Kommissionens beslutning
af 12. marts 2002
om Tysklands statsstøtte C 62/2001 (ex NN 8/2000) til Neue Erba Lautex GmbH og Erba Lautex GmbH in Gesamtvollstreckung
(meddelt under nummer K(2002) 944)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2002/783/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at interesserede parter havde fået lejlighed til at fremsætte bemærkninger i overensstemmelse med denne artikel(1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1) Ved brev af 29. december 1999 modtaget den 3. januar 2000 underrettede Tyskland Kommissionen om støtteforanstaltninger til fordel for den nyetablerede virksomhed Neue Erba Lautex GmbH. Da støtten allerede var udbetalt, blev sagen registreret som uanmeldt støtte under NN 8/2000.
(2) Ved brev af 24. januar 2000 stillede Kommissionen spørgsmål til sagen, som blev besvaret ved breve modtaget den 24. februar og den 6. marts 2000. Ved brev af 17. april 2000 blev der stillet yderligere spørgsmål, som besvaredes den 5. juni 2000. Sagen blev drøftet ved et møde med repræsentanter for den tyske regering den 6. juni 2000. Yderligere oplysninger blev fremlagt den 6. juli og den 9. oktober 2000 samt den 8. januar 2001. Sagen blev drøftet på ny ved et møde med repræsentanter for den tyske regering den 28. februar 2001. Derefter blev der ved brev af 15. marts 2001 stillet yderligere spørgsmål, som besvaredes den 9. og 17. april 2001. Den 26. april 2001 stilledes der flere spørgsmål, og Kommissionen modtog yderligere oplysninger den 7. maj og den 6. juni 2001.
(3) Ved brev af 30. juli 2001 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte. Tyskland svarede herpå ved brev af 21. september 2001, som registreredes som modtaget den 24. september 2001.
(4) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte. Der indgik bemærkninger fra to tyske konkurrenter og en belgisk tekstilproducentsammenslutning. Disse bemærkninger blev videresendt til Tyskland ved brev af 11. og 21. december 2001 og 10. januar 2002. Tyskland svarede herpå ved brev af 7. februar 2002, som registreredes som modtaget den følgende dag.
II. STØTTEN
A. Virksomheden
a) Neue Erba Lautex GmbH
(5) Ifølge de foreliggende oplysninger er Neue Erba Lautex GmbH (NEL) et selskab med begrænset ansvar og en egenkapital på 25000 EUR. Selskabet blev etableret den 23. december 1999 af den foreløbige kurator for Erba Lautex GmbH, som havde indgivet konkursbegæring (Gesamtvollstreckung) den 2. november 1999(3). NEL blev stiftet som et datterselskab ejet 100 % af Erba Lautex GmbH i.G. (i.G. = in Gesamtvollstreckung) og har videreført virksomhedens forretningsaktiviteter uden afbrydelse. Formålet med virksomhedsetableringen var at sælge NEL og overdrage Erba Lautex GmbH's aktiver til NEL.
(6) Ifølge Tyskland har NEL forpagtet visse af Erba Lautex GmbH i.G.'s aktiver. Ifølge de dokumenter, der er fremlagt for Kommissionen, skulle NEL betale en månedlig forpagtningsafgift på 215626 EUR (421729 DEM) for disse aktiver. Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger om, hvorvidt forpagtningssummen rent faktisk bliver betalt. Et par udestående ordrer blev overtaget fra Erba Lautex GmbH i.G.
(7) NEL's personale består af 249 medarbejdere i Erba Lautex GmbH i.G., 16 lærlinge og en af firmaets tidligere forretningsførere, hr. Matt(4). Ifølge Tysklands oplysninger blev kontrakterne med Erba Lautex GmbH i.G.'s 249 ansatte opsagt i henhold til en aftale indgået med repræsentanter for de ansatte. De ansatte underskrev herefter direkte kontrakter med NEL. Der blev ikke betalt affindelsessummer.
(8) Virksomhedsstruktur ifølge Tyskland:
PIC FILE= "L_2002282DA.004901.TIF
(9) NEL, som viderefører aktiviteterne i Erba Lautex GmbH i.G., som opererede i tekstilindustrien, er derfor ligeledes aktiv på tekstilmarkedet. Virksomhedens aktiviteter blev genoptaget den 31. december 1999. Ligesom Erba Lautex GmbH i.G. har også NEL sæde i Neugersdorf i Sachsen, som er et regionalt støtteområde i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).
Forsøg på salg af NEL
(10) Tyskland erklærede allerede i december 1999, at Erba Lautex' aktiver ville blive overdraget til NEL, hvorefter NEL ville blive solgt ved en åben og betingelsesløs udbudsprocedure. Kurator satte Price Waterhouse Coopers (PWC) til at gennemføre udbudsproceduren. Ifølge Tyskland blev et offentligt salgstilbud offentliggjort i Financial Times og på internettet den 25. februar 2000, og endvidere blev der fremsendt brev til 70 tekstilvirksomheder i Europa og i oversøiske lande. Den oprindelige frist til afgivelse af bud var fastsat til den 20. marts 2000, men blev forlænget indtil den 12. maj 2000 for at give interesserede bedre tid til at afgive bud.
(11) Ifølge Tyskland blev der ført forhandlinger med flere interesserede parter. Kurator regnede med tidligst at kunne afslutte salget ved udgangen af februar måned 2001. Dette skete ikke. Tyskland bekræfter, at der foregår forhandlinger med potentielle investorer, men har dog, fordi der skal være anmodet om fortrolig behandling, hverken oplyst antal eller navne på de potentielle investorer.
Den planlagte omstrukturering af NEL
(12) Tyskland har fremlagt en undersøgelse udført af PWC, ifølge hvilken etableringen af Erba Lautex GmbH's retsefterfølger kun ville være mulig, hvis den nye virksomhed var omstruktureret. De anslåede omstruktureringsomkostninger for det nyetablerede NEL er indeholdt i nedenstående tabel:
TABELPOSITION
(13) Ifølge Tyskland drejer det sig i denne forbindelse om maksimumsbeløb. Man kom ikke ind på, hvordan udgifterne skal finansieres, og om der, hvis der i sidste ende skulle blive tale om et salg af NEL, vil blive stillet offentlige midler til rådighed. Tyskland gav ganske vist til at begynde med udtryk for, at den planlagte omstrukturering først ville finde sted efter et salg af NEL; følge de seneste oplysninger er der dog øjensynligt allerede truffet en række foranstaltninger, såsom uddannelse af de ansatte, udvikling af nye produkter og ændring af virksomhedsstrategien.
(14) I henhold til undersøgelsen skulle NEL efter omstruktureringen genvinde sin rentabilitet inden 2002. Ifølge de seneste oplysninger registrerede NEL i 2000 et tab på 1,62 mio. EUR (3,169 mio. DEM). Det blev ikke oplyst, hvordan tabet blev udlignet, eller om det blev overtaget af NEL eller Erba Lautex GmbH. NEL's tab i 2001 beløb sig efter de seneste oplysninger til ca. 0,5 mio. EUR (1 mio. DEM).
b) Erba Lautex GmbH in Gesamtvollstreckung
(15) Det tidligere Lautex Weberei und Veredlung GmbH var en tekstilvirksomhed, som indtil privatiseringen i 1997 administreredes først af Treuhandanstalt og derefter af dennes retsefterfølger, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS). I 1998 havde virksomheden 360 ansatte. I 1997 var virksomhedens omsætning på 29,158 mio. EUR (57,029 mio. DEM), og dens aktiver havde en værdi af 45,976 mio. EUR (89,921 mio. DEM).
(16) I 1997 blev virksomheden privatiseret ved salg til Daun-koncernen, en blandingskoncern med sæde i Tyskland, som ligeledes tilhører tekstilbranchen, og som har 11600 ansatte og en omsætning på 0,72 mia. EUR (1,4 mia. DEM). I april 1998 overtog en anden investor, Maron-koncernen, halvdelen af aktiekapitalen, hvorefter virksomheden ændredes til Erba Lautex GmbH. Maron-koncernen tilhører ligeledes tekstilsektoren. Til Maron-koncernen hører det tidligere Erba GmbH, som forarbejder skjorte- og blusestoffer, samt væveri- og farverifabrikker i Den Tjekkiske Republik. Der er for denne koncern ikke oplyst tal på personalets størrelse, omsætningen eller aktiverne.
(17) Med sin beslutning 2000/129/EF(5) forbød Kommissionen støtte på 60,84 mio. EUR (119 mio. DEM) til Erba Lautex GmbH. Støtten blev anset for uforenelig med fællesmarkedet, da den ikke opfyldte kriterierne i rammebestemmelserne for vurdering af statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1994(6). Af denne grund krævede Kommissionen tilbagebetaling af støtten inklusive de renter, der er påløbet siden den dag, hvor støtten blev udbetalt. I november 1999 indgav Erba Lautex GmbH konkursbegæring (Gesamtvollstreckung). Ifølge Tysklands oplysninger blev den uforenelige støtte opført som en del af konkursmassen. Hidtil er der ikke tilbagebetalt nogen støtte.
B. Nye finansieringsforanstaltninger
a) Påstået redningsstøtte
(18) Den 23. december 2000 modtog NEL, hvad der oplystes at være en redningsstøtte på 2,224 mio. EUR (4,35 mio. DEM) fra Sächsische Aufbaubank (SAB). Den 1. februar 2001 indrømmede BvS virksomheden et yderligere lån af samme størrelse til det samme formål. Derudover stillede BvS den 19. maj 2001 et yderligere beløb på 0,159 mio. EUR (0,312 mio. DEM) til rådighed. Et beløb af samme størrelse blev den 8. juni 2001 stillet til rådighed af SAB. Ifølge Tyskland blev disse lån ydet til referencesatsen.
(19) Den påståede redningsstøtte beløber sig til 4,767 mio. EUR (9,324 mio. DEM). Denne støtte blev oprindeligt indrømmet for en periode på seks måneder. Perioden blev forlænget til 12 måneder, da starten på omstruktureringen ifølge Tyskland var blevet forsinket. Ifølge Tyskland blev der med hensyn til lånenes tilbagebetaling opnået en aftale, hvorefter der fra den 1. juli 2001 skal tilbagebetales et månedligt beløb på 2556 EUR (5000 DEM) til både SAB og BvS. Dette dog under forudsætning af en betydelig forlængelse af den aftalte løbetid for lånene på 12 måneder.
b) Kapitaltilførslen
(20) Den 27. februar 2001 blev Kommissionen underrettet om, at 3,289 mio. EUR (6,434 mio. DEM) ville blive tilbagebetalt til de tidligere investorer i Erba Lautex GmbH af BvS. Dette beløb svarede til godtgørelse af den pris, der var blevet betalt for virksomheden, og til den kapitaltilførsel på 3,067 mio. EUR (6 mio. DEM), som var blevet aftalt med investorerne i forbindelse med privatiseringen.
(21) Tyskland har fremlagt dokumentation for, at hver af investorgrupperne mellem april 1998 og august 1999 har indbetalt 1,533 mio. EUR (3 mio. DEM) i egenkapital. Privatiseringen var ved kontrakt gjort betinget af, at den støtte, virksomheden modtog, blev godkendt af Kommissionen. Da Kommissionen imidlertid afgav en negativ beslutning, havde investorerne krav på at få beløbene godtgjort. I henhold til privatiseringsaftalen skulle beløbene betales tilbage til investorerne af BvS.
(22) I forbindelse med procedurens indledning konstaterede Kommissionen, at der var blevet tilført virksomheden kapital på 3,067 mio. EUR (6 mio. DEM), og at BvS ikke under konkursen havde anmeldt dette beløb som fordring i Erba Lautex GmbH's konkursbo. Som svar på undersøgelsesprocedurens indledning meddelte Tyskland Kommissionen, at denne fordring inklusive renter var blevet opført som en del af konkursmassen den 27. juli 2001. Det oplystes ikke, om fordringen var blevet bekræftet af kurator.
III. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF UNDERSØGELSESPROCEDUREN
(23) På baggrund af de foreliggende oplysninger er Kommissionen nået frem til det resultat, at de finansielle foranstaltninger, som det offentlige har truffet til fordel for NEL og Erba Lautex, udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. I sin foreløbige vurdering anser Kommissionen de to virksomheder som én økonomisk enhed, da NEL er et datterselskab, som ejes 100 % af Erba Lautex i.G., hvis forretningsaktiviteter selskabet har videreført ved forpagtning af aktiverne.
(24) Kommissionen var af den opfattelse, at der ikke her var tale om noget undtagelsestilfælde, der kunne retfærdiggøre ny støtte til samme økonomiske enhed, og tog specielt hensyn til, at den støtte, der var blevet erklæret for ulovlig i juli 1999, ikke var blevet tilbagebetalt. I henhold til Domstolen for De Europæiske Fællesskabers faste domspraksis måtte der ikke være blevet udbetalt ny støtte, før den uretmæssige støtte var blevet tilbagebetalt. Desuden havde den nye støtte som forklaret af de klagende parter øjensynligt en uhensigtsmæssig kumulerende virkning på markedet. Kommissionen havde derfor sine tungtvejende tvivl om, hvorvidt denne nye støtte kunne anses som forenelig med fællesmarkedet. Af disse grunde blev der indledt en formel undersøgelsesprocedure.
IV. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(25) Kommissionen har modtaget bemærkninger fra to tyske konkurrenter og en belgisk tekstilproducentsammenslutning. Samtlige konkurrenter erklærede, at NEL's videreførelse af virksomheden Erba Lautex GmbH i.G. resulterede i betydelige konkurrencefordrejninger især på grund af de lave priser, som NEL siges at operere med. Den belgiske tekstilproducentsammenslutning gav udtryk for frygt for, at Erba Lautex GmbH i.G. på grund af den manglende tilbagebetaling af den for uretmæssig erklærede støtte fortsat ville være aktiv via NEL og i stand til at fastsætte priser, der efter sammenslutningens oplysninger ligger under omkostningerne.
V. KOMMENTARER FRA DE TYSKE MYNDIGHEDER
(26) I sit svar på undersøgelsesprocedurens indledning insisterede Tyskland på, at det nystiftede NEL er et redningsselskab i overensstemmelse med undtagelsesbestemmelsen i fodnote 10 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999(7). I henhold hertil er eneste undtagelse fra princippet om, at det ikke er tilladt at yde rednings- og omstruktureringsstøtte til en nystiftet virksomhed, "tilfælde, der behandles af 'Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben' inden for rammerne af dens privatiseringsopgaver, og andre lignende tilfælde i de nye delstater - og det gælder kun for de tilfælde, hvor virksomheden er opstået ved likvidation eller overtagelse indtil den 31. december 1999."
(27) Efter Tysklands opfattelse er et redningsselskab en virksomhed, der etableres for at videreføre en konkursramt virksomheds aktiviteter. Med henblik herpå overtager redningsselskabet virksomhedens aktiver, medens passiverne forbliver i den gamle virksomhed. Begge kriterier skulle, efter hvad der er oplyst, være opfyldt i dette tilfælde. I modsætning til Kommissionens opfattelse, at NEL ikke kan anses som redningsselskab, fordi det ikke er afviklet og dets aktiver ikke er blevet overtaget, anser Tyskland indledningen af konkursbehandlingen for at være en form for likvidation og forpagtningen af aktiverne for at være sammenlignelig med en overtagelse.
(28) Til bemærkningerne fra tredjemand erklærede Tyskland, at NEL måtte operere med højere omkostninger end det nuværende Erba Lautex GmbH i.G. i sin tid. I modsætning til udtalelserne fra NEL's konkurrenter påstod Tyskland, at NEL havde mistet mulige ordrer, fordi dets priser lå højere end konkurrenternes. Hertil kommer, at NEL i betragtning af den kritiske situation, virksomheden i øjeblikket befinder sig i, ikke ville kunne lægge nogen aggressiv prisadfærd for dagen.
VI. VURDERING
A. Støtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1
(29) NEL og Erba Lautex GmbH i.G. modtog finansiel støtte af statslige midler, hvorved de to virksomhedsenheder opnåede fordele i forhold til deres konkurrenter. Da tekstilmarkedet er et europæisk produktmarked med intensiv konkurrence og kendetegnet ved overskudskapacitet, truer en finansiel begunstigelse af en virksomhed i forhold til dennes konkurrenter med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(30) NEL er i øjeblikket tabsgivende og har ifølge egne oplysninger brug for en omstrukturering for at kunne videreføre virksomheden ved egen kraft. Desuden ejes virksomheden 100 % af en konkursramt virksomhed, Erba Lautex GmbH i.G., der tydeligvis er en virksomhed i vanskeligheder. Ved indledning af undersøgelsesproceduren gav Kommissionen udtryk for den opfattelse, at der ikke var nogen privat investor, der i lyset af de pågældende virksomheders vanskeligheder ville have stillet økonomisk støtte til rådighed for disse. Derfor blev de offentlige finansieringsforanstaltninger til fordel for NEL og Erba Lautex GmbH kategoriseret som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(31) Den påståede redningsstøtte, der blev ydet af BvS, et offentligt organ, og af SAB, et offentligt kreditinstitut, samt henstanden hermed udgør en række foranstaltninger, som Kommissionen først skal vurdere. Tyskland har på intet tidspunkt bestredet det faktum, at både NEL og Erba Lautex GmbH i.G. skal anses som kriseramte. Desuden erkender Tyskland, at de lån, som BvS og SAB har ydet NEL direkte, skal anses som redningsstøtte. Kommissionen fastholder derfor sin opfattelse. Tyskland er imidlertid uenig i, at kapitaltilførslen til Erba Lautex GmbH skal anses som støtte. Efter Tysklands opfattelse truer denne foranstaltning ikke med at fordreje konkurrencevilkårene i fællesmarkedet eller påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(32) I anden omgang vil Kommissionen undersøge om kapitaltilførslen har karakter af støtteforanstaltning. Ved indledningen af undersøgelsesproceduren var Kommissionen af den opfattelse, at den godtgørelse af kapitaltilførslen, som de tidligere investorer i Erba Lautex GmbH havde modtaget i henhold til privatiseringsaftalen, ikke indebar nogen økonomisk fordel for disse. Kapitaltilførslen i sig selv var imidlertid en fordel for Erba Lautex GmbH i.G., da virksomhedens kapital herved blev forøget med 3,07 mio. EUR (6 mio. DEM). Som følge af BvS' tilbagebetaling af beløbet til de tidligere investorer i Erba Lautex GmbH i.G. bevarede virksomheden den fordel, som i sidste ende skyldtes statsmidler. Det tages imidlertid som udgangspunkt, at denne fordel blev opnået på privatiseringstidspunktet. BvS optrådte nemlig på samme måde som en kautionist for kapitaltilførslen ved at indvillige i at tilbagebetale kapitaltilførslen til investorerne i tilfælde af, at Kommissionen forbød den støtte, der allerede var ydet virksomheden. I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte, som gives i form af garantier(8), blev fordelen opnået på det tidspunkt, hvor forpligtelsen til at dække kapitalforøgelsen blev indgået, og ikke på det tidspunkt, hvor denne forpligtelse krævedes opfyldt eller betalingerne gennemførtes.
(33) Da tekstilmarkedet er et marked med intensiv konkurrence og samhandel mellem medlemsstaterne, truer en sådan finansiel fordel med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen henviser til sin beslutning 2000/129/EF, som indeholder en beskrivelse af den måde, hvorpå privatiseringen af Erba Lautex GmbH i.G. fandt sted. Kommissionen er af den opfattelse, at ingen privat investor ville have forpligtet sig til at kautionere for en sådan kapitaltilførsel, uden at have udsigt til at opnå et udbytte.
(34) Derfor fastholder Kommissionen sin opfattelse af, at denne foranstaltning skal anses som statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Det faktum, at de tyske myndigheder lod denne fordring optage som konkursfordring et år efter, at investorerne var blevet holdt skadesløse, ændrer intet ved, at kapitalforøgelsen er at anse som støtte. Tværtimod kunne de tyske myndigheders manglende overholdelse af deres forpligtelse til særlig påpasselighed anses for at være en yderligere finansiel begunstigelse af den konkursramte virksomhed og/eller dennes kreditorer.
B. Støttemodtagere
(35) Allerede ved undersøgelsesprocedurens indledning nærede Kommissionen tvivl om, hvorvidt den nyetablerede virksomhed, NEL, skulle anses som enemodtager af den påståede redningsstøtte, således som hævdet af Tyskland.
(36) Ved indledningen af undersøgelsesproceduren gik Kommissionen ud fra, at NEL og Erba Lautex GmbH i.G. udgjorde én økonomisk enhed. NEL er et datterselskab, som ejes 100 % af Erba Lautex GmbH i.G., og som ikke råder over egne aktiver, men har forpagtet disse af Erba Lautex GmbH i.G. med det formål at videreføre denne virksomheds forretningsaktiviteter. Erba Lautex GmbH i.G. ejer alle andele og aktiver og kontrollerer således den nyetablerede virksomhed. Kommissionen anser således koncernen, som består af moderselskabet, Erba Lautex GmbH i.G., og datterselskabet NEL, som ejes 100 % af moderselskabet, for at være modtager af den pågældende støtte. Denne opfattelse bygger på en analyse af, hvilken økonomisk enhed der til syvende og sidst nyder godt af støtten.
(37) Den påståede redningsstøtte til NEL kom ligeledes Erba Lautex GmbH i.G. til nytte. Ifølge Tysklands oplysninger blev støtten anvendt til betaling af de løbende udgifter og erstatningsinvesteringer. Løbende udgifter er udgifter, der opstår som følge af anvendelsen af anlægsaktiver. I det pågældende tilfælde bestod de af løn- og arbejdsomkostninger samt udgifter til energi, råvareleverancer osv. Medens NEL direkte nød godt af støttemidlerne til dækning af sine personaleomkostninger, fordi virksomheden anvendte Erba Lautex GmbH i.G.s maskiner og anlæg, bliver støtten som følge af virksomhedens anvendelse af maskiner og anlæg eller erstatningsinvesteringer ligeledes en fordel for Erba Lautex GmbH i.G. For så vidt angår kapitaltilførslen, fastslås det, at den kom Erba Lautex GmbH til gode.
(38) Når man tager hensyn til, at NEL og Erba Lautex GmbH i.G. udgør én koncern, og at begge virksomheder har nydt godt af støtten, kan man gå ud fra, at begge er støttemodtagere.
C. Undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c)
(39) Den nye støtte til koncernen, bestående af NEL og Erba Lautex GmbH, udgør i alt 7,834 mio. EUR (15,324 mio. DEM). Støtten er sammensat af en påstået redningsstøtte på 4,767 mio. EUR (9,324 mio. DEM) og en kapitaltilførsel på 3,067 mio. EUR (6 mio. DEM).
(40) Da støtten ikke blev ydet inden for rammerne af en godkendt ordning, kategoriserer Kommissionen den som ny støtte. EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, indeholder undtagelsesbestemmelser til det generelle forbud mod støtte, der er fastlagt i artikel 87, stk. 1.
(41) Undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse på dette tilfælde, da det her ikke drejer sig om støtte af social karakter til enkelte forbrugere, eller om støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder; det drejer sig ej heller om støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling. Undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b), finder heller ikke anvendelse.
(42) EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c) indeholder yderligere undtagelsesbestemmelser. Da støtten ikke var bestemt til regionaludvikling, men derimod til genoprettelse af den langsigtede rentabilitet for en kriseramt virksomhed, kan kun EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), komme i betragtning. Herefter er det tilladt at yde statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsaktiviteter, forudsat, at støtten ikke påvirker samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Hertil kommer, at de eneste foranstaltninger, som Tyskland er parat til at anse som støtte, efter Tysklands egen opfattelse er redningsstøtte. Tyskland har aldrig gjort gældende, at det skulle dreje sig om støtte til små og mindre virksomheder (SMV'er) eller dokumenteret virksomhedens status som værende SMV.
(43) Kommissionen har fastlagt særlige retningslinjer for vurdering af rednings- og omstruktureringsstøtte. Efter en første undersøgelse er Kommissionen af den opfattelse, at ingen af Fællesskabets rammebestemmelser for forskning og udvikling, miljøbeskyttelse, små og mindre virksomheder eller for beskæftigelse og uddannelse, men derimod udelukkende rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder kommer i betragtning. Da en del af støtten blev ydet efter den 30. april 2000, finder Fællesskabets rammebestemmelser af 23. december 1999(9) ("rammebestemmelser") anvendelse(10).
a) Virksomhedens støtteberettigelse
(44) Tyskland hævder, at NEL skal kategoriseres som eneste støttemodtager og som redningsselskab i den betydning, som fremgår af undtagelsesbestemmelsen i fodnote 10 til rammebestemmelserne. Som nævnt ovenfor er det i henhold til denne fodnote tilladt at yde rednings- eller omstruktureringsstøtte til virksomheder i de nye forbundslande, såfremt virksomheden er opstået ved likvidation eller overtagelse af aktiver senest den 31. december 1999. Ved undersøgelsesprocedurens indledning fastslog Kommissionen imidlertid, at der indtil videre hverken har været tale om en likvidation eller overtagelse af aktiver. Tyskland anfører, at indledningen af konkursbehandlingen er en form for likvidation, og at forpagtningen af aktiverne kan sammenlignes med en overtagelse.
(45) Kommissionen deler ikke den opfattelse, at konkursbehandlingen er en form for likvidation. En likvidation indebærer ifølge sagens natur en omsætning af aktiver til rede penge. En forudsætning er som regel salg af aktiver og udligning af forpligtelser med sigte på indstilling af virksomhedens aktiviteter. Ved likvidationen skal virksomhedens aktiver fordeles mellem kreditorerne og virksomhedsejerne, inden virksomheden afvikles. Modsat kan en konkurs indebære reorganisering og videreførelse af virksomhedens aktiviteter, forudsat at det i forbindelse med konkursbehandlingen ikke kræves, at aktiverne likvideres og fordeles. Konkurs og likvidation er således to forskellige ting. Ved indledningen af en konkursbehandling kræves det ikke, at virksomheden likvideres, især ikke i henhold til tysk lovgivning, som tillader videreførelse af virksomhedens aktiviteter. I nærværende tilfælde blev det besluttet at videreføre virksomhedens aktiviteter på ubestemt tid. Således er effekten af beslutningen om at indlede en konkursbehandling ikke sammenlignelig med effekten af en beslutning om at likvidere en virksomhed.
(46) Kommissionen afviser opfattelsen af, at forpagtning af aktiver er sammenlignelig med en overtagelse. En forpagtningsaftale adskiller sig ifølge sin natur helt og aldeles fra en købsaftale. Ved en forpagtningsaftale lejer forpagteren aktiver af bortforpagteren. Sidstnævnte bevarer sin ejendomsret, men forpagteren erhverver retten til at anvende aktiverne i en nærmere bestemt periode mod betaling af forpagtningsafgift eller leje. Ved en købsaftale overgår ejendomsretten fra sælger til køber mod betaling. Således er købers og forpagters rettigheder og pligter grundlæggende forskellige og er i henhold til fodnote 10 til rammebestemmelserne på ingen måde sammenlignelige.
(47) I nærværende tilfælde blev alle de relevante transaktioner desuden gennemført inden for den samme koncern, eftersom NEL ikke udgør en uafhængig virksomhedsenhed, men derimod fuldt ud ejes af moderselskabet, Erba Lautex GmbH i.G. Set i lyset af denne kendsgerning, blev aktiverne ikke "overtaget" i den i rammebestemmelserne anførte forstand. Kommissionen er således af den opfattelse, at kriterierne i fodnote 10 til rammebestemmelserne ikke er opfyldt. Kommissionen skal således med udgangspunkt i rammebestemmelserne vurdere, om støtten til koncernen kan anses som rednings- eller omstruktureringsstøtte.
b) Overensstemmelse med kriterierne i rammebestemmelserne
(48) I forbindelse med de foranstaltninger, som også Tyskland opfatter som støtte, skal der være tale om redningsstøtte, som udelukkende er ydet til NEL. Som allerede anført er Kommissionen imidlertid af den opfattelse, at den koncern, der udgøres af Erba Lautex i.G. og dens 100 % ejede datterselskab, NEL, skal anses som støttemodtager, og at kapitalforøgelsen ligeledes udgør støtte, der skal vurderes i henhold til rammebestemmelserne.
(49) For at blive kategoriseret som redningsstøtte i henhold til rammebestemmelserne skal foranstaltningerne bestå af likviditetsstøtte i form af lån eller lånegarantier, der ydes på markedsvilkår, og som skal tilbagebetales inden for en periode på højst 12 måneder. I tilfælde af alvorlige sociale og arbejdsmarkedsmæssige vanskeligheder skal redningsstøtten ydes i en begrænset periode på sædvanligvis seks måneder, således at virksomhedens fremtid kan vurderes, og der kan udarbejdes omstrukturerings- eller likvidationsplaner.
(50) Der er i forbindelse med kapitalforøgelsen imidlertid ikke tale om nogen likviditetsstøtte, og i henhold til de foreliggende oplysninger er støtten heller ikke ydet på markedsvilkår. Desuden er den sædvanlige periode på seks måneder, i hvilken der kan bevilges redningsstøtte, i det foreliggende tilfælde uden begrundelse overskredet markant. Dertil kommer, at virksomheden i henhold til de foreliggende oplysninger skal tilbagebetale den påståede redningsstøtte inden for en periode på otte år, i hvilken forbindelse der ikke er taget højde for tilbagebetalingen af renter. Endelig hersker der alvorlig tvivl om, hvorvidt kapitalforøgelsen overhovedet tilbagebetales.
(51) Hertil kommer, at Kommissionen først kan fastslå, om der er ydet støtte, når støttemodtagerens fremtid kan vurderes. NEL's fremtid er imidlertid allerede vurderet, da der allerede ved virksomhedens etablering og forud for ydelsen af den påståede redningsstøtte var udarbejdet en omstruktureringsplan for virksomheden. Også for Erba Lautex GmbH i.G. er fremtiden uvis, da det indtil videre kun er blevet besluttet, at den via NEL skal fortsætte sine aktiviteter på ubestemt tid.
(52) Ifølge Tyskland var redningsstøtten nødvendig, indtil omstruktureringen af NEL påbegyndtes. Efter Kommissionens opfattelse er formålet med redningsstøtte i henhold til rammebestemmelserne imidlertid at muliggøre videreførelsen af virksomhedens aktiviteter, indtil det kan vurderes, om virksomheden kan overleve. Selv om man accepterer en vis fleksibilitet, kan redningsstøtte ikke godkendes for en ubegrænset periode. Dette var imidlertid tilfældet, da omstruktureringen skulle indledes med salget af NEL. Salgstidspunktet var imidlertid ikke fastlagt. To år efter udbuddet er salget endnu ikke gennemført. Desuden er der øjensynligt allerede truffet visse omstruktureringsforanstaltninger, selv om NEL ikke er solgt. Dette indebærer imidlertid ikke, at den påståede redningsstøtte er forenelig med fællesmarkedet, men betyder derimod, at hele støttebeløbet burde have været tilbagetalt, hvilket dog ikke er tilfældet.
(53) Kommissionen må således slutte, at støtten ikke kan godkendes som redningsstøtte. Kommissionen kan af nedenstående grunde ej heller anerkende støtten som omstruktureringsstøtte.
(54) For det første har Tyskland aldrig fremlagt en omstruktureringsplan for hele koncernen. Tyskland har senest hævdet, at etableringen af et datterselskab, hvortil de rentable aktiver overføres, kan anses som en form for omstrukturering. Dette ville imidlertid betyde, at det var Erba Lautex GmbH i.G., der skulle omstruktureres. Der er imidlertid ikke udarbejdet nogen omstrukturerings- eller likvidationsplan for Erba Lautex GmbH i.G. Den eneste plan, der er forelagt Kommissionen, vedrører NEL, der udgør en del af koncernen.
(55) For det andet er det ikke realistisk at forvente, at koncernen blot delvist formår at genoprette sin rentabilitet. Tyskland har aldrig erklæret, at rentabiliteten i Erba Lautex GmbH i.G kan genoprettes. I rapporten til den første kreditorforsamling blev det fastslået, at den konkursramte virksomhed ikke kunne genoprettes. Selv om Tyskland er af den opfattelse, at NEL's rentabilitet kan genoprettes, kan dette imidlertid kun ske ved salg af virksomheden. Det er gentagne gange fastslået, at ingen investor tilsyneladende er interesseret i at overtage den nye juridiske person. Dermed kan det fastslås, at der hverken foreligger et væsentligt bidrag fra støttemodtagerne eller håb om et sådant.
(56) Endelig skal Kommissionen tage hensyn til tredjemands bemærkninger, hvori det anføres, at en videreførelse af Erba Lautex GmbH i.G.s aktiviteter, som muliggøres af ikke tilbagesøgt støtte, der er uforenelig med fællesmarkedet, og ny støtte, fordrejer konkurrencen i fællesmarkedet.
c) Anvendelse af Deggendorf-doktrinen
(57) Ved indledningen af undersøgelsesproceduren anså Kommissionen det for formålstjenligt at kontrollere tilbagesøgningen af den støtte, der blev kendt ulovlig med beslutning 2000/129/EF. I henhold til Domstolens afgørelse i sag C-355/95 P af 15. maj 1997, Textilwerke Deggendorf GmbH mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og Forbundsrepublikken Tyskland(11), skal Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen af, om statsstøtten var forenelig med fællesmarkedet, tage hensyn til alle relevante faktorer. Dertil hører omstændigheder, der måtte være anført i en eventuel tidligere beslutning, og de forpligtelser, som er blevet en medlemsstat pålagt i forbindelse med en sådan beslutning. I forbindelse med vurderingen af ny støtte skal Kommissionen vurdere denne støttes kumulerende virkning med hensyn til en fordrejning af konkurrencen og den med fællesmarkedet uforenelige, ikke tilbagesøgte støtte.
(58) Med beslutning 2000/129/EF blev det fastslået, at der ulovligt var blevet ydet statsstøtte i størrelsesordenen 60,844 mio. EUR (119 mio. DEM) til Erba Lautex GmbH, og at støtten var uforenelig med fællesmarkedet. I artikel 2 i ovennævnte beslutning blev Tyskland pålagt at tilbagesøge støtten fra støttemodtageren. Tyskland anfægtede ikke beslutningen inden for den fastlagte frist, og beslutningen fik således retskraft.
(59) Der gøres opmærksom på, at formålet med kravet om tilbagesøgning af ulovligt ydet støtte, der ikke er i overensstemmelse med fællesmarkedet, er, at tilendebringe den fordrejning af konkurrencevilkårene i fællesmarkedet, som støtten har forårsaget. I dette tilfælde kan det fastslås, at der indtil videre ikke er tilbagesøgt nogen støtte, og at Erba Lautex GmbH i.G. gennem NEL viderefører sine aktiviteter på samme marked. Således er fordrejningen af konkurrencevilkårene endnu ikke tilendebragt. Den nye støtte forbedrer ikke situationen, men gør det derimod muligt for Erba Lautex GmbH at videreføre sine aktiviteter gennem NEL. Kommissionen er således af den opfattelse, at den nye støtte har en skadelig kumulerende virkning på konkurrencen.
VII. KONKLUSION
(60) Kommissionen er nået til den konklusion, at Tyskland ulovligt har gennemført støtten i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Desuden har den støtte, der ikke er forenelig med fællesmarkedet, en skadelig kumulerende virkning -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Tysklands støtte på 7,834 mio. EUR (15,324 mio. DEM) til fordel for koncernen bestående af Erba Lautex GmbH i.G. og virksomhedens datterselskab Neue Erba Lautex GmbH (som ejes 100 % af moderselskabet) er uforenelig med fællesmarkedet.
Artikel 2
1. Tyskland træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge den støtte, som allerede ulovligt er udbetalt til den i artikel 1 anførte støttemodtager.
2. Tilbagesøgningen skal ske omgående og i overensstemmelse med national tysk lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme beslutningen hurtigt og effektivt. Den støtte, der skal tilbagebetales, tillægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til støttemodtagerne, og indtil den er blevet tilbagebetalt. Renterne beregnes på basis af den referencesats, der anvendes til at beregne subventionsækvivalenten for regionalstøtte.
Artikel 3
Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.
Artikel 4
Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. marts 2002.
Komission päätös,
tehty 12 päivänä maaliskuuta 2002,
valtiontuesta C 62/2001 (ex NN 8/2000), jonka Saksa on myöntänyt Neue Erba Lautex GmbH:lle ja konkurssimenettelyn alaiselle Erba Lautex GmbH:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 944)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2002/783/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on edellä mainitun artiklan mukaisesti antanut asianomaisille tilaisuuden esittää huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1) Saksa ilmoitti komissiolle 29 päivänä joulukuuta 1999 päivätyllä ja 3 päivänä tammikuuta 2000 vastaanotetulla kirjeellä Neue Erba Lautex GmbH -nimiselle vasta perustetulle yritykselle myöntämästään tuesta. Koska tuet oli jo maksettu, menettely kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 8/2000.
(2) Komissio esitti 24 päivänä tammikuuta 2000 päivätyssä kirjeessään joitakin asiaa koskevia kysymyksiä, joihin vastattiin 24 päivänä helmikuuta ja 6 päivänä maaliskuuta 2000 saapuneilla kirjeillä. Lisäkysymyksiä esitettiin 17 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyssä kirjeessä. Niihin vastattiin 5 päivänä kesäkuuta 2000. Asiasta keskusteltiin Saksan hallituksen edustajien kanssa 6 päivänä kesäkuuta 2000 pidetyn tapaamisen yhteydessä. Lisätietoja esitettiin 6 heinäkuuta ja 9 päivänä lokakuuta 2000 sekä 8 päivänä tammikuuta 2001. Asiasta keskusteltiin uudelleen Saksan hallituksen edustajien kanssa 28 päivänä helmikuuta 2001 pidetyn tapaamisen yhteydessä. Lisäkysymyksiä esitettiin vielä 15 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyssä kirjeessä, johon vastattiin 9 ja 17 päivänä huhtikuuta 2001. Uusia kysymyksiä esitettiin 26 päivänä huhtikuuta 2001, ja komissio vastaanotti lisätietoja 7 päivänä toukokuuta ja 6 päivänä kesäkuuta 2001.
(3) Komissio ilmoitti Saksalle 30 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Saksa vastasi ilmoitukseen 24 päivänä syyskuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, joka oli päivätty 21 päivänä syyskuuta 2001.
(4) Komission päätös menettelyn aloittamisesta tässä asiassa on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio kehotti kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa. Huomautuksia vastaanotettiin kahdelta saksalaiselta kilpailijalta ja yhdeltä belgialaiselta tekstiilituottajien järjestöltä. Ne toimitettiin Saksalle 11 ja 21 päivänä joulukuuta 2001 sekä 10 päivänä tammikuuta 2002 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi 7 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä ja seuraavana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
II VALTIONTUKI
A Yritys
a) Neue Erba Lautex GmbH
(5) Käytettävissä olevien tietojen mukaan Neue Erba Lautex GmbH (jäljempänä "NEL") on yhtiömuodoltaan rajavastuuyhtiö (Gesellschaft mit beschränkter Haftung), jonka oma pääomapanos on 25000 euroa. Sen perusti 23 päivänä joulukuuta 1999 Erba Lautex GmbH:n konkurssipesän väliaikainen hoitaja. Erba Lautex GmbH oli jättänyt konkurssihakemuksen 2 päivänä marraskuuta 1999(3). NEL perustettiin konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n kokonaan omistamaksi tytäryhtiöksi, ja se on jatkanut keskeytyksettä kyseisen yrityksen liiketoimintaa. Yrityksen perustamisen tarkoituksena oli NEL:n tarjoaminen myytäväksi ja Erba Lautex GmbH:n omaisuuden siirtäminen NEL:ään.
(6) Saksan mukaan NEL on vuokrannut konkurssimenettelyn alaiselta Erba Lautex GmbH:lta tiettyjä omaisuuseriä. Komissiolle esitettyjen asiakirjojen mukaan NEL maksaa näistä omaisuuseristä kuukausittain 215626 euroa (421729 Saksan markkaa) vuokraa. Komission käytettävissä ei ole tietoja siitä, maksetaanko vuokra myös käytännössä. Samoin eräät konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n avoimista tilauksista siirtyivät uudelle yritykselle.
(7) NEL:n palveluksessa on 249 konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n entistä työntekijää, 16 harjoittelijaa ja yksi sen entisistä toimitusjohtajista, johtaja Matt(4). Saksan toimittamien tietojen mukaan konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n 249 työntekijää sanottiin irti henkilöstön edustajien kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Sen jälkeen kyseiset työntekijät tekivät NEL:n kanssa suorat työsopimukset. Mitään korvauksia ei maksettu.
(8) Saksan ilmoittama yrityksen rakenne:
PIC FILE= "L_2002282FI.004901.TIF
(9) Myös NEL, joka jatkaa tekstiilialalla toimineen konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n toimintaa, toimii näin ollen tekstiilimarkkinoilla. Yrityksen toiminnot aloitettiin uudelleen 31 päivänä joulukuuta 1999. Konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n tavoin NEL:n toimipaikka on Sachsenin osavaltion Neugersdorfissa, joka kuuluu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen aluetukialueeseen.
NEL:n myyntiyritys
(10) Saksa ilmoitti jo joulukuussa 1999, että Erba Lautexin omaisuus siirrettäisiin NEL:ään, minkä jälkeen NEL myytäisiin järjestämällä avoin ja rajoittamaton tarjouskilpailu. Price Waterhouse Coopers (jäljempänä "PWC") sai konkurssipesän hoitajalta toimeksiannon järjestää tarjouskilpailu. Saksan mukaan myyntitarjous julkaistiin 25 päivänä helmikuuta 2000 Financial Times -sanomalehdessä ja Internetissä. Lisäksi lähetettiin kirje 70:lle Euroopassa ja muualla maailmassa toimivalle tekstiilialan yritykselle. Alkuperäiseksi tarjousten jättämisen määräajaksi vahvistettiin 20 päivä maaliskuuta 2000, mutta sitä pidennettiin 12 päivään toukokuuta 2000, jotta asiasta kiinnostuneet saisivat enemmän aikaa tehdä tarjouksensa.
(11) Saksan mukaan neuvotteluja käytiin useiden kiinnostuneiden osapuolten kanssa. Konkurssipesän hoitaja odotti saavansa kaupan päätökseen aikaisintaan helmikuun lopussa 2001. Tämä odotus ei toteutunut. Saksa vahvistaa, että potentiaalisten sijoittajien kanssa neuvotellaan. Sen antamien tietojen mukaan asia on kuitenkin pyydetty pitämään luottamuksellisena, joten se ei ole ilmoittanut potentiaalisten sijoittajien lukumäärää eikä nimiä.
NEL:n suunniteltu rakenneuudistus
(12) Saksa on esittänyt PWC:n laatiman selvityksen, jonka mukaan Erba Lautex GmbH:n seuraajan perustaminen olisi mahdollista vain, jos perustettavassa uudessa yrityksessä toteutettaisiin rakenneuudistus. Uudelleen perustetun NEL:n arvioidut rakenneuudistuskustannukset ovat seuraavassa taulukossa:
TAULUKON PAIKKA
(13) Saksan mukaan mainitut luvut ovat enimmäismääriä. Näiden kustannusten rahoittamisesta ei annettu tietoja eikä siitä, käytettäisiinkö NEL:n lopullisen myynnin yhteydessä valtion varoja. Saksa on kuitenkin alustavasti ilmoittanut, että suunniteltu rakenneuudistus toteutettaisiin vasta NEL:n myynnin jälkeen. Uusimpien tietojen mukaan on jo toteutettu joukko toimenpiteitä, joihin kuuluvat henkilöstön koulutus, uusien tuotteiden kehittäminen ja yritysstrategian muutos.
(14) Selvityksen mukaan NEL saavuttaisi rakenneuudistuksen jälkeen kannattavuutensa vuoteen 2002 mennessä. Uusimpien tietojen mukaan NEL:n tappio vuodelta 2000 oli 1,62 miljoonaa euroa (3,169 miljoonaa Saksan markkaa). Tappioiden tasoittamistapaa ei ilmoitettu eikä myöskään sitä, luettiinko ne NEL:n vai Erba Lautex GmbH:n tappioksi. NEL:n vuoden 2001 tappiot olivat uusimpien tietojen mukaan 0,5 miljoonaa euroa (1 miljoona Saksan markkaa).
b) Konkurssimenettelyn alainen Erba Lautex GmbH
(15) Aiempi Lautex Weberei und Veredlung GmbH oli tekstiilialan yritys, jonka hallinnoinnista vastasi sen vuonna 1997 tapahtuneeseen yksityistämiseen saakka Treuhandanstalt ja myöhemmin tämän oikeudellinen seuraaja, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (jäljempänä "BvS"). Vuonna 1998 yritys työllisti 360 työntekijää. Sen liikevaihto vuonna 1997 oli 29,158 miljoonaa euroa (57,029 miljoonaa Saksan markkaa) ja sen omaisuuden arvo oli 45,976 miljoonaa euroa (89,921 miljoonaa Saksan markkaa).
(16) Yritys yksityistettiin vuonna 1997 myymällä se Daun-konsernille, joka on myös tekstiilialalla toimiva monialainen konserni. Sillä on 11600 työntekijää ja sen liikevaihto on 0,72 miljardia euroa (1,4 miljardia Saksan markkaa). Toinen sijoittaja, Maron-konserni, hankki huhtikuussa 1998 omistukseensa puolet Lautexin osakepääomasta, ja yrityksestä tehtiin Erba Lautex GmbH. Myös Maron-konserni toimii tekstiilialalla. Siihen kuuluu aiempi Erba GmbH, joka on paita- ja puserokankaiden jalostaja, ja Tsekin tasavallassa toimivia kutomo- ja värjäämöalan yrityksiä. Tietoja Maron-konsernin henkilöstömäärästä, liikevaihdosta tai omaisuudesta ei esitetty.
(17) Komissio kielsi päätöksellä 2000/129/EY(5) Erba Lautex GmbH:lle maksettavan 60,84 miljoonan euron (119 miljoonan Saksan markan) tuen. Tuki katsottiin yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, koska se ei täyttänyt vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi tarkoitettua valtiontukea koskevissa vuoden 1994 suuntaviivoissa(6) määriteltyjä arviointiperusteita. Komissio määräsi tuen maksettavaksi takaisin korkoineen, jotka laskettiin kertyneiksi tuen myöntämispäivästä alkaen. Erba Lautex GmbH jätti konkurssihakemuksen marraskuussa 1999. Saksan ilmoituksen mukaan yhteismarkkinoille soveltumaton tuki kirjattiin konkurssipesän velkoihin. Toistaiseksi mitään tukia ei ole maksettu takaisin.
B Uudet rahoitustoimenpiteet
a) Väitetyt pelastustuet
(18) NEL sai 23 päivänä joulukuuta 2000 Sächsische Aufbaubankilta (jäljempänä "SAB") pelastustueksi väitetyn 2,224 miljoonan euron (4,35 miljoonan Saksan markan) tuen. BvS myönsi 1 päivänä helmikuuta 2001 uuden samansuuruisen lainan, joka oli osoitettu samaan tarkoitukseen. Lisäksi BvS osoitti 19 päivänä toukokuuta 2001 NEL:n käytettäväksi vielä 0,159 miljoonan euron (0,312 miljoonan Saksan markan) summan. SAB asetti käytettäväksi samansuuruisen määrän 8 päivänä kesäkuuta 2001. Saksan mukaan kyseisten lainojen korko määriteltiin viitekoron suuruiseksi.
(19) Väitettyjen pelastustukien yhteismäärä on 4,767 miljoonaa euroa (9,324 miljoonaa Saksan markkaa). Alun perin ne myönnettiin kuuden kuukauden ajaksi. Tämä ajanjakso pidennettiin kahteentoista kuukauteen, koska rakenneuudistuksen aloitus oli Saksan mukaan viivästynyt. Saksan mukaan kyseisten lainojen takaisinmaksusta tehtiin sopimus, jonka mukaan SAB:n ja BvS:n myöntämiä lainoja lyhennettäisiin 1 päivästä heinäkuuta 2001 alkaen kumpiakin kuukausittain 2556 eurolla (5000 Saksan markalla). Tämä merkitsi kuitenkin sovitun 12 kuukauden laina-ajan huomattavaa pidentämistä.
b) Pääoman lisäys
(20) Komissiolle ilmoitettiin 27 päivänä helmikuuta 2001, että Erba Lautex GmbH:n entisille sijoittajille myönnetty BvS:n 3,289 miljoonan euron (6,434 miljoonan Saksan markan) laina oli maksettu takaisin. Tämä määrä vastasi yrityksestä maksettua hintaa ja sijoittajien kanssa yksityistämisen tapahtuessa sovitun 3,067 miljoonan euron (6 miljoonan Saksan markan) pääoman lisäyksen korvaamista.
(21) Saksa on esittänyt todisteet, joiden mukaan kumpikin sijoittajaryhmä maksoi huhtikuun 1998 ja elokuun 1999 välisenä aikana 1,533 miljoonaa euroa (3 miljoonaa Saksan markkaa) yrityksen omaan pääomaan. Yksityistämissopimuksessa oli ehto, joka edellytti komissiolta saatavaa hyväksyntää yritykselle myönnetyille tuille. Koska komission päätös oli kuitenkin kielteinen, sijoittajilla oli oikeus vaatia kyseisten summien korvaamista. Yksityistämissopimuksen mukaan BvS maksaisi kyseiset summat sijoittajille takaisin.
(22) Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että yritys sai 3,067 miljoonan euron (6 miljoonan Saksan markan) pääomaruiskeen ja että BvS ei konkurssimenettelyn yhteydessä esittänyt tätä Erba Lautex GmbH:lta perittävänä saatavana. Tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Saksa ilmoitti komissiolle, että kyseinen saatava korkoineen oli 27 päivänä heinäkuuta 2001 kirjattu konkurssipesän velaksi. Tietoa siitä, oliko konkurssipesän hoitaja hyväksynyt saatavan, ei annettu.
III TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT
(23) Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio päättelee, että NEL:n ja Erba Lautexin hyväksi toteutetut julkiset rahoitustoimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia. Väliaikaisessa arviossaan komissio piti molempia yrityksiä yhtenä taloudellisena yksikkönä, koska NEL on konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n kokonaan omistama tytäryhtiö, joka on siltä vuokraamansa omaisuuden avulla jatkanut sen liiketoimintaa.
(24) Komissio katsoi, että uusien tukien myöntämiseen samalle taloudelliselle yksikölle oikeuttavia poikkeusperusteita ei ollut. Erityisesti se otti huomioon myös, että heinäkuussa 1999 sääntöjenvastaiseksi julistettua tukea ei ollut maksettu takaisin. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vallitsevan oikeuskäytännön mukaisesti uutta tukea ei olisi saanut maksaa ennen sääntöjenvastaiseksi todetun tuen maksamista takaisin. Kyseisellä uudella tuella oli kantelun tekijöiden mukaan ilmeisesti myös kasautuva kielteinen vaikutus markkinoihin. Näin ollen komissiolla oli vakavia epäilyksiä uuden tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Näistä syistä aloitettiin tutkintamenettely.
IV KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET
(25) Komissio vastaanotti huomautuksia kahdelta saksalaiselta kilpailijalta ja yhdeltä belgialaiselta tekstiilintuottajien järjestöltä. Kaikki kilpailijat ilmoittivat, että konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n toiminnan jatkuminen NEL:n puitteissa vääristi merkittävästi kilpailua erityisesti NEL:n tuotteistaan perimien väitteen mukaan alhaisten hintojen vuoksi. Belgialainen tekstiilintuottajien järjestö ilmaisi huolensa siitä, että konkurssimenettelyn alainen Erba Lautex GmbH jatkoi takaisin maksamattoman sääntöjenvastaiseksi julistetun tuen ansiosta edelleen toimintaansa NEL:n nimissä ja kykeni hinnoittelemaan tuotteensa järjestön mukaan alle omakustannushintojen.
V SAKSAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(26) Tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Saksa väitti, että vasta perustettu NEL oli vuonna 1999 annettujen valtiontukea vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi koskevien yhteisön suuntaviivojen(7) alaviitteessä 10 mainitun poikkeuksen mukainen aikaisemman yrityksen toimintaa jatkava yritys. Suuntaviivojen mukaan ainoan poikkeuksen periaatteesta, että vasta perustetulle yritykselle ei voida myöntää pelastus- tai rakenneuudistustukea, muodostavat "Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgabenin käsittelemät asiat, jotka liittyvät sen tehtäviin Saksan uusien osavaltioiden yritystoiminnan yksityistämisessä, tai muut vastaavat näitä osavaltioita koskevat asiat niiden yritysten osalta, jotka on perustettu ennen 31 päivää joulukuuta 1999 aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai hankkimalla yrityksen kaikki omaisuuserät".
(27) Saksan käsityksen mukaan aikaisemmin toimineen yrityksen toimintaa jatkava yritys on yritys, joka perustetaan jatkamaan selvitystilassa olevan yrityksen toimintaa. Tätä tarkoitusta varten uuden yrityksen haltuun siirretään selvitystilassa olevan yrityksen taseen vastaavat, kun taas vastattavat jätetään vanhaan yritykseen. Kumpikin peruste täyttyisi tässä asiassa. Komission käsityksen mukaan NEL:ää ei voida pitää yrityksenä, joka jatkaa aikaisemmin toimineen yrityksen toimintaa, koska tämän selvitystilaa ei ole saatettu päätökseen eikä omaisuutta siirretty. Tämän käsityksen vastaisesti Saksa pitää konkurssimenettelyn aloittamista eräänlaisena selvitystilan päättämisenä ja omaisuuden vuokrausta sen siirtoon verrattavissa olevana toimenpiteenä.
(28) Vastauksena kolmansien huomautuksiin Saksa ilmoittaa, että NEL:n toimintakustannukset ovat suuremmat kuin sen edeltäjän, konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n kustannukset. NEL:n kilpailijoiden väitteiden vastaisesti Saksa väitti, että NEL oli menettänyt potentiaalisia tilauksia, koska se oli pyytänyt korkeampia hintoja kuin kilpailijansa. NEL ei pystynyt nykyisen vaikean tilanteensa vuoksi myöskään soveltamaan aggressiivista hinnoittelua.
VI ARVIOINTI
A EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki
(29) NEL:lle ja konkurssimenettelyn alaiselle Erba Lautex GmbH:lle myönnettiin valtion varoista rahoitustukea, joka suosii kyseisiä yritysyksiköitä niiden kilpailijoihin verrattuna. Koska tekstiilimarkkinat ovat ankaran kilpailun alaiset eurooppalaiset tuotemarkkinat, joille ylikapasiteetti on ominaista, jonkin yrityksen suosiminen rahoituksellisesti sen kilpailijoihin nähden uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(30) NEL:n toiminta on nykyisin tappiollista ja yrityksen itse antamien tietojen mukaan sen toiminnan jatkaminen omin voimin edellyttää rakenneuudistusta. Lisäksi sen omistaa kokonaan konkurssitilassa oleva yritys, konkurssimenettelyn alainen Erba Lautex GmbH, joka on selvästikin vaikeuksissa oleva yritys. Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoi, ettei yksityinen sijoittaja olisi kyseisten yritysten vaikeuksien vuoksi asettanut niiden käytettäväksi vastaavia rahoitustukia. Siksi NEL:lle ja Erba Lautex GmbH:lle julkisista varoista myönnetyt rahoitustoimenpiteet katsotaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi valtiontuiksi.
(31) BvS:n, joka on julkinen laitos, ja SAB:n, joka on julkinen rahoituslaitos, myöntämät väitetyt pelastustuet ja niiden maksuaikojen pidentäminen ovat ensimmäinen osa toimenpiteistä, joita komission on arvioitava. Saksa ei ole missään vaiheessa kieltänyt tosiasiaa, että sekä NEL että konkurssimenettelyn alainen Erba Lautex GmbH on luokiteltava vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi. Se myöntää myös, että BvS:n ja SAB:n NEL:lle suoraan myöntämät lainat on katsottava pelastustuiksi. Tästä syystä komission käsitys ei muutu. Saksa kiistää kuitenkin, että Erba Lautex GmbH:lle annettu pääomaruiske olisi katsottava tueksi. Sen käsityksen mukaan kyseinen toimenpide ei uhannut vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla eikä vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(32) Toimenpiteiden toisena osana komissio tutkii, oliko pääoman lisäyksessä tuenomaisia piirteitä. Komissio katsoi tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että yksityistämissopimuksen mukaisesti Erba Lautex GmbH:n entisille sijoittajille korvattu pääoman lisäys ei merkinnyt niille myönnettyä rahoituksellista etua. Pääoman lisäyksestä itsestään oli kuitenkin etua konkurssimenettelyn alaiselle Erba Lautex GmbH:lle, koska sen pääoma kasvoi 3,07 miljoonalla eurolla (6 miljoonalla Saksan markalla). Kun BvS maksoi kyseisen summan takaisin konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n entisille sijoittajille, tämä jälkikäteen valtion varoista myönnetty etu jäi yritykseen. Kyseinen etu on kuitenkin katsottava myönnetyksi yksityistämisajankohtana. Koska BvS antoi lupauksen maksaa pääoman lisäyksen takaisin sijoittajille, mikäli komissio kieltäisi yritykselle aikaisemmin myönnetyt tuet, sen toiminta vastasi takauksen antamista pääoman lisäykselle. EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamista valtiontukiin takauksina koskevan komission tiedonannon(8) mukaisesti etu myönnettiin sillä hetkellä, kun lupaus pääoman lisäyksen kattamisesta annettiin, eikä silloin, kun lupauksen mukaista suoritusta vaadittiin tai maksut suoritettiin.
(33) Koska tekstiilimarkkinoilla vallitsee kova kilpailu ja niillä käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa, kyseinen rahoituksellinen etu uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio viittaa päätökseensä 2000/129/EY, jossa kuvataan konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n yksityistämisen aikana vallinneet olosuhteet. Komissio katsoo, että yksikään yksityistaloudellisin periaattein toimiva sijoittaja ei olisi sitoutunut takaamaan kyseistä pääoman lisäystä ilman mahdollisuuksia saada siitä itselleen voittoa.
(34) Näin ollen komissio pitää kiinni käsityksestään, että kyseinen toimenpide on katsottava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Se, että Saksan viranomaiset kirjauttivat kyseisen saamisen konkurssipesän velkoihin vuoden kuluttua siitä, kun korvaus oli maksettu sijoittajille, ei muuta tosiasiaa, että pääoman lisäys oli tukea. Saksan viranomaisten laiminlyöntiä varovaisuuden noudattamisessa voitaisiin pikemminkin pitää konkurssimenettelyn alaiselle yritykselle ja/tai sen velkojille myönnettynä taloudellisena lisäetuna.
B Edunsaajat
(35) Komissio epäili jo tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, olisiko vasta perustettua NEL:ää Saksan väitteen mukaisesti pidettävä väitetyn pelastustuen ainoana edunsaajana.
(36) Komissio katsoi tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että NEL ja konkurssimenettelyn alainen Erba Lautex GmbH muodostivat yhden ainoan taloudellisen yksikön. NEL on konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n kokonaan omistama tytäryhtiö. Sillä ole myöskään omaa omaisuutta, vaan se vuokraa käyttöomaisuutensa konkurssimenettelyn alaiselta Erba Lautex GmbH:lta voidakseen jatkaa sen toimintaa. Konkurssimenettelyn alainen Erba Lautex GmbH omistaa NEL:n kaikki osakkeet ja koko omaisuuden ja käyttää näin määräysvaltaa vasta perustetussa yksikössä. Tästä syystä komissio pitää kyseisten tukien edunsaajana ryhmää, joka koostuu emoyhtiöstä, eli konkurssimenettelyn alaisesta Erba Lautex GmbH:sta, ja sen kokonaan omistamasta tytäryhtiöstä NEL:stä. Tämä käsitys perustuu analyysiin siitä, mitä taloudellista yksikköä tuet loppujen lopuksi hyödyttävät.
(37) NEL:lle myönnetty väitetty pelastustuki hyödytti myös konkurssimenettelyn alaista Erba Lautex GmbH:ta. Saksan antamien tietojen mukaan tuella maksettiin juoksevia kustannuksia ja korvaavia investointeja. Juoksevat kustannukset ovat käyttöomaisuuden käytöstä johtuvia menoja. Tässä tapauksessa ne koostuivat palkoista ja palkkioista, energian ja raaka-aineiden toimituksista sekä muista sellaisista kustannuksista. Henkilöstökustannusten kattamiseen käytetyt tuet koituivat suoraan NEL:n hyväksi. Koska NEL käyttää konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n omistamia laitteita ja koneita, niiden käytöstä tai korvaavista investoinneista aiheutuvien kustannusten kattamiseksi maksetut tuet koituvat loppujen lopuksi myös konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n hyväksi. Pääoman lisäyksen yhteydessä on selvää, että se hyödytti Erba Lautex GmbH:ta.
(38) Kun otetaan huomioon, että NEL ja konkurssimenettelyn alainen Erba Lautex GmbH muodostavat konsernin ja että tuet ovat hyödyttäneet molempia, ne voidaan katsoa kumpikin yhdessä tuensaajiksi.
C EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusmääräys
(39) NEL:n ja Erba Lautex GmbH:n muodostaman konsernin hyväksi myönnetty uusi tuki on yhteensä 7,834 miljoonaa euroa (15,324 miljoonaa Saksan markkaa). Tuki koostuu 4,767 miljoonan euron (9,324 miljoonan Saksan markan) väitetystä pelastustuesta ja 3,067 miljoonan euron (6 miljoonan Saksan markan) pääoman lisäyksestä.
(40) Koska tukea ei myönnetty osana hyväksyttyä tukiohjelmaa, komission on katsottava se uudeksi tueksi. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksia 87 artiklan 1 kohdan yleisestä tukia koskevasta kiellosta.
(41) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeusmääräyksiä ei voida soveltaa tässä asiassa, koska tukitoimenpiteet eivät ole luonteeltaan sosiaalisia eikä niitä ole myönnetty yksittäisille kuluttajille. Niitä ei ole myöskään myönnetty luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi eikä taloudellisen haitan korvaamiseksi sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeusmääräyksiä ei voida myöskään soveltaa.
(42) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa on muita poikkeusmääräyksiä. Koska tuen tavoitteena ei ole alueellinen kehitys, vaan vaikeuksissa olevan yrityksen kannattavuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä, sovellettavissa olisi vain EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusmääräys. Kyseisen kohdan mukaan valtiontuet tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen voidaan hyväksyä, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Lisäksi on otettava huomioon, että ainoat toimenpiteet, jotka Saksa on valmis katsomaan tuiksi, ovat sen mukaan pelastustukia. Saksa ei ole missään vaiheessa väittänyt, että kyseessä olisivat pienille tai keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) myönnetyt tuet. Se ei ole myöskään osoittanut, että yritys täyttäisi pk-yrityksille asetetut vaatimukset.
(43) Komissio on antanut erityiset suuntaviivat pelastamis- ja rakenneuudistustukien arvioimiseksi. Alustavan tutkinnan perusteella se katsoo, että tähän tapaukseen ei voida soveltaa mitään yhteisön suuntaviivoista, jotka koskevat tutkimusta ja kehitystä, ympäristönsuojelua, pieniä ja keskisuuria yrityksiä tai työllistämistä ja koulutusta, vaan yksinomaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettävää valtiontukea koskevia suuntaviivoja. Koska osa tuista on myönnetty 30 päivän huhtikuuta 2000 jälkeen, niihin voidaan soveltaa 23 päivänä joulukuuta 1999 annettuja yhteisön suuntaviivoja(9) (jäljempänä "suuntaviivat")(10).
a) Yrityksen tukikelpoisuus
(44) Saksa väittää, että NEL on ainoa tuensaaja ja se on katsottava suuntaviivojen alaviitteessä 10 olevan poikkeussäännöksen mukaiseksi aikaisemmin toimineen yrityksen toimintaa jatkavaksi yritykseksi. Kuten edellä on jo todettu, kyseisen alaviitteen mukaisesti luvallisia ovat pelastus- tai rakenneuudistustuet Saksan uusissa osavaltioissa toimiville yrityksille, jotka on perustettu ennen 31 päivää joulukuuta 1999 aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai hankkimalla yrityksen kaikki omaisuuserät. Komissio on kuitenkin todennut tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että selvitystilamenettelyä ei ole saatettu päätökseen eikä omaisuuseriä ole siirretty. Saksa väittää, että konkurssimenettelyn aloittaminen on eräänlainen selvitystilan päätös ja että omaisuuserien vuokraus on verrattavissa niiden siirtoon.
(45) Komissio ei ole yhtä mieltä siitä, että konkurssimenettely vastaisi selvitystilan päättämistä. Selvitystilan luonteeseen kuuluu, että omaisuus muutetaan käteiseksi rahaksi. Yleensä se edellyttää omaisuuden myyntiä ja velkojen maksua ennen liiketoimintojen luovutusta. Yrityksen toiminnan päättämisen mahdollistamiseksi se edellyttää yrityksen omaisuuden jakoa velkojien ja osakkaiden kesken ennen yrityksen lakkauttamista. Toisaalta konkurssi voi johtaa yrityksen toiminnan järjestämiseen uudelleen ja jatkumiseen, jos se ei edellytä omaisuuden muuttamista rahaksi ja rahojen jakamista. Näin ollen konkurssi ja selvitystilan päättäminen ovat kaksi erillistä menettelyä. Konkurssimenettelyn aloittaminen ei edellytä yrityksen omaisuuden muuttamista rahaksi, varsinkaan Saksan lain mukaan, joka antaa mahdollisuuden jatkaa yrityksen toimintaa. Tarkasteltavana olevassa asiassa on päätetty yrityksen toimintojen jatkamisesta toistaiseksi. Näin ollen konkurssimenettelyn aloittamista koskevan päätöksen vaikutukset eivät ole verrattavissa sellaisen päätöksen vaikutuksiin, jolla yrityksen omaisuus muutetaan rahaksi.
(46) Komission on torjuttava käsitys, jonka mukaan omaisuuden vuokraus olisi verrattavissa sen siirtoon. Vuokrasopimus eroaa luonteeltaan täysin kauppasopimuksesta. Vuokrasopimuksella vuokralle ottaja vuokraa omaisuuserät vuokralle antajalta. Tällä säilyy tosin omistusoikeus, mutta vuokralle ottaja saa vastineeksi vuokran maksusta oikeuden käyttää omaisuuseriä tietyn ajan. Kauppasopimuksella sen sijaan omistusoikeus siirtyy korvausta vastaan myyjältä ostajalle. Näin ollen ostajan ja vuokralle ottajan oikeudet ja velvollisuudet eroavat perusteellisesti toisistaan eivätkä ne ole suuntaviivojen alaviitettä 10 sovellettaessa millään tavalla verrannollisia keskenään.
(47) Kaikki asiaan liittyvät liiketoimet toteutettiin lisäksi saman konsernin sisällä, koska NEL ei ole riippumaton yritysyksikkö, vaan kokonaan emoyhtiönsä, konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n, omistuksessa. Näissä olosuhteissa ei omaisuuseriä "hankittu" suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla. Näin ollen komissio katsoo, etteivät suuntaviivojen alaviitteessä 10 tarkoitetut perusteet täyty. Tästä syystä komission on tutkittava suuntaviivojen perusteella, voidaanko ryhmälle myönnetyt tuet katsoa pelastamis- tai rakenneuudistustuiksi.
b) Suuntaviivoissa säädettyjen perusteiden täyttyminen
(48) Toimenpiteiden, jotka ovat myös Saksan käsityksen mukaan tukia, väitetään olevan pelastustukia, jotka on myönnetty yksinomaan NEL:n hyväksi. Kuten edellä on jo todettu, komissio kuitenkin katsoo, että konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n ja sen kokonaan omistaman NEL-tytäryhtiön muodostama konserni on katsottava edunsaajaksi ja että myös pääoman lisäys on tukea, jota on arvioitava suuntaviivojen mukaisesti.
(49) Jotta toimenpiteet voitaisiin katsoa suuntaviivoissa tarkoitetuiksi pelastustuiksi, niiden on koostuttava maksuvalmiustuista, jotka myönnetään lainoina tai lainatakauksina markkinaehdoin ja jotka on maksettava takaisin viimeistään 12 kuukauden kuluessa. Niiden myöntämisperusteena on oltava vakavat sosiaaliset vaikeudet, ja ne voidaan myöntää rajalliseksi, tavallisesti kuuden kuukauden pituiseksi ajanjaksoksi, jotta yrityksen tila ajatellen sen tulevaisuutta saadaan selville ja rakenneuudistussuunnitelma tai selvitystilaa koskeva suunnitelma voidaan esittää.
(50) Pääoman lisäys ei ole kuitenkaan maksuvalmiustukea, eikä sitä myöskään käytettävissä olevien tietojen mukaan myönnetty markkinaehdoin. Tavanomainen kuuden kuukauden ajanjakso, joksi pelastustuki voidaan myöntää, ylitettiin tässä tapauksessa myös merkittävästi esittämättä tälle mitään perusteita. Käytettävissä olevien tietojen mukaan yrityksen on lisäksi määrä maksaa väitetty pelastustuki takaisin kahdeksassa vuodessa, eikä korkojen maksua ole otettu huomioon. Vakavia epäilyksiä on myös siitä, maksetaanko pääoman lisäystä koskaan takaisin.
(51) Komissio voi tutkia tukien myöntämistä vasta, kun tuensaajien tulevaisuuden arviointi on mahdollista. NEL:n tulevaisuutta on kuitenkin jo arvioitu, koska yritystä koskeva rakenneuudistussuunnitelma oli laadittu jo sitä perustettaessa ja ennen väitetyn pelastustuen myöntämistä. Myös konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n tulevaisuus on edelleen epävarma, koska tähän mennessä on vain päätetty, että se jatkaa toistaiseksi toimintaansa NEL:n välityksellä.
(52) Saksan mukaan pelastustuki oli tarpeen siihen saakka, kun NEL:n rakenneuudistus alkoi. Komission käsityksen mukaan suuntaviivoissa tarkoitettu rakenneuudistustukien tarkoitus on kuitenkin mahdollistaa yrityksen toiminnan jatkuminen siihen saakka, kun sen jatkuvuus on voitu selvittää. Vaikka noudatettaisiinkin tiettyä joustavuutta, pelastustukia ei voida myöntää määräämättömäksi ajaksi. Tästä on kuitenkin kyse, koska rakenneuudistus on tarkoitus aloittaa NEL:n myynnillä, jonka ajankohtaa ei ole määritelty. Myynti ei ole vielä toteutunut, vaikka tarjouskilpailusta on kulunut jo kaksi vuotta. Joitakin rakenneuudistustoimenpiteitä on ilmeisesti jo toteutettu, vaikka NEL:ää ei ole vielä myyty. Tämä ei kuitenkaan riitä tekemään väitetyistä rakenneuudistustuista sääntöjen mukaisia. Pikemminkin se osoittaa, että tuet olisi pitänyt maksaa kokonaan takaisin, mikä ei ole kuitenkaan tapahtunut.
(53) Komission on tehtävä tästä johtopäätös, että tuet eivät ole luvallisia pelastustukia. Jäljempänä esitetyistä syistä komissio ei voi myöskään hyväksyä tukia rakenneuudistustuiksi.
(54) Saksa ei ole missään vaiheessa esittänyt koko konsernia koskevaa rakenneuudistussuunnitelmaa. Viimeksi Saksa on väittänyt, että sellaisen tytäryhtiön perustaminen, johon kannattavat omaisuuserät siirretään, voidaan katsoa eräänlaiseksi rakenneuudistukseksi. Tämä merkitsisi kuitenkin, että rakenneuudistus toteutettaisiin itse asiassa konkurssimenettelyn alaisessa Erba Lautex GmbH:ssa. Konkurssimenettelyn alaisella Erba Lautex GmbH:lla ei kuitenkaan ole rakenteiden uudistamista tai selvitystilaa koskevaa suunnitelmaa. Ainoa komissiolle esitetty suunnitelma koskee NEL:ää, joka on konsernin osa.
(55) Ei voida myöskään realistisesti odottaa, että konserni onnistuisi edes osittain palauttamaan kannattavuuttaan. Saksa ei ole missään vaiheessa ilmoittanut, että konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n kannattavuus voitaisiin palauttaa. Ensimmäistä velkojien kokousta koskevassa raportissa todetaan, että konkurssimenettelyn alainen yhtiö ei kykene aloittamaan toimintaansa uudelleen. Vaikka Saksa katsookin, että NEL:n kannattavuus voitaisiin palauttaa, se on mahdollista vain yrityksen myynnin jälkeen. Kuten useita kertoja on jo todettu, yksikään sijoittaja ei ole kuitenkaan valmis ostamaan uutta oikeushenkilöä. Tästä syystä tuensaajat eivät ole suorittaneet merkittävää osuutta eikä sellaista ole myöskään odotettavissa.
(56) Komission on myös otettava huomioon kolmansien huomautukset, joiden mukaan konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n toimintojen jatkuminen, jonka mahdollistavat takaisin perimättä jätetyt ja sääntöjenvastaiset tuet sekä uudet tuet, vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla.
c) Deggendorf-menettelyn soveltaminen
(57) Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoi tarpeelliseksi tarkistaa, että päätöksellä 2000/129/EY sääntöjenvastaisiksi julistetut tuet on peritty takaisin. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf v. komissio ja Saksan liittotasavalta, 15 päivänä toukokuuta 1997 antaman tuomion(11) mukaisesti komission on valtiontuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille tutkiessaan otettava huomioon kaikki asiaan vaikuttavat tekijät. Näihin tekijöihin kuuluvat mahdollisesti jo aikaisempaa päätöstä tehtäessä huomioon otetut seikat ja velvoitteet, jotka jäsenvaltiolle on kyseisellä päätöksellä asetettu. Uusia tukia arvioidessaan komission on otettava huomioon niiden kasautuva markkinoita vääristävä vaikutus ja takaisin perimättömät sääntöjenvastaiset tuet.
(58) Päätöksessä 2000/129/EY todettiin, että 60,844 miljoonan euron (119 miljoonan Saksan markan) valtiontuet oli myönnetty Erba Lautex GmbH:lle sääntöjenvastaisesti eivätkä ne soveltuneet yhteismarkkinoille. Kyseisen päätöksen 2 artiklassa Saksa velvoitettiin perimään tuet takaisin tuensaajalta. Saksa ei valittanut päätöksestä määräajassa, joten siitä tuli lainvoimainen.
(59) On syytä muistuttaa, että sääntöjenvastaisesti myönnettyjen ja yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien takaisin perimisen tarkoituksena on lopettaa tuista johtuva kilpailun vääristyminen yhteismarkkinoilla. Tässä käsiteltävässä asiassa on todettava, että mitään tukia ei ole toistaiseksi peritty takaisin ja että konkurssimenettelyn alainen Erba Lautex GmbH jatkaa toimintaansa NEL:n välityksellä samoilla markkinoilla. Näin ollen kilpailun vääristyminen ei ole vielä päättynyt. Uudet tuet eivät paranna tilannetta, vaan antavat Erba Lautex GmbH:lle mahdollisuuden jatkaa NEL:n välityksellä toimintaansa. Näin ollen komissio katsoo, että uusilla tuilla on kasautuva kielteinen vaikutus kilpailuun.
VII PÄÄTELMÄT
(60) Komissio päättelee, että Saksa on myöntänyt kyseiset tuet sääntöjenvastaisesti ja rikkonut EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Yhteismarkkinoille soveltumattomilla tuilla on myös kasautuva kielteinen vaikutus,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Valtiontuet, jotka Saksa on myöntänyt konkurssimenettelyn alaisen Erba Lautex GmbH:n ja tämän kokonaan omistaman tytäryhtiön, Neue Erba Lautex GmbH:n, muodostamalle konsernille ja joiden määrä on 7,834 miljoonaa euroa (15,324 miljoonaa Saksan markkaa), eivät sovellu yhteismarkkinoille.
2 artikla
1. Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa mainituille tuensaajille sääntöjenvastaisesti myönnettyjen tukien perimiseksi takaisin.
2. Tuki on maksettava takaisin viipymättä Saksan oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään määrään on sisällytettävä korko alkaen siitä, kun tuki annettiin tuensaajien käyttöön, tuen takaisinperintään asti. Korko lasketaan aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytetyn viitekoron perusteella.
3 artikla
Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liitotasavallalle.
Tehty Brysselissä 12 päivänä maaliskuuta 2002.