagtningskontrakt med firmaet Guß und Verschleißtechnik GmbH (GVT). Den 23. juni 1997 blev BHC's drift indstillet og overtaget af GVT. Nærværende beslutning vedrører kun den tidligere virksomhed.
2.4. Finansiel støtte
(15) Ifølge den anmeldelse, som Tyskland indgav den 4. maj 1998 efter procedurens indledning, modtog BHC i perioden 1994-1997 forskellige støtteforanstaltninger til en samlet værdi af mere end 42 mio. DEM. Den private investors bidrag til omstruktureringen synes at ligge på 750000 DEM(8). De oplysninger, som Kommissionen har fået forelagt, er imidlertid ikke entydige med hensyn til denne andel.
(16) I 1993 blev der udarbejdet en første omfattende finansieringsplan for BHC:
a) Den 27. maj 1994 ydede delstaten Nordrhein-Westfalen på grundlag af garantiordningen "Bürgschaftshilfen des Landes Nordrhein-Westfalen für Vorhaben auf dem Gebiet der Länder Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Thüringen und Berlin/Ost" en garanti på 90 % i forbindelse med et investeringslån på 20 mio. DEM og et driftslån på 10 mio. DEM(9). Støtten udgjorde således 27 mio. DEM.
b) Den 28. oktober 1994 ydede delstaten Sachsen på grundlag af støtteordningen Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur(10)" et tilskud på 7,406 mio. DEM, hvoraf kun 6,94 mio. DEM blev udbetalt.
c) Finanzamt Chemnitz (skatteforvaltning) indrømmede i årene 1994 og 1995 virksomheden skattemæssige investeringspræmier (Investitionszulagen) på henholdsvis 91268 DEM og 1056153 DEM i henhold til den tyske Investitionszulagengesetz fra 1993 (InvZulG).
(17) I januar 1996 måtte der iværksættes omstruktureringsforanstaltninger som følge af virksomhedens problemer. Disse blev finansieret på grundlag af
a) et driftslån fra den bank, som virksomheden normalt benytter (i første omgang begrænset til 1,8 mio. DEM), som blev sikret ved en garanti på 80 %, der blev stillet den 3. april 1996 på grundlag af delstaten Sachsens garantiordning (N 73/93). Garantien udgjorde 1,44 mio. DEM
b) en passiv kapitalinteresse på 2,5 mio. DEM, der blev ydet den 24. juni 1996 på grundlag af delstaten Sachsens konsolideringsfond(11).
c) betalingshenstand fra Stadtwerke Chemnitz (offentlig forsyningsvirksomhed) på 1,167 mio. DEM.
(18) For at dække virksomhedens likviditetsbehov blev der i februar 1997 truffet yderligere tre foranstaltninger:
a) Garantien fra delstaten, Sachsen blev hævet med 500000 DEM og garantibeløbet blev forhøjet fra i alt 1,8 mio. DEM til 2,3 mio. DEM.
b) BvS ydede et lån på 500000 DEM, med en rente på 3 % over diskontoen.
c) Anpartshaverne bidrog med 250000 DEM til afhjælpning af likviditetsmanglen.
(19) Alle støtteforanstaltninger blev som led i generaleksekutionen registreret i fortegnelsen over fordringer.
2.5. Omstruktureringsplanen
(20) Anmeldelsen af 4. maj 1998 indeholdt en kort beskrivelse af omstruktureringsplanen. Tyskland fremsendte ved brev af 11. maj 1999 LOGOS-Consults rapport, som indeholder en vurdering af den plan, som BHC's ledelse havde udarbejdet.
(21) Omstruktureringsplanen, som var udarbejdet i 1996, tog sigte på at øge BHC's produktivitet, forbedre virksomhedens konkurrenceevne og rette op på den relativt spændte finansielle situation.
(22) Omstruktureringsplanen indeholdt i det væsentlige seks foranstaltninger:
a) færdiggørelsen af rekonstruktionen af væsentlige anlægskomponenter med henblik på at forbedre kvaliteten, nedsætte materiale-, energi- og personaleforbruget og i sidste instans opnå mere konkurrencedygtige omkostninger
b) nedlukning af en række urentable gamle anlæg
c) personalenedskæring med 30 ansatte
d) intensivering af salgsaktiviteterne, bl. a. gennem opbygning af et net af agenturer i udlandet, og ledelsen regnede i denne forbindelse med en salgsfremgang fra og med 1996
e) sortimentsforskydning til området med højere forædlingsgrad, dvs. fra støbning til cementområdet. BHC skulle ikke længere være støberi i klassisk forstand.
(23) Ifølge finansieringsplanen skulle grunde, der ikke var nødvendige for driften, sælges, således at man ved hjælp af egenkapital kunne bidrage til at nedbringe selskabets gæld og derved opnå yderligere finansieringsmuligheder hos kreditinstitutter.
(24) Også for regnskabsåret 1996 ventedes et tab, men fra og med 1997 skulle virksomheden opnå et positivt driftsresultat.
(25) LOGOS-Consult anså ledelsens plan for at være optimistisk og ambitiøs, men ikke urealistisk. Da man heri ikke tog udgangspunkt i den værst tænkelige situation, var der fortsat en række risikofaktorer. Virksomhedens eget bidrag til omstruktureringen skulle således finansieres via salget af grunde, der ikke var nødvendige for driften. På det tidspunkt, hvor LOGOS-Consults rapport blev udarbejdet, havde dette salg imidlertid endnu ikke fundet sted og var også fortsat uvist.
2.6. Produkter og afsætningsmarkeder
(26) BHC var hovedsagelig beskæftiget inden for områderne støbning, sliddele og serviceydelser. På området støbning (25 % af omsætningen) fremstillede virksomheden navnlig komponenter til maskin- og bilindustrien, et område, der er præget af et stærkt konkurrencemæssigt pres. Sliddele (50 % af omsætningen) fremstilles hovedsagelig til cementindustrien. Ifølge anmeldelsen er der imidlertid ikke overkapacitet på dette område, da der er tale om en kundeorienteret produktniche. Endelig tegnede serviceydelserne sig for 25 % af omsætningen.
(27) Med en produktion på ca. 20 mia. EUR om året hører Fællesskabet blandt verdens største producenter af støbegods. På dette område fremstilles der hovedsagelig komponenter til maskin- og bilindustrien. Støbeindustrien består af små og mellemstore virksomheder.
(28) Støberier er underleverandører til industrivirksomheder og er derfor i høj grad afhængige af udviklingen og efterspørgslen hos deres kunder. Som følge af konjunkturnedgangen er antallet af ansatte i støbeindustrien siden 1989 faldet med 50000 i hele Fællesskabet, hvilket svarer til ca. 20 % af de ansatte inden for dette område.
(29) I sammenligning med andre sektorer er udenrigshandelen ikke af særlig stor betydning i forbindelse med støberiprodukter.
(30) Støbeindustrien hører ikke ubetinget til blandt vækstsektorerne. Hvis der ses bort fra konjunkturudsving, har produktionen stort set ikke ændret sig i de seneste ti år. Den værdistigning, der har været tale om i denne periode, afspejler blot tendensen til, at produktionen flyttes over på forædlet støbegods.
(31) Støberierne blev hårdt ramt af den seneste konjunkturnedgang i 1990-1993. I 1994 blev denne udvikling dog vendt til det bedre, og der var ingen overkapacitet på markedet. Da der desuden i de foregående år er gennemført en omfattende personalenedskæring, og en lang række produktionsprocesser rationaliseres yderligere, kan der igen spores en vis optimisme i sektoren. Som bevis for de vellykkede rationaliseringsforanstaltninger kan nævnes, at produktionsmængden i 1995 blev opnået med 20 % færre ansatte end i 1989(12),
3. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(32) Ved brev af 9. juni 1998 modtog Kommissionen bemærkninger fra virksomheden Maschinenfabrik Liezen und Gießerei GmbH, som havde indgivet klagen af 2. september 1996.
(33) Virksomheden glæder sig over Kommissionens beslutning om at indlede proceduren mod BHC og anfører endnu en gang argumentet om, at der i mange år har været overkapacitet i støbeindustrien. Statsstøtte til virksomheder i denne sektor påvirker konkurrencevilkårene og skal undgås, da disse virksomheder derved får yderligere midler, som gør dem i stand til at sælge deres produkter under markedsprisen.
(34) Den omstændighed, at der den 18. april 1996 blev indledt generaleksekution mod BHC, kan heller ikke få den konsekvens, at der ikke foretages en undersøgelse af den allerede ydede støtte, som har påvirket konkurrencevilkårene.
(35) Ifølge det omhandlede brev har den nye virksomhed, som efter generaleksekutionen er blevet oprettet af hr. Schulze-Brockhausen, igen ansøgt om støtte hos delstaten Sachsen. Offentlig støtte til "redningsløsningen", hvor BHC's aktiviteter videreføres under samme ledelse, ville imidlertid i tilfælde af en godkendelse være ensbetydende med, at de gældende støtteregler blev omgået, og der igen skete en urimelig fordrejning af konkurrencevilkårene.
(36) Såfremt de tidligere og nye støtteforanstaltninger skulle vise sig at være omstruktureringsstøtte, rejser der sig det spørgsmål, om betingelserne i rammebestemmelserne er opfyldt. Princippet om, at omstruktureringsstøtte kun kan ydes en enkelt gang, ville blive omgået, hvis den nye virksomhed modtager denne støtte.
4. KOMMENTARER FRA TYSKLAND
(37) Tyskland efterkom Kommissionens anmodning ved brev af 4. maj 1998. I realiteten drejer det sig i den forbindelse om anmeldelse af alle de støtteforanstaltninger, der er ydet til BHC.
(38) Med hensyn til spørgsmålet om støtte til den nye virksomhed, der blev oprettet som redningsløsning, meddelte Tyskland ved brev af 4. december 1998, at BHG Guß- und Verschleißtechnik GmbH og GVT Guß- und Verschleißtechnik GmbH Chemnitz havde ansøgt om regionalstøtte på 2,149 mio. DEM på grundlag af støtteordningen Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur".
(39) Tyskland bekræftede disse oplysninger i brev af 11. maj 1999 og gjorde endnu en gang rede for, hvorfor støtten til BHC efter de tyske myndigheders opfattelse er forenelig med rammebestemmelserne.
5. VURDERING AF STØTTEN
5.1. Støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1
(40) Det kan ikke udelukkes, at de beskrevne støtteforanstaltninger har påvirket samhandelen mellem medlemsstaterne på det omhandlede marked. Hver af disse støtteforanstaltninger skal derfor undersøges på grundlag af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(41) Garantien på 90 % i forbindelse med et investeringslån på 20 mio. DEM og et driftslån på 10 mio. DEM - dvs. en garanti på i alt 27 mio. DM - blev stillet som led i en ordning, der var anmeldt til og godkendt af Kommissionen. De kriterier, der er nødvendige for at anvende denne ordning, blev overholdt.
(42) Tilskuddet på 7,406 mio. DEM blev ydet på grundlag af støtteordningen Gemeinschaftsausgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur", der var anmeldt til og godkendt af Kommissionen.
(43) Den skattemæssige investeringspræmie på 1,147 mio. DEM blev ydet på grundlag af ordninger, der var anmeldt til og godkendt af Kommissionen.
(44) Garantien på 80 % i forbindelse med et driftslån på 2,3 mio. DEM - dvs. en garanti på 1,8 mio. DEM - blev stillet på grundlag af delstaten Sachsens garantiordning (N 73/93). Generelt tillader denne ordning kun garantier i forbindelse med lån på mindst 5 mio. DEM. I undtagelsestilfælde kan Sächsische Aufbaubank eller Bürgschaftsbank Sachsen GmbH dog også indestå for lån på under 5 mio. DEM. Dette er tilfældet, hvis lånet anvendes til at finansiere omstruktureringsprojekter, og garantien således skal bidrage til, at en omstruktureringsplan lykkes. Godkendelsen heraf er betinget af, at der udarbejdes en omstruktureringsplan, som kan genoprette virksomhedens rentabilitet. Blev der udarbejdet en sådan omstruktureringsplan, skal Kommissionen undersøge, om rentabiliteten kunne genoprettes ved hjælp af denne plan.
(45) Den passive kapitalinteresse på 2,5 mio. DEM blev ydet på grundlag af delstaten Sachsens konsolideringsfond (N 117/95). Denne ordning blev bl. a. godkendt på betingelse af, at ingen virksomheder, som allerede modtager omstruktureringsstøtte til kriseramte virksomheder, omfattes heraf. Dette forbud mod kumulering blev ikke overholdt, da støtten blev ydet ved siden af garantien på 80 % i forbindelse med et lån på 2,3 mio. DEM fra Sächsische Aufbaubank. Tyskland er af den opfattelse, at der i dette tilfælde ikke er tale om kumulering af støtte, da de to støtteforanstaltninger ikke skal betragtes som adskilte foranstaltninger, men derimod som en enkelt omstruktureringsstøtte. De tyske myndigheder anfører, at ved at anvende to støtteordninger har det været muligt at reducere støttens samlede intensitet, fordi garantier har lavere intensitet end lån. Denne argumentation kan ikke accepteres. Hvis Kommissionen accepterede en sådan argumentation, ville ethvert forbud mod kumulering miste sin betydning og overholdelsen heraf blive vilkårlig. I øvrigt anses støtteintensiteten i forbindelse med en garanti eller et lån, som staten yder til en kriseramt virksomhed, for at være på 100 % og kan dermed sidestilles med et tilskud(13). Da betingelserne i denne ordning ikke blev opfyldt, skulle foranstaltningen have været anmeldt særskilt i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Tyskland har ikke overholdt denne forpligtelse, hvorfor støtten blev ydet ulovligt og skal betragtes som ad hoc-omstruktureringsstøtte.
(46) Også betalingshenstanden fra Stadtwerke Chemnitz på 1,167 mio. DEM udgør statsstøtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og skulle have været anmeldt på grundlag af EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Rent formelt er den derfor ulovlig. Dette sikrer yderligere likviditet og kan dermed sidestilles med et lån.
(47) Lånet fra BvS på 500000 DEM blev ydet til en kriseramt virksomhed og skal betragtes som støtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Da støtten ikke blev anmeldt, er også den formelt ulovlig. Dette beløb skal forhøjes med udlånsrenter på 5800 DEM.
5.2. Undtagelse i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3
(48) Kommissionen skal undersøge, om støtten kan omfattes af en undtagelse på grundlag af EF-traktatens artikel 87, stk. 3.
(49) I forbindelse med BHC baserer Kommissionen sig på undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som vedrører "støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse". Hovedformålet med den pågældende støtte er ikke at fremme den regionale udvikling, men derimod at omstrukturere en kriseramt virksomhed. En sådan støtte kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet, hvis kriterierne i rammebestemmelserne er opfyldt.
(50) Delstaten Sachsens garanti på 80 % i forbindelse med et driftslån på 2,3 mio. DEM, den passive kapitalinteresse fra konsolideringsfonden og betalingshenstanden fra Stadtwerke Chemnitz på 1,167 mio. DEM samt lånet fra BvS på 500000 DEM kan betragtes som omstruktureringsstøtte. Den støtte, der blev ydet i 1997 som følge af nye likviditetsproblemer, kan anses for at være yderligere foranstaltninger, der er nødvendige for omstruktureringen.
(51) For at disse støtteforanstaltninger kan godkendes af Kommissionen, vil følgende betingelser skulle opfyldes:
a) virksomhedens rentabilitet genoprettes på længere sigt ved hjælp af omstruktureringen
b) urimelige konkurrencefordrejninger forhindres
c) støttens størrelse og intensitet begrænses til det for omstruktureringen strengt nødvendige minimum, og omstruktureringsomkostningerne overstiger ikke de fordele, der kan forventes
d) omstruktureringsplanen gennemføres fuldstændigt, og alle de betingelser, som Kommissionen stiller, opfyldes
e) der føres tilsyn med omstruktureringsplanens gennemførelse på basis af detaljerede årlige rapporter.
(52) Det er en grundlæggende betingelse for enhver omstruktureringsplan, at den inden for et rimeligt tidsrum og på basis af en realistisk vurdering af virksomhedens fremtidige driftsvilkår genopretter virksomhedens rentabilitet på længere sigt.
(53) Omstruktureringsplanen var baseret på følgende finansielle udvikling i virksomheden:
TABELPOSITION
(54) Kommissionen er af den opfattelse, at omstruktureringsplan ikke er baseret på en realistisk vurdering. Planen tager i enkeltheder udgangspunkt i en forøgelse af salget fra og med 1996 og den dermed forbundne betydelige stigning i omsætningen. Endvidere skal der ifølge planen foretages en finansiel sanering af virksomheden gennem salg af grunde, som ikke er nødvendige for driften. Stigningen i omsætningen er i det væsentlige afhængig af virksomhedens præstation på markedssegmentet cement, som virksomheden vil satse på. Ifølge planen vil omsætningen således stige med mere end 60 % mellem 1995 og 1996. Kommissionen er af den opfattelse, at vurderingerne med hensyn til omsætningsstigningerne er overvurderet i planen. Det er usandsynligt, at BHC så hurtigt kan få fodfæste på et nyt marked. Dette forudsætter såvel erhvervelsen af en speciel knowhow som en teknisk tilpasning af maskinerne. I øvrigt er den finansielle sanering af BHC, som befinder sig i en særdeles spændt finansiel situation, afhængig af, at grunde, som ikke er nødvendige for driften, sælges til en pris af mindst 5 mio. DEM. De nye tyske delstater er imidlertid kendetegnet ved, at udbuddet af industrigrunde overstiger efterspørgslen. Den mindstepris, som BHC's ledelse fastsatte, må betragtes som usikker. I rapporten fra LOGOS-Consult betragtes dette som risikabelt, da det provenu, der på kort sigt vil kunne opnås, kun ville ligge på 3-4 mio. DEM. På baggrund heraf er Kommissionen af den opfattelse, at virksomhedens rentabilitet ikke kan genoprettes inden for et rimeligt tidsrum.
(55) Virksomhedens videre udvikling bekræfter denne vurdering. I slutningen af 1996 oplevede BHC igen store likviditetsproblemer, og omsætningen indfriede heller ikke forventningerne. I dette år havde virksomheden et tab på over 7 mio. DEM(14).
(56) Der er flere grunde hertil:
a) grundene kunne ikke sælges
b) forskellige tilgodehavender kunne ikke inddrives
c) virksomheden havde betydelige tekniske problemer, som gjorde, at den planlagte omsætning ikke kunne nås.
(57) Trods ny finansiel støtte i februar 1997 blev BHC's rentabilitet ikke genoprettet - virksomheden havde i perioden januar-april 1997 tab på over 5 mio. DEM(15). Den 18. april 1997 blev der derfor anmodet om generaleksekution. Alt dette bestyrker Kommissionen i, at omstruktureringsplanen ikke var baseret på en realistisk vurdering, og at virksomhedens rentabilitet ikke kunne genoprettes. Den første af betingelserne i rammebestemmelserne er ikke opfyldt, og støtten er dermed ikke forenelig med fællesmarkedet.
(58) Det skal endvidere undersøges, hvilken indvirkning støtteforanstaltningerne har haft på konkurrencevilkårene på markedet for støberiprodukter. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, er der ikke tale om overkapacitet på dette område. Da BHC er en SMV med hjemsted i et område, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 2, litra a), og der er ikke overkapacitet i sektoren, er Kommissionen af den opfattelse, at omstruktureringen ikke har været forbundet med skadelige virkninger på konkurrenterne.
(59) Der er en betingelse i rammebestemmelserne, der ikke er opfyldt. Omstruktureringsstøtten til BHC kan derfor ikke godkendes, uden at det er nødvendigt at vurdere virksomhedens eget bidrag til omstruktureringsomkostningerne.
6. KONKLUSION
(60) Tyskland har ikke opfyldt betingelserne for at anvende delstaten Sachsens garantiordning (N73/93), da omstruktureringsplanen ikke kunne genoprette virksomhedens rentabilitet. Støtten skal betragtes som ad hoc-omstruktureringsstøtte. Kriterierne i rammebestemmelserne er ikke opfyldt. Garantien på 1,8 mio. DEM (80 %) i forbindelse med et driftslån på 2,3 mio. DEM er dermed uforenelig med fællesmarkedet.
(61) Betingelserne for at anvende ordning N 117/95 (overholdelse af forbuddet mod kumulering) blev ikke opfyldt. Den passive kapitalinteresse på 2,5 mio. DEM fra konsolideringsfonden betragtede Kommissionen derfor som ad hoc-omstruktureringsstøtte. Kriterierne i rammebestemmelserne blev ikke overholdt. Den passive kapitalinteresse på 2,5 mio. DEM er dermed uforenelig med fællesmarkedet.
(62) For så vidt angår betalingshenstanden fra Stadtwerke Chemnitz på 1,167 mio. DEM, er der her tale om omstruktureringsstøtte. Da kriterierne i rammebestemmelserne heller ikke blev overholdt i denne forbindelse, er denne støtte heller ikke forenelig med fællesmarkedet.
(63) Lånet på 500000 DEM fra BvS er ikke i overensstemmelse med de kriterier, der gælder for tildeling af omstruktureringsstøtte, og kan heller ikke godkendes på grundlag af undtagelsesbestemmelserne i rammebestemmelserne.
(64) Kommissionen konstaterer, at Tyskland har ydet den omhandlede støtte i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Delstaten Sachsens garanti på 1,8 mio. DEM, den passive kapitalinteresse på 2,5 mio. DEM fra konsolideringsfonden, betalingshenstanden på 1,167 mio. DEM og lånet fra BvS på 500000 DEM plus renter på 5800 DEM skal tilbagesøges af Tyskland i overensstemmelse med de gældende bestemmelser og procedurer i tysk lovgivning -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den statsstøtte på 5,9728 mio. DEM, som Tyskland har ydet til Brockhausen Holze GmbH, Chemnitz, er uforenelig med fællesmarkedet.
I denne støtte indgår følgende:
a) en garanti på 1,8 mio. DEM fra delstaten Sachsen
b) en passiv kapitalinteresse på 2,5 mio. DEM fra delstaten Sachsens konsolideringsfond
c) et lån på 500000 DEM plus renter på 5800 DEM samt
d) en betalingshenstand på 1,167 mio. DEM.
Artikel 2
1. Tyskland træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge den i artikel 1 nævnte støtte, som allerede ulovligt er udbetalt til støttemodtageren.
2. Tilbagesøgningen skal ske i overensstemmelse med bestemmelserne og procedurerne i tysk lovgivning. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil den er blevet tilbagebetalt. Renterne beregnes på basis af den referencesats, der anvendes til at beregne subventionsækvivalenten for regionalstøtte.
Artikel 3
Forbundsrepublikken Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.
Artikel 4
Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juli 1999.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 28 päivänä heinäkuuta 1999,
Saksan liittotasavallan tuesta Brockhausen Holze GmbH:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2914)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2000/21/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1) Komissiolle ilmoitettiin 2 päivänä syyskuuta 1996 päivätyssä (ja 6 päivänä syyskuuta 1996 saapuneeksi kirjatussa) kantelussa, että Sachsenin osavaltio on myöntänyt valtiontukea Chemnitzin kaupungissa toimivalle Brockh hausen Holze GmbH -nimiselle yritykselle (jäljempänä "BHC"). Komission pyydettyä tietoja 16 päivänä syyskuuta 1996 ja 22 päivänä marraskuuta 1997 Saksan viranomaiset antoivat viralliset vastauksensa 15 päivänä lokakuuta 1996 ja 7 päivänä helmikuuta 1997. Viimeksi mainitussa kirjeessä esitettyjen tietojen perusteella asia rekisteröitiin 8 päivänä huhtikuuta 1997 NN-tukena. BHC jätti konkurssihakemuksen 18 päivänä huhtikuuta 1997. Komissio pyysi tukia koskevaa ilmoitusta 21 päivänä huhtikuuta 1997, 12 päivänä kesäkuuta 1997 ja 18 päivänä heinäkuuta 1997 päivätyillä kirjeillä. Saksan hallitus kieltäytyi tekemästä ilmoitusta 26 päivänä kesäkuuta 1997 ja 15 päivänä elokuuta 1997 päivätyillä kirjeillä pitäen ilmoitusta tarpeettomana, koska yritys oli jättänyt konkurssihakemuksen.
2) Komissio ilmoitti Saksalle 18 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Lisäksi komissio määräsi Saksan(2) toimittamaan komissiolle kuukauden kuluessa tämän kirjeen vastaanottamisesta kaikki tarpeelliset asiakirjat ja tiedot sen arvioimiseksi, olivatko jo myönnetyt tuet EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisia. Saksa vastasi 4 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä.
3) Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio kehotti muita asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä tuista. Komissio sai 9 päivänä kesäkuuta 1998 kannanoton, jonka se toimitti edelleen Saksalle 25 päivänä tammikuuta 1999. Saksalle myönnettyä huomautusten esittämisen määräaikaa jatkettiin useita kertoja aina 31 päivään maaliskuuta 1999. Saksa ei noudattanut tätä määräaikaa. Komission lähetettyä muistutuskirjeen Saksa toimitti kannanottonsa vihdoin 11 päivänä toukokuuta 1999.
2. YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA
2.1 Menettelyn aloittamisen syyt
4) Komissio sai tietää BHC:lle myönnetyistä tuista itävaltalaisen konepajan tehtyä kantelun, jonka mukaan Sachsenin osavaltio on myöntänyt yritykselle 4,7 miljoonaa Saksan markkaa tukea. Kantelijan mielestä yrityksen oli tuen ansiosta mahdollisuus edistää vientitoimintaansa edullisin hinnoin.
5) Saksa vahvisti 15 päivänä lokakuuta 1996 päivätyllä kirjeellä, että yritys oli tosiasiallisesti saanut 2,5 miljoonan Saksan markan suuruisen äänettömän osuuden Sachsenin osavaltion konsolidointirahastosta(4) sekä 80 prosentin eli 2,3 miljoonan Saksan markan takauksen Sachsenin osavaltion takauksia koskevan hallinnollisen määräyksen perusteella(5).
6) Nämä tuet osoittautuivat ongelmallisiksi seuraavilta osin:
a) Tuen N 117/95 hyväksymispäätökseen sisältyy Saksan vakuutus, jonka mukaan se huolehtii siitä, että tuet eivät kasaudu. Konsolidointirahastosta myönnettiin kuitenkin tukea ohjelman N 73/93 mukaisesti myönnetyn takauksen lisäksi, joten kasautumiskieltoa ei noudatettu. Tuki olisi tämän vuoksi ollut ilmoitettava tilapäisenä rakenneuudistustukena.
b) Ohjelman N 73/93 mukaisesti takauksia voidaan myöntää vain vähintään viiden miljoonan Saksan markan luottoihin.
7) Saksaa kehotettiin uudelleen tekemään muodollinen ilmoitus ja toimittamaan kaikki tuen yhteismarkkinoille soveltuvuuden arvioimisen kannalta tarpeelliset tiedot. Saksan viranomaiset kieltäytyivät tästä perustellen kantaansa 26 päivänä kesäkuuta 1997 ja 15 päivänä elokuuta 1997 päivätyissä kirjeissä seuraavasti:
a) ilmoitus ei ole enää tarpeen, koska yritys on jättänyt konkurssihakemuksen; ja
b) tukia on pidettävä yhtenä rakenneuudistustukena eikä erillisinä tukierinä, joten tuen kasautumiskieltoa ei ole rikottu. Näiden kahden tukiohjelman avulla voitiin vähentää tuen kokonaisosuutta rahoituksesta, koska takauksissa tuen osuus on pienempi kuin lainoissa. Näin ollen tuki voitiin rajoittaa mahdollisimman vähäiseksi ja vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevia yhteisön suuntaviivoja(6) voitiin noudattaa paremmin.
8) Komissio on päättänyt aloittaa menettelyn saadakseen muodollisen ilmoituksen ja voidakseen arvioida yritykselle myönnetyn tuen soveltuvuuden yhteismarkkinoille.
2.2 Tuensaajayritys
9) BHC:n palveluksessa oli 243 työntekijää 31 päivänä joulukuuta 1995, sen liikevaihto oli 32 miljoonaa Saksan markkaa, ja 25 prosentin suuruista tai suurempaa osuutta siitä ei ollut yhden sellaisen yrityksen omistuksessa, jota ei voitu pitää pk-yrityksenä. Näin ollen BHC oli pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa 96/280/EY tarkoitettu pk-yritys(7).
10) BHC:llä oli kolme toimialaa: tilaustyönä tehdyt valutuotteet (25 prosenttia), huoltopalvelut (25 prosenttia) ja sulkuosat (50 prosenttia); se valmisti ensisijaisesti teräskuulia sementtiteollisuuden tarpeisiin ja suojalaitteita lämmityslaitteisiin.
11) Yritys, jonka sijaintipaikka on Chemnitzin kaupunki, on sijoittautunut rakenteiltaan heikon Sachsenin osavaltion alueelle.
2.3 Yrityksen kehitysvaiheet
12) BHC oli lähtöisin Eisen- und Stahlgießerei Chemnitz GmbH:sta (jäljempänä "ESC GmbH"), jonka Treuhandanstalt-viraston (jäljempänä "THA") alainen PE GmbH osti alkuvuodesta 1992. Yritys yksityistettiin myymällä se vapaan, rajoittamattoman ja avoimen tarjouskilpailun perusteella parhaan tarjouksen tekijälle. Syyskuussa 1992 yhtiöt perustivat yhdessä CPC GmbH:n, jonka vastuulla oli rauta- ja teräsvalimon toiminta. Vuonna 1993 Nordrhein-Westfalenin osavaltio laati CPC GmbH:lle rahoitussuunnitelman, joka oli edellytyksenä toimipaikan perustamiselle Nordrhein-Westfalenin osavaltioon. Tämän vuoksi perustettiin CP Gießerei KG (jäljempänä "CPG KG"), jonka kotipaikka oli Beckum. Sittemmin CPC GmbH ja CPG KG nimettiin uudelleen BHC Brockhausen & Holze Gießerei GmbH & Co KG:ksi (jäljempänä "BHC KG") ja Brockhausen & Holze Gießerei GmbH:ksi (jäljempänä "BHC GmbH"). BHC GmbH ja BHC KG sulautettiin 29 päivänä elokuuta 1995 BHC:ksi.
13) Vuoden 1995 kuluessa BHC joutui investointien viivästyneen toteuttamisen ja toiminnan käynnistämiseen liittyvien suurten tappioiden vuoksi suunnattomiin maksuvalmiusvaikeuksiin. Toiminnan käynnistämiseen liittyvät tappiot johtuivat ennen muuta yrityksen tuottamattomista vanhoista laitoksista ja erään länsisaksalaisen yrityksen kanssa harjoitetun yhteistyön päättymisestä. LOGOS Consult -niminen konsulttiyhtiö arvioi yrityksen rahoitustarpeeksi tammikuussa 1996 kuusi miljoonaa Saksan markkaa. Yritykselle laadittiin rakenneuudistussuunnitelma, ja useat valtioelimet myönsivät sille rahoitustukea. Yrityksen maksuvalmiusongelmia ei kuitenkaan pystytty ratkaisemaan näillä keinoilla. Helmikuussa 1997 sen käyttöön asetettiin lisätukea 1,243 miljoonan Saksan markan arvosta. Koska tämäkään ei riittänyt, BHC jätti 18 päivänä huhtikuuta 1997 konkurssihakemuksen.
14) Konkurssimenettely aloitettiin 20 päivänä toukokuuta 1997. Uskottu mies/konkurssipesän toimitsija on tehnyt Guß und Verschleißtechnik GmbH -nimisen yhtiön (jäljempänä "GVT") kanssa myynti- ja vuokrasopimuksen. BHC:n liiketoiminta lakkautettiin 23 päivänä kesäkuuta 1997, jolloin GVT otti sen haltuunsa. Tämä päätös koskee ainoastaan aiempaa yritystä.
2.4 Rahoitustuki
15) Saksa teki menettelyn aloittamisen jälkeen 4 päivänä toukokuuta 1998 ilmoituksen, jonka mukaan BHC sai vuosina 1994-1997 erilaisia tukia yhteensä yli 42 miljoonan Saksan markan arvosta. Yksityisen sijoittajan osuus rakenneuudistuksesta näyttää olevan noin 750000 Saksan markkaa(8). Komission käytettävissä olevat tiedot eivät ole kuitenkaan yksiselitteisiä tämän osuuden osalta.
16) Vuonna 1993 laadittiin ensimmäinen kattava BHC:n rahoitusta koskeva suunnitelma:
a) Nordrhein-Westfalenin osavaltio myönsi 27 päivänä toukokuuta 1994 Bürgschaftshilfen des Landes Nordrhein-Westfalen für Vorhaben auf dem Gebiet der Länder Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen, Sachsen Anhalt, Thüringen und Berlin/Ost -nimisen ohjelmansa perusteella 90 prosentin täytetakauksen 20 miljoonan Saksan markan investointiluottoa sekä kymmenen miljoonan Saksan markan käyttöpääomaluottoa varten(9). Näin ollen tuen määrä oli 27 miljoonaa Saksan markkaa.
b) Sachsenin osavaltio myönsi 28 päivänä lokakuuta 1994 alueellisia elinkeinorakenteita edistävästä Saksan yhteisestä tukiohjelmasta (Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur")(10) 7,406 miljoonan Saksan markan avustuksen, josta maksettiin ainoastaan 6,94 miljoonaa Saksan markkaa.
c) Chemnitzin verovirasto myönsi yritykselle vuosina 1994 ja 1995 investointiverohelpotuksia vuoden 1993 investointiverohelpotuslain (Investitionszulagengesetz, InvZulG) mukaisesti 91268 Saksan markan ja 1056153 Saksan markan arvosta.
17) Tammikuussa 1996 oli välttämätöntä ryhtyä rakenneuudistustoimenpiteisiin yrityksen vaikeuksien vuoksi. Toimenpiteet rahoitettiin:
a) yrityksen käyttämän pankin myöntämällä käyttöpääomaluotolla (josta aluksi voitiin asettaa käyttöön 1,8 miljoonaa Saksan markkaa), jonka vakuudeksi asetettiin 3 päivänä huhtikuuta 1996 vastaanotettu Sachsenin osavaltion takausohjelmaan (N 73/93) kuulunut 80 prosentin takaus. Takaussumma oli 1,44 miljoonaa Saksan markkaa;
b) 24 päivänä kesäkuuta 1996 saadulla 2,5 miljoonan Saksan markan suuruisella äänettömällä osakkuudella Sachsenin osavaltion konsolidointirahastossa(11); sekä
c) Chemnitzin kaupungin laitosten 1,167 miljoonan Saksan markan suuruisiin laskuihin myönnetyllä maksuajan pidennyksellä.
18) Yrityksen maksuvalmiustarpeen täyttämiseksi helmikuussa 1997 lopulta toteutettiin kolme lisätoimenpidettä:
a) Sachsenin osavaltion takausta korotettiin 500000 Saksan markalla ja takauksen kohteena olleen luoton määrä nostettiin 2,3 miljoonaan Saksan markkaan takaussumman ollessa yhteensä 1,8 miljoonaa Saksan markkaa.
b) BvS myönsi 500000 Saksan markan suuruisen lainan kolme prosenttiyksikköä diskonttokorkoa kalliimmalla korolla.
c) Osakkaat osallistuivat 250000 Saksan markan rahoitusosuudella maksuvalmiusongelmien ratkaisemiseen.
19) Kaikki tuet kirjattiin konkurssimenettelyssä konkurssisaamisten luetteloon.
2.5 Rakenneuudistussuunnitelma
20) Rakenneuudistussuunnitelmaa kuvailtiin lyhyesti 4 päivänä toukokuuta 1998 päivätyssä ilmoituksessa. Saksa toimitti komissiolle 11 päivänä toukokuuta 1999 päivätyssä kirjeessä LOGOS Consult -konsulttiyhtiön lausunnon, jossa arvioitiin BHC:n liikkeenjohdon laatimaa suunnitelmaa.
21) Vuonna 1996 laaditun rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena oli lisätä BHC:n tuottavuutta, parantaa sen kilpailukykyä ja tervehdyttää suhteellisen kireää rahoitustilannetta.
22) Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyi lähinnä kuusi toimenpidettä:
a) olennaisten laitteenosien uudistamisen loppuun saattaminen, jolla pyritään parantamaan tuotannon laatua, vähentämään raaka-aineiden, energian ja henkilöstön tarvetta ja lopulta harjoittamaan kustannuksiltaan aiempaa kilpailukykyisempää tuotantoa;
b) eräiden kannattamattomien vanhojen laitosten sulkeminen;
c) henkilöstön supistaminen 30 työntekijällä;
d) myyntitoiminnan tehostaminen muun muassa luomalla ulkomaantoimistojen verkko, joka edellytti liikkeenjohdon olettamaa liikevaihdon kasvua vuonna 1996 ja sitä seuraavina vuosina; ja
e) valikoiman painopisteen siirtäminen korkealuokkaisempiin tuotteisiin eli valutuotteista sementtialalle. BHC:n ei ollut tarkoitus olla enää perinteinen valimo.
23) Rahoitussuunnitelman mukaisesti yrityksen toiminnan kannalta tarpeettomat kiinteistöt oli määrä myydä, jotta yrityksen velkaantuneisuutta voitaisiin vähentää oman pääoman avulla ja saada siten luottolaitoksilta uusia rahoitusmahdollisuuksia.
24) Toimintavuodelle 1996 ennustettiin vielä tappiollista tulosta, mutta vuodesta 1997 lähtien yrityksen odotettiin yltävän voitolliseen liiketoiminnan tulokseen.
25) LOGOS Consult -konsulttiyhtiön mielestä liikkeenjohdon laatima suunnitelma oli optimistinen ja kunnianhimoinen muttei kuitenkaan epärealistinen. Koska siinä ei asetettu lähtökohdaksi kaikkein pahinta tilannetta, tietyt riskitekijät olivat edelleen olemassa. Esimerkiksi yrityksen oma osuus rakenneuudistuksen rahoituksesta oli tarkoitus järjestää myymällä yrityksen toiminnan kannalta tarpeettomat kiinteistöt. LOGOS Consult -konsulttiyhtiön antaessa lausuntonsa kiinteistökauppoja ei ollut kuitenkaan vielä tehty eikä niitä ollut muutenkaan näköpiirissä.
2.6 Tuotteet ja niiden markkinat
26) BHC:n toimialoja olivat lähinnä valutuotteet, sulkuosat ja huoltopalvelut. Valutuotteita (osuus liikevaihdosta 25 prosenttia) yritys valmisti ensisijaisesti koneen- ja moottorinrakennusalalle, jolla käydään kovaa kilpailua. Sulkuosia (osuus liikevaihdosta 50 prosenttia) valmistettiin lähinnä sementtiteollisuuden tarpeisiin. Yrityksen ilmoituksen mukaan alalla ei ole ylikapasiteettia, koska kyseessä ovat asiakkaiden toiveiden mukaan muotoutuvat erityismarkkinat. Lopuksi mainittakoon huoltopalvelut, joiden osuus liikevaihdosta oli 25 prosenttia.
27) Euroopan yhteisö, jonka vuosituotannon arvo on noin 20 miljardia euroa, on yksi maailman suurimmista valimoalan tuottajista. Suurin osa tuotannosta on koneen- ja moottorinrakennuksen tarpeisiin valmistettuja komponentteja. Valimoteollisuutta harjoittavat yritykset ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä.
28) Valimot toimivat teollisuuden alihankkijoina ja ovat varsin riippuvaisia asiakkaidensa toiminnan ja kysynnän muutoksista. Suhdanteiden romahduksen seurauksena valimoteollisuudessa on yhteisön alueella vähennetty 50000 työpaikkaa eli noin 20 prosenttia työpaikoista vuodesta 1989.
29) Muihin elinkeinoaloihin verrattuna valutuotteiden merkitys ulkomaankaupan kannalta on vähäinen.
30) Valimoteollisuus ei kuulu kasvaviin elinkeinoaloihin. Jos suhdannevaihtelujen aiheuttamia eroja ei oteta huomioon, viimeisten kymmenen vuoden aikana tuotannossa ei ole havaittavissa juurikaan muutoksia. Se, että tuotannon arvo on noussut kyseisen jakson aikana, osoittaa siirtymisen korkealuokkaisempiin valutuotteisiin.
31) Viimeisin laskusuhdanne vuosina 1990-1993 oli valimoalan yrityksille melkoinen koettelemus. Vuonna 1994 kehitys kääntyi kuitenkin parempaan suuntaan, ja markkinoilla ei ole ylikapasiteettia. Koska viime vuosina on lisäksi supistettu henkilöstöä tuntuvasti ja koska monia tuotantoprosesseja on edelleen rationalisoitu investointien avulla, alalla on jälleen havaittavissa lievää optimismia. Toteutettujen rationalisointitoimien tehokkuutta osoittaa vuoden 1995 vaikuttava tuotantomäärä, joka saavutettiin 20 prosenttia pienemmällä henkilöstöllä kuin vuonna 1989(12).
3. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
32) Komissio vastaanotti 9 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyssä kirjeessä Maschinenfabrik Liezen und Gießerei GmbH -nimisen yrityksen nimissä esitetyn kannanoton; kyseinen yritys on 2 päivänä syyskuuta 1996 päivätyn kantelun tekijä.
33) Yritys ilmoittaa olevansa tyytyväinen komission päätökseen aloittaa BHC:tä koskeva menettely ja esittää toistamiseen, että valimoalalla on ollut jo useiden vuosien ajan ylikapasiteettia. Alan yrityksille myönnettävä julkinen tuki vaikuttaa haitallisesti kilpailuun ja sen myöntämistä on vältettävä, koska kyseiset yritykset saisivat tällöin käyttöönsä lisävaroja, joiden avulla ne voisivat myydä tuotteitaan alle markkinahintojen.
34) Siitäkin huolimatta, että 18 päivänä huhtikuuta 1996 aloitettiin BHC:tä koskeva konkurssimenettely, on tutkittava jo myönnetyt tuet, jotka ovat jo vaikuttaneet haitallisesti kilpailuun.
35) Mainitun kirjeen mukaan uusi yritys, jonka Schulze-Brockhausen perusti konkurssin jälkeen, on hakenut Sachsenin osavaltiolta jälleen tukea. Jos julkisin varoin tuettaisiin ns. liennytysratkaisua, jossa BHC:n toimintaa jatketaan liikkeenjohdon pysyessä samana, tuen hyväksyminen johtaisi voimassa olevien tukisääntöjen kiertämiseen ja jälleen kilpailun kohtuuttomaan vääristymiseen.
36) Mikäli vanhat ja uudet tuet osoittautuvat rakenneuudistustuiksi, on syytä tarkastella, täyttyvätkö suuntaviivoissa esitetyt edellytykset. Jos uusi yritys sai käyttöönsä kyseiset tuet, asiassa on kierretty periaatetta, jonka mukaan rakenneuudistustukea voidaan myöntää vain kerran.
4. SAKSAN HUOMAUTUKSET
37) Saksa noudatti komission kehotusta 4 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Tosiasiallisesti kyseessä on kaikkia BHC:lle myönnettyjä tukia koskeva ilmoitus.
38) Liennytysratkaisuna perustetuille yrityksille myönnettyjä tukia koskevaan kysymykseen Saksa vastasi 4 päivänä joulukuuta 1998 päivätyssä kirjeessä, että BHG Guß- und Verschleißtechnik GmbH ja GVT Guß- und Verschleißtechnik GmbH Chemnitz olivat saaneet 2,149 miljoonaa Saksan markkaa aluetukea alueellisia elinkeinorakenteita edistävästä Saksan yhteisestä tukiohjelmasta.
39) Saksa vahvisti nämä tiedot 11 päivänä toukokuuta 1999 päivätyssä kirjeessä ja esitti toistamiseen perustelut, joiden mukaan se pitää BHC:lle myönnettyjä tukia suuntaviivojen mukaisina.
5. TUEN ARVIOINTI
5.1 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki
40) On mahdollista, että edellä kuvaillut tuet ovat vaikuttaneet haitallisesti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan edellä mainituilla markkinoilla. Tämän vuoksi kukin tuki on tutkittava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
41) Yritykselle myönnettiin 90 prosentin täytetakaus 20 miljoonan Saksan markan investointiluottoa ja kymmenen miljoonan Saksan markan käyttöpääomaluottoa varten - toisin sanoen yhteensä 27 miljoonan Saksan markan takaus - komissiolle ilmoitetun ja komission hyväksymän ohjelman perusteella. Ohjelman täytäntöönpanon kannalta välttämättömät edellytykset täyttyivät.
42) Yritykselle myönnetty 7,406 miljoonan Saksan markan avustus hyväksyttiin komissiolle ilmoitetun ja komission hyväksymän alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman perusteella.
43) Yritykselle myönnetty 1,147 miljoonan Saksan markan investointiverohelpotus myönnettiin komissiolle ilmoitettujen ja komission hyväksymien ohjelmien perusteella.
44) Yritykselle myönnetty 80 prosentin takaus 2,3 miljoonan Saksan markan käyttöpääomaluottoa varten - toisin sanoen yhteensä 1,8 miljoonan Saksan markan takaus - myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman (N 73/93) perusteella. Yleensä tämän ohjelman mukaisesti voidaan myöntää takauksia vain vähintään viiden miljoonan Saksan markan lainoihin. Poikkeustapauksissa Sächsische Aufbaubank tai Bürgschaftsbank Sachsen GmbH voi kuitenkin myöntää takauksen myös alle viiden miljoonan Saksan markan lainaan. Tällainen poikkeustapaus on kyseessä esimerkiksi silloin, kun laina on tarkoitettu rakenneuudistushankkeitten rahoittamiseen ja takaus on siten rakenneuudistussuunnitelman onnistumisen edellytys. Ohjelman hyväksyminen edellyttää, että laaditaan rakenneuudistussuunnitelma, jonka avulla yrityksen elinkelpoisuus voidaan palauttaa. Jos tällainen rakenneuudistussuunnitelma on laadittu, komission on tutkittava, oliko elinkelpoisuuden palauttaminen mahdollista kyseisen suunnitelman avulla.
45) Yritykselle myönnettiin 2,5 miljoonan Saksan markan äänetön osakkuus Sachsenin osavaltion konsolidointirahastossa (N 117/95). Kyseinen ohjelma hyväksyttiin muun muassa sillä ehdolla, että tukea ei myönnetä sellaisille yrityksille, jotka jo saavat vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitettua rakenneuudistustukea. Tätä kasautumiskieltoa ei noudatettu, sillä tuki myönnettiin 2,3 miljoonan Saksan markan luottoa varten Sächsische Aufbaubankilta saadun 80 prosentin takauksen lisäksi. Saksan mielestä kyseessä ei ole tukien kasautuminen, koska tukia on sen mielestä pidettävä yhtenä rakenneuudistustukena eikä erillisinä tukierinä. Saksan viranomaisten mukaan näiden kahden tukiohjelman avulla voitiin vähentää tuen kokonaisosuutta rahoituksesta, koska takauksissa tuen osuus on pienempi kuin lainoissa. Komissio ei hyväksy tätä perustelua. Jos komissio hyväksyisi tällaisen perustelun, kasautumiskielto menettäisi merkityksensä ja sen noudattaminen olisi täysin mielivaltaista. Muutoin tuen osuuden takauksessa tai lainassa, jonka valtio myöntää vaikeuksissa olevalle yritykselle, katsotaan olevan 100 prosenttia, minkä vuoksi se voidaan rinnastaa avustukseen(13). Koska tämän ohjelman edellytykset eivät täyty, toimenpiteestä olisi täytynyt tehdä erillinen ilmoitus EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Saksa on laiminlyönyt kyseisen velvoitteen, joten tuki on myönnetty sääntöjenvastaisesti ja sitä on pidettävä tilapäisenä rakenneuudistustukena.
46) Myös Chemnitzin kaupungin laitosten 1,167 miljoonan Saksan markan suuruisiin laskuihin myönnetty maksuajan pidennys on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, josta olisi täytynyt ilmoittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Näin ollen se on muodollisesti sääntöjenvastaista. Sillä varmistetaan ylimääräinen maksuvalmius, joten se voidaan rinnastaa lainaan.
47) BvS:n myöntämä 500000 Saksan markan laina myönnettiin vaikeuksissa olevalle yritykselle, ja sitä on pidettävä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena. Koska siitä ei ilmoitettu, myös se on muodollisesti sääntöjenvastaista. Määrään on lisättävä luotosta perittävät 5800 Saksan markan korot.
5.2 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukainen poikkeus
48) Komission on tutkittava, voidaanko tukeen soveltaa jotakin EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua poikkeusta.
49) BHC:n tapauksessa komissio käyttää perusteena EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa, joka koskee "tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla". Tämän tuen ensisijaisena tavoitteena ei ole alueellisen kehityksen edistäminen vaan vaikeuksissa olevan yrityksen rakenteiden uudistaminen. Tällaista tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos suuntaviivojen edellytykset täyttyvät.
50) Sachsenin osavaltion myöntämää 80 prosentin takausta 2,3 miljoonan Saksan markan käyttöpääomaluotolle, äänetöntä osakkuutta konsolidointirahastossa, Chemnitzin kaupungin laitosten 1,167 miljoonan Saksan markan suuruisiin laskuihin myönnettyä maksuajan pidennystä sekä BvS:n myöntämää 500000 Saksan markan lainaa voidaan pitää rakenneuudistustukena. Tukia, jotka myönnettiin toistuvien maksuvalmiusongelmien perusteella, voidaan pitää ylimääräisinä, rakenneuudistuksen vuoksi välttämättöminä toimenpiteinä.
51) Jotta komissio voisi hyväksyä kyseiset tuet, rakenneuudistussuunnitelman on täytettävä kaikki seuraavat edellytykset:
a) yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan rakenneuudistuksen avulla;
b) kilpailun perusteetonta vääristymistä vältetään;
c) tuen määrä ja osuus rahoituksesta on rajoitettava mahdollisimman vähäiseksi ja niiden on oltava suhteutettuja odotettuun hyötyyn;
d) rakenneuudistussuunnitelma on pantava täytäntöön kokonaisuudessaan ja kaikki komission asettamat edellytykset on täytettävä; ja
e) rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa valvotaan yksityiskohtaisten vuosikertomusten avulla.
52) Kaikkien rakenneuudistussuunnitelmien perusedellytys on se, että niiden on palautettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa ja sen tuleviin toiminnan edellytyksiin liittyvien realististen odotusten perusteella.
53) Rakenneuudistussuunnitelman lähtökohtana on seuraavanlainen yrityksen taloudellisen tilanteen kehitys:
TAULUKON PAIKKA
54) Komission mielestä rakenneuudistussuunnitelma ei perustu realistisiin odotuksiin. Yksityiskohdiltaan suunnitelma perustuu myynnin kasvuun vuodesta 1996 ja siihen liittyvään huomattavaan liikevaihdon nousuun; lisäksi siihen sisältyy yrityksen rahoituksen tervehdyttäminen myymällä yrityksen toiminnan kannalta tarpeettomat kiinteistöt. Liikevaihdon kasvu perustuu lähinnä yrityksen kapasiteettiin sementtimarkkinoilla, joille yritys haluaa suunnata toimintaansa. Suunnitelmassa arvioidaan liikevaihdon kasvavan yli 60 prosenttia vuosina 1995-1996. Komissio pitää suunnitelmassa esitettyjä liikevaihdon kasvuennusteita liioiteltuina. On epätodennäköistä, että BHC voisi suunnata toimintansa uusille markkinoille näin nopeasti. Tämä edellyttäisi sekä erikoistuneen asiantuntemuksen hankkimista että koneiden teknistä mukauttamista. Muutoin on todettava, että BHC:n äärimmäisen kireän rahoitustilanteen tervehdyttäminen riippuu yrityksen toiminnan kannalta tarpeettomien, myyntihinnaltaan vähintään viiden miljoonan Saksan markan arvoisten kiinteistöjen myynnistä. Saksan uusissa osavaltioissa on kuitenkin teollisuuskiinteistöjen ylitarjontaa. BHC:n liikkeenjohdon määrittelemää vähimmäishintaa on pidettävä epävarmana. LOGOS Consult -konsulttiyhtiön kertomuksessa sitä pidetään riskialttiina, koska lyhyellä aikavälillä saatava tuotto olisi vain kolmen, neljän miljoonan Saksan markan luokkaa. Näin ollen komissio katsoo, että yrityksen elinkelpoisuutta ei voida palauttaa kohtuullisessa ajassa.
55) Yrityksen myöhempi kehitys vahvistaa tämän arvion. Vuoden 1996 lopussa BHC joutui jälleen suuriin maksuvalmiusvaikeuksiin, ja liikevaihto jäi ennustettua pienemmäksi. Kyseisenä vuonna yritys teki yli seitsemän miljoonan Saksan markan tappiot(14).
56) Tappioihin on useita syitä:
a) kiinteistöjä ei kyetty myymään;
b) useita saatavia jäi saamatta; ja
c) yritys kamppaili suurten teknisten ongelmien kanssa, minkä vuoksi liikevaihto-odotukset jäivät täyttymättä.
57) Helmikuussa 1997 myönnetystä uudesta rahoitustuesta huolimatta BHC:n elinkelpoisuutta ei kyetty palauttamaan - yrityksen tappiot tammikuun ja huhtikuun 1997 välisenä aikana olivat yli viisi miljoonaa Saksan markkaa(15). Tämän vuoksi 18 päivänä huhtikuuta 1997 jätettiin konkurssihakemus. Kaikki tämä vahvistaa komission arviota, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelma ei perustunut realistisiin oletuksiin ja yrityksen elinkelpoisuutta ei voitu palauttaa. Ensimmäinen suuntaviivoissa mainittu edellytys, joka koskee tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, ei siis täyty.
58) Lisäksi on tutkittava, millä tavoin tuet ovat vaikuttaneet valutuotteiden markkinoilla käytävään kilpailuun. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan alalla ei ole ylikapasiteettia. Koska BHC on pk-yritys, jonka kotipaikka sijaitsee EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla alueella, ja koska alalla ei ole ylikapasiteettia, komissio katsoo, että rakenneuudistus ei ole vaikuttanut kilpailijoihin haitallisesti.
59) Yksi suuntaviivoissa asetettu edellytys jää täyttymättä. Näin ollen BHC:lle myönnettyä rakenneuudistustukea ei voida hyväksyä arvioimatta yrityksen omaa rahoitusosuutta rakenneuudistuksen kustannuksista.
6. PÄÄTELMÄT
60) Saksa ei ole täyttänyt Sachsenin osavaltion takauksia koskevan hallinnollisen määräyksen (N 73/93) soveltamisen edellytyksiä, koska rakenneuudistussuunnitelmalla ei kyetty palauttamaan yrityksen elinkelpoisuutta. Kyseessä on siis tilapäinen rakenneuudistustuki. Suuntaviivojen edellytykset eivät täyty. Yritykselle myönnetty 80 prosentin eli 1,8 miljoonan Saksan markan takaus 2,3 miljoonan Saksan markan käyttöpääomaluotolle ei näin ollen sovellu yhteismarkkinoille.
61) Ohjelman N 117/95 soveltamisen edellytykset (kasautumiskiellon noudattaminen) jäivät täyttymättä. Tämän vuoksi komissio pitää yritykselle myönnettyä 2,5 miljoonan Saksan markan ääretöntä osakkuutta Sachsenin osavaltion konsolidointirahastossa tilapäisenä rakenneuudistustukena. Suuntaviivojen edellytykset eivät täyty. Näin ollen 2,5 miljoonan Saksan markan äänetön osakkuus ei sovellu yhteismarkkinoille.
62) Chemnitzin kaupungin laitosten 1,167 miljoonan Saksan markan suuruisiin laskuihin myönnetty maksuajan pidennys on rakenneuudistustukea. Koska tässäkään tapauksessa suuntaviivoissa määritellyt edellytykset eivät täyty, tämäkään tuki ei sovellu yhteismarkkinoille.
63) BvS:n myöntämä 500000 Saksan markan laina ei täytä voimassa olevia rakenneuudistustukien myöntämiselle asetettuja edellytyksiä eikä sitä voida myöskään hyväksyä suuntaviivojen poikkeusmääräysten perusteella.
64) Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt mainitut tuet sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Sachsenin osavaltion myöntämä 1,8 miljoonan Saksan markan takaus, 2,5 miljoonan Saksan markan äänetön osakkuus konsolidointirahastossa, 1,167 miljoonan Saksan markan suuruisiin laskuihin myönnetty maksuajan pidennys ja BvS:n myöntämä 500000 Saksan markan laina sekä 5800 Saksan markan korot on perittävä takaisin Saksalta Saksan lainsäädännön mukaisten menettelyjen mukaisesti,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Chemnitzin kaupungissa toimineelle Brockhausen Holze GmbH:lle ja jonka määrä on 5,9728 miljoonaa Saksan markkaa, ei sovellu yhteismarkkinoille.
Tuki koostuu seuraavista eristä:
a) Sachsenin osavaltion myöntämä 1,8 miljoonan Saksan markan takaus;
b) 2,5 miljoonan Saksan markan äänetön osakkuus Sachsenin osavaltion konsolidointirahastossa;
c) BvS:n myöntämä 500000 Saksan markan laina sekä 5800 Saksan markan korot; sekä
d) 1,167 miljoonan Saksan markan suuruisiin laskuihin myönnetty maksuajan pidennys.
2 artikla
1. Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin.
2. Tuki on maksettava takaisin Saksan lainsäädännön mukaisten menettelyjen mukaisesti. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun sääntöjenvastainen tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon.
3 artikla
Saksan liittotasavallan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
4 artikla
Tämä päätos on osoitettu Saksan liitotasavallalle.
Tehty Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 1999.