KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1071/2007
af 18. september 2007
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af koks i stykker med en diameter på over 80 mm (koks 80+) med oprindelse i Folkerepublikken Kina
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (herefter »grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
I henhold til grundforordningens artikel 5 offentliggjorde Kommissionen den 20. december 2006 en meddelelse (herefter »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af koks i stykker med en diameter på over 80 mm (koks 80+) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »Kina« eller »det berørte land«).
(2)
Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 20. november 2006 af tre EF-producenter (herefter »klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 30 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af koks 80+. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumping af den pågældende vare, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
(3)
Den pågældende vare var allerede underlagt antidumpingforanstaltninger fra juni 2000 til 2004. Foranstaltningerne blev iværksat midlertidigt med Kommissionens beslutning nr. 1238/2000/EKSF (3) og endeligt ved Kommissionens beslutning nr. 2730/2000/EKSF (4) (herefter »de forudgående foranstaltninger«), men disse foranstaltninger blev suspenderet i marts 2004 ved Kommissionens beslutning 2004/264/EF (5) på grund af en midlertidig ændring i markedsforholdene. Suspensionen blev forlænget ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2004 (6) indtil den 15. december 2005, hvor foranstaltningerne udløb.
2. Parter berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt de klagende producenter og andre EF-producenter, repræsentanterne for Kina, eksporterende producenter i Kina, importører/forhandlere samt brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. En producent i Kina samt producenter, brugere og én importør i Fællesskabet tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede herom inden for den fastsatte frist, og som dokumenterede, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik mulighed for at blive hørt mundtligt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter og importører, der syntes at være involveret i undersøgelsen, og i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen fandtes det hensigtsmæssigt at anvende stikprøveudtagning.
(6)
For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter og importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og fremlægge oplysninger som specificeret i indledningsmeddelelsen. Da kun én eksporterende producent ønskede at samarbejde i undersøgelsen, besluttedes det, at stikprøver ikke var påkrævede.
(7)
For så vidt angår importører af koks 80+, ønskede kun én importør at samarbejde, og det besluttedes derfor ligeledes, at stikprøver ikke var påkrævede.
(8)
For at give den eneste samarbejdende eksporterende producent i Kina mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen eller individuel behandling i henhold til artikel 9, stk. 5, i grundforordningen, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til denne kinesiske eksporterende producent. Den eksporterende producent anmodede hverken om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling.
(9)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til parter, der vidstes at være berørt, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra den eksporterende producent i Kina, fra fem producenter i Fællesskabet, fra én importør og fra 36 brugere. Endvidere fremsendte adskillige brugere kommentarer uden at besvare spørgeskemaet. Der indkom også besvarelser fra udvalget for europæiske støberisammenslutninger (Committee of Associations of European Foundries), der også svarede på sine medlemmers vegne, nemlig de nationale støberisammenslutninger i 17 EU-medlemsstater.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
a)
Producenter i Fællesskabet:
-
Industrial Química del Nalón, SA, Oviedo, Asturias, Spanien
-
Industrias Doy Manuel Mórate, SL, Oviedo, Asturias, Spanien
-
Italiana Coke SpA, Savona, Italien
-
OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Tjekkiet
-
Productos de Fundición, SA, Baracaldo, Vizcaya, Spanien
b)
Ikke-forretningsmæssigt forbunden importør i Fællesskabet:
-
ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Tyskland
c)
Brugere i Fællesskabet:
-
Rockwool International A/S og dets datterselskab Rockwool A/S, Denmark; Hedehusene, Danmark
-
Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Tyskland.
(11)
Da ingen havde anmodet om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, og det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina på grundlag af oplysninger fra det udvalgte referenceland, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
Producenter i referencelandet (USA):
-
Tonawanda Coke Co., New York
-
Erie Coke Co., Pennsylvania.
3. Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2005 til 30. september 2006 (herefter »undersøgelsesperioden«). For så vidt angår de udviklingstendenser, der var relevante for undersøgelsen af skade, analyserede Kommissionen perioden fra 1. januar 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter »den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(13)
Den pågældende vare er koks af stenkul i stykker med en diameter på over 80 mm (koks 80+) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »den pågældende vare«), henhørende under KN-kode ex 2704 00 19.
(14)
Koks af stenkul i stykker med en diameter på over 80 mm (koks 80+) fremstilles af bituminøst kul, som er organisk sedimentsten, der udvindes af jorden. Stålindustrien anvender hovedsagelig små og mellemstor koks (koks 80-, også kaldet »højovnskoks«), hvorimod støbejerns- og isolationsindustrien anvender større koks (koks 80+, også kaldet »støberikoks«) til deres kupolovne. Begge disse kokstyper henhører under samme KN-kode.
(15)
Det fremgik af undersøgelsen, at alle typer af den pågældende vare, uanset forskelle i råkulkvalitet, forskelle i fremstillingsmetoderne og forskelle i klumpstørrelse, har samme grundlæggende tekniske og kemiske egenskaber og samme anvendelsesformål som forbrændingsmiddel i kupolovne.
(16)
Det konkluderes derfor, at den pågældende vare er støberikoks med oprindelse i Kina, dvs. koks i stykker med en diameter på over 80 mm af en type, der anvendes i kupolovne. Det konkluderes endvidere, at alle kvaliteter af støberikoks er en og samme vare, da de alle har de samme grundlæggende tekniske og kemiske egenskaber og de samme anvendelsesformål.
2. Samme vare
(17)
Det fremgik af undersøgelsen, at koks 80+ fremstillet og solgt i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, koks 80+ fremstillet i Kina og solgt til eksport til Fællesskabet og koks 80+ fremstillet og solgt i referencelandet (USA) har samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og samme anvendelsesformål. Det konkluderes derfor, at der jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen er tale om samme vare.
C. DUMPING
1. Samarbejde
(18)
Som allerede nævnt i betragtning 6 ovenfor samarbejdede kun én kinesisk eksporterende producent i proceduren. Denne eksporterende producents eksport udgjorde under 30 % af den samlede import til Fællesskabet af koks 80+ med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden. Det konkluderes derfor, at samarbejdsgraden er meget lav. De kinesiske repræsentanter er blevet oplyst om, at en så lav samarbejdsgrad kan medføre anvendelse af artikel 18 i grundforordningen.
2. Normal værdi
a) Referenceland
(19)
I indledningsmeddelelsen påtænktes det at vælge USA som et egnet referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Kina, og de berørte parter anmodedes om at fremsætte bemærkninger til dette valg. Der blev ikke fremsat kommentarer eller indvendinger fra nogen parter i denne forbindelse.
(20)
USA har et relativt stort og åbent hjemmemarked for koks 80+ med fem hjemmemarkedsproducenter (i undersøgelsesperioden) og et tilstrækkelig importniveau. Der anvendes endvidere produktionsmetoder for den pågældende vare, der er sammenlignelige med de i Kina anvendte.
(21)
Man undersøgte også egnetheden for andre lande, der fandtes muligvis at have en produktion af koks 80+. For Australiens vedkommende, der var det eneste land, hvor der fandtes beviser for en produktion af den pågældende vare, fremgik det af oplysninger fra den eneste australske producent, at det australske hjemmemarked er meget begrænset.
(22)
Under disse omstændigheder forekom valget af USA som referenceland rimeligt og berettiget. Der blev derfor anmodet om samarbejde med den amerikanske sammenslutning af koksproducenter.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(23)
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen, beregnedes den normale værdi på grundlag af de kontrollerede oplysninger, der blev modtaget fra de to samarbejdende producenter i USA.
(24)
For at fastsætte den normale værdi undersøgte Kommissionen først, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, om de to samarbejdende producenter i USA's samlede hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder af samme vare var repræsentativt sammenlignet med det samlede eksportsalg til Fællesskabet, dvs. om det samlede salgsvolumen udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde, der blev eksporteret til Fællesskabet. I denne sammenhæng bør det bemærkes, at den pågældende vare består af en enkelt produkttype.
(25)
Kommissionen undersøgte derefter, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen, om det ovennævnte hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel. Man konstaterede, at over 95 % af salgsvolumen på hjemmemarkedet var profitabelt.
(26)
Som følge heraf fastsattes den normale værdi som de to samarbejdende amerikanske producenters vejede gennemsnitlige salgspris på hjemmemarkedet for alle salgstransaktioner til uafhængige kunder.
3. Eksportpris
(27)
Som følge af det begrænsede samarbejde fra Kina blev eksportprisen hovedsagelig fastsat med udgangspunkt i de bedste foreliggende oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. Siden januar 2006 findes der ikke nogen særskilt Taric-kode for koks 80+. Derfor har man ikke kunnet anvende Eurostat-tal til udregning af de kinesiske eksportpriser for koks 80+ eller volumen for undersøgelsesperioden. Man kunne imidlertid få detaljerede oplysninger om mængder af og priser for koks 80+ importeret fra Kina i undersøgelsesperioden fra toldmyndighederne i de importerende medlemsstater.
(28)
Da sådanne oplysninger om import af den pågældende vare i undersøgelsesperioden var de bedste foreliggende oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen, blev de anvendt til at vurdere mængder af og priser for importen fra Kina i undersøgelsesperioden. Da den eneste samarbejdende eksporterende producent havde fremsendt oplysninger om eksportpriserne, blev disse oplysninger også taget i betragtning, hvorved det konstateredes, at de var på linje med de oplysninger, der var fremkommet fra de ovennævnte toldmyndigheder. Den vejede gennemsnitlige nettoeksportpris ab fabrik udarbejdet på basis af disse oplysninger udgjorde 107,73 EUR pr. ton.
4. Sammenligning
(29)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, korrigeret for forskelle, som påvirkede prisen og prissammenligneligheden. Følgelig blev der justeret for forskelle i fysiske egenskaber, rabatter, transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger, kredit- og eftersalgsserviceomkostninger, hvor dette var berettiget og kunne dokumenteres.
(30)
Den eneste samarbejdende kinesiske eksporterende producent hævdede, at den pågældende vare importeret fra Kina i undersøgelsesperioden var af en afvigende kvalitet end den samme vare fremstillet i referencelandet og krævede yderligere sigtning, inden den reelt kunne sælges.
(31)
Der blev foretaget en sammenligning af de kemiske og størrelsesmæssige kvalitetskrav for den pågældende vare og den samme vare i referencelandet, og der blev indrømmet en justering for de konstaterede kvalitetsforskelle. For så vidt angår sigtningen i Europa er en justering ikke nødvendig, da sigtningen finder sted efter fastsættelsen af cif-værdien, som er udgangspunkt for eksportprisen ab fabrik.
5. Dumpingmargen
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi ab fabrik og den vejede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør den landsdækkende dumpingmargen 53,3 %.
D. SKADE
1. Generelt
(33)
Som allerede nævnt i betragtning 3 ovenfor, blev der i 2000 indført antidumpingforanstaltninger på koks 80+ med oprindelse i Kina. Disse foranstaltninger blev suspenderet i marts 2004 og udløb i december 2005. I den betragtede periode var der således foranstaltninger i kraft over for import fra det pågældende land.
2. Produktion i Fællesskabet og EF-erhvervsgrenen
(34)
Inden for Fællesskabet fremstilles den samme vare af syv producenter. Produktionen fra disse syv EF-producenter anses derfor for at udgøre Fællesskabets produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(35)
Af disse syv producenter erklærede i alt fem, at de var interesseret i at samarbejde i proceduren inden for tidsfristen i indledningsmeddelelsen, og de samarbejdede korrekt i forbindelse med undersøgelsen. De fem producenter tegnede sig for en stor del af den samlede produktion i Fællesskabet af den samme vare, i dette tilfælde ca. 75 %. De fem samarbejdende producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet (herefter »EF-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De resterende to EF-producenter vil herefter blive omtalt som »de øvrige EF-producenter«. Ingen af de to øvrige EF-producenter gjorde indsigelse mod klagen.
3. Forbrug i Fællesskabet
(36)
EF-forbruget blev fastsat ud fra salgsmængden af EF-erhvervsgrenens egen produktion, som er bestemt for EF-markedet, oplysninger om salgsmængde i Fællesskabet for de øvrige EF-producenters vedkommende og sammenlignet med anslåede oplysninger fra de øvrige EF-producenter og oplysninger fra brugere, samt på basis af importtallene. For så vidt angår de kinesiske importtal fandtes der ikke nogen særskilt Taric-kode for koks 80+ i 2006, og derfor ingen Eurostat-tal. Derfor har man foreløbig fastsat importmængderne for undersøgelsesperioden ud fra detaljerede oplysninger fra toldmyndighederne i de importerende medlemsstater, som allerede nævnt i betragtning 27 ovenfor. For årene 2003 og 2005 er importmængderne foreløbig blevet baseret på oplysninger fra Eurostat, der er blevet sammenlignet med markedsoplysninger indhentet som led i undersøgelsen fra brugere og importører. For så vidt angår 2004 er der en skarp kontrast mellem Eurostat-oplysningerne om importmængderne og de markedsoplysninger, der blev indhentet som led i undersøgelsen fra producenter, importører og brugere. I henhold til markedsoplysningerne var der kun en ringe kinesisk import i 2004, hvorimod tallene fra Eurostat udviser en væsentlig stigning i denne import i 2004. Det forekommer derfor sandsynligt, at importørerne efter suspensionen af de foreløbige foranstaltninger i marts 2004 deklarerede nogen import af koks 80- under Taric-koden for koks 80+, og at oplysningerne fra Eurostat derfor ikke giver noget korrekt billede af importmængderne i 2004. Derfor, og på grund af det meget ringe samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter og importørerne i Fællesskabet, er importmængderne for 2004 på nuværende tidspunkt af undersøgelsen blevet fastsat med udgangspunkt i de i klagen indeholdte oplysninger, som er på linje med de oplysninger, der blev indhentet som led i undersøgelsen fra importører og brugere. Kommissionen vil dog fortsætte sin undersøgelse om importmængderne, før der vil blive truffet endelig afgørelse om dette forhold.
(37)
På grundlag af ovenstående konstaterede man, at forbruget i Fællesskabet steg i den betragtede periode, og i undersøgelsesperioden var fællesskabsmarkedet for den pågældende vare og den samme vare cirka 25 % større end i 2003.
2003
2004
2005
UP
Forbruget i Fællesskabet (1 000 tons) (interval) (7)
1 100-1 500
1 300-1 700
1 350-1 750
1 400-1 800
Indeks (2003 = 100)
100
119
122
125
4. Import fra det pågældende land
a) Den pågældende imports mængde og markedsandel
(38)
Baseret på de foreliggende oplysninger fra toldmyndighederne og samarbejdende parter har Kina i hele den betragtede periode været den eneste kilde til import af den pågældende vare til Fællesskabet. Derfor betragtes hele importmængden til Fællesskabet i den betragtede periode som havende oprindelse i Kina.
(39)
Baseret på de aktuelt foreliggende oplysninger, som allerede anført i betragtning 36 ovenfor, konstateredes det, at importmængderne fra Kina af den pågældende vare til Fællesskabet steg med 45 % fra 2003 (ca. 311 000 tons) til undersøgelsesperioden (over 452 000 tons).
(40)
Markedsandelen for import fra det pågældende land steg fra 24 % i 2003 til 28 % i undersøgelsesperioden, dvs. med 4 procent. I selve undersøgelsesperioden steg markedsandelen for import fra det pågældende land med 3 procentpoint i forhold til 2005.
2003
2004
2005
UP
Importmængde fra Kina (tons)
310 755
150 000
386 485
452 011
Indeks (2003 = 100)
100
48
124
145
Markedsandel for import fra Kina
24 %
10 %
25 %
28 %
b) Priser
(41)
Eftersom der ikke findes Eurostat-oplysninger om importen fra Kina af den pågældende vare for 2006 (se betragtning 36 ovenfor) og på grund af det meget begrænsede samarbejde fra kinesiske eksporterende producenter og importører i Fællesskabet, er gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina for undersøgelsesperioden foreløbig blevet fastsat med udgangspunkt i de ovenfor i betragtning 27 anførte detaljerede oplysninger fra EU-toldmyndighederne. For årene 2003-2005 er gennemsnitsimportprisen foreløbig blevet fastsat med udgangspunkt i Eurostat-oplysninger, der stemmer overens med undersøgelsesresultaterne. For så vidt angår tallene for 2004 bør det bemærkes, at om end de (som allerede anført i betragtning 36 ovenfor) forekommer ukorrekte for så vidt angår importmængderne, er Eurostat-oplysningerne vedrørende importpriserne for 2004 i overensstemmelse med undersøgelsesresultaterne og prissammenligninger mellem pristendenser for koks 80+ og koks 80- i hele den betragtede periode. Derfor har man foreløbig anvendt Eurostat-oplysninger til fastsættelse af importpriserne også for 2004. Kommissionen vil dog fortsætte sin undersøgelse om importpriserne, før der vil blive truffet endelig afgørelse om dette forhold.
(42)
Baseret på de ovenstående oplysninger kan man konstatere, at gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina blev mere end fordoblet fra 2003 (122 EUR/ton) til 2004 (275 EUR/ton), men at der skete et væsentligt fald i 2005 (224 EUR/ton), en tendens, der fortsatte i undersøgelsesperioden (156 EUR/ton). Procentuelt faldt priserne med 35 % fra 2004 til undersøgelsesperioden; i hele den betragtede periode (2003-UP) steg priserne dog med 27 %.
2003
2004
2005
UP
Gennemsnitspris, cif EU-grænse, for import fra Kina (EUR/ton)
122
275
224
156
Indeks (2003 = 100)
100
225
184
127
c) Prisunderbud
(43)
Med henblik på at fastsætte prisunderbuddet undersøgte Kommissionen prisoplysningerne for undersøgelsesperioden. De relevante priser er EF-erhvervsgrenens salgspriser, som er nettopriser efter fradrag for rabatter og afslag. Disse priser justeredes om nødvendigt til ab fabrik, dvs. med fradrag af fragtomkostninger i Fællesskabet. De pågældende landes importpriser, som allerede nævnt i betragtning 41 ovenfor baseret på de tilgængelige oplysninger, blev om nødvendigt justeret til cif-priser, frit Fællesskabets grænse, og om nødvendigt justeret for omkostninger efter importen (sigtnings- og toldbehandlingsomkostninger), som var gældende for importører i Fællesskabet.
(44)
Sammenligningen viste, at den pågældende vare med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i Fællesskabet til priser, der procentmæssigt underbød EF-erhvervsgrenens salgspriser med 10,2 %.
5. EF-erhvervsgrenens situation
(45)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
a) Produktion
(46)
Fra et niveau på omkring 824 000 tons i 2003 steg EF-erhvervsgrenens produktion til et højdepunkt på omkring 1 017 000 tons i 2004, der senere faldt i 2005 og igen steg lidt i undersøgelsesperioden. Den væsentlige stigning i EF-erhvervsgrenens produktion i 2004 kan forklares ved, at der var ringe udbud på markedet på grund af ringe import fra Kina, og at anlæg til fremstilling af koks 80+ i Fællesskabet blev lukket. Overordnet set steg produktionen i den betragtede periode med 18 % til omkring 971 000 tons i undersøgelsesperioden.
2003
2004
2005
UP
Produktion (tons)
823 728
1 016 682
953 522
971 137
Indeks (2003 = 100)
100
123
116
118
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(47)
EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet var stabil omkring 1,1 mio. tons i hele den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen var 75 % i 2003. Den steg til 93 % i 2004, faldt let til 87 % i 2005, og steg igen til 89 % i undersøgelsesperioden. Det bør bemærkes, at denne industrigren er speciel i og med, at dens produktionskapacitetsgrad er temmelig stabil, da produktionsprocessen ikke uden videre kan standses midlertidigt.
2003
2004
2005
UP
Produktionskapacitet (tons)
1 092 472
1 092 472
1 092 472
1 092 472
Indeks (2003 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
75 %
93 %
87 %
89 %
Indeks (2003 = 100)
100
123
116
118
c) Salgsmængde
(48)
EF-erhvervsgrenens salg af sin egen produktion til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet steg markant i 2004 (40 %), men faldt noget i løbet af 2005 (et fald på 12 procentpoint) og undersøgelsesperioden (et fald på yderligere 3 procentpoint). Overordnet set steg salgsmængden med 25 % i hele den betragtede periode, dvs. med en procentsats tilsvarende væksten i fællesskabsforbruget.
2003
2004
2005
UP
Salgsmængde i Fællesskabet (tons)
658 641
921 347
845 688
825 013
Indeks (2003 = 100)
100
140
128
125
d) Markedsandel
(49)
EF-erhvervsgrenens markedsandel var forholdsvis stabil i den betragtede periode, og lå på omkring 51 % både i 2003 og i undersøgelsesperioden. Man kunne konstatere en midlertidig stigning i 2004 på grund af manglende import fra Kina. Over hele den betragtede periode har EF-erhvervsgrenen kunnet udnytte det øgede marked, dvs. det stigende forbrug i Fællesskabet, til at bibeholde sin markedsandel. Hvis man derimod betragter undersøgelsesperioden har EF-erhvervsgrenen mistet omkring 2,5 % af sin markedsandel i forhold til 2005.
2003
2004
2005
UP
EF-erhvervsgrenens markedsandel
51,2 %
60,3 %
53,8 %
51,3 %
Indeks (2003 = 100)
100
118
105
100
e) Vækst
(50)
Mellem 2003 og undersøgelsesperioden, hvor fællesskabsforbruget steg med 25 procentpoint, steg EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet tilsvarende, og dens markedsandel forblev derfor uændret. I den samme periode steg markedsandelen for dumpet import med omkring 4 procentpoint, svarende til en stigning på omkring 141 000 tons solgt på fællesskabsmarkedet.
f) Salgspriser i Fællesskabet
(51)
Gennemsnitsenhedspriserne for EF-erhvervsgrenens salg af sin egen produktion til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet steg markant fra 2003 (154 EUR/ton) til 2005 (244 EUR/ton), og faldt derefter i undersøgelsesperioden, men var dog stadig 29 % højere end i 2003 (199 EUR/ton).
2003
2004
2005
UP
Enhedspris, EU-markedet (EUR/ton)
154
192
244
199
Indeks (2003 = 100)
100
125
158
129
(52)
Under hensyntagen til omfanget af prisunderbud for den pågældende import har denne import uden tvivl indvirket på EF-erhvervsgrenens salgspriser.
g) Lagre
(53)
EF-erhvervsgrenens slutlagre steg markant i den betragtede periode. Lagrene steg først med 29 % i 2004, med yderligere 41 procentpoint i 2005 og med 88 procentpoint i undersøgelsesperioden. Lagerbeholdningerne er imidlertid relativt ubetydelige i forhold til omfanget af den årlige produktion (omkring 3,5 % i 2003 og 7,6 % i undersøgelsesperioden). Eftersom EF-erhvervsgrenens EU-salgsmængde, som beskrevet i betragtning 48 ovenfor, generelt steg, kan de større slutlagre forklares ved faldet i EF-erhvervsgrenens eksportsalg i den betragtede periode, som beskrevet i betragtning 70 nedenfor.
2003
2004
2005
UP
Lagerbeholdninger (tons)
28 761
37 007
48 834
74 127
Indeks (2003 = 100)
100
129
170
258
h) Investeringer
(54)
EF-erhvervsgrenens årlige investeringer i produktionen af den samme vare forblev stabile i den betragtede periode, omkring 9 mio. EUR årligt, undtagen et midlertidigt lavere niveau i 2004. EF-erhvervsgrenens investeringer vedrørte hovedsageligt vedligeholdelse og fornyelse af eksisterende udstyr (i et vist omfang for at kunne opfylde visse EU-miljøkrav) og ikke med henblik på at øge produktionskapaciteten.
2003
2004
2005
UP
Nettoinvesteringer (1 000 EUR)
8 951
8 139
9 059
9 070
Indeks (2003 = 100)
100
91
101
101
i) Rentabilitet, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital
(55)
I den betragtede periode steg EF-erhvervsgrenens rentabilitet, udtrykt som procentsats af nettosalget, markant fra 2003 (11 %) til 2005 (18 %), men situationen ændrede sig dramatisk i undersøgelsesperioden, hvor EF-erhvervsgrenen begyndte at lide tab (- 1 %). Dette markante fald i EF-erhvervsgrenens rentabilitet skyldtes et kraftigt fald i salgspriserne mellem 2005 og undersøgelsesperioden.
(56)
Afkastet af investeringerne, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk udviklingen i rentabiliteten.
(57)
EF-erhvervsgrenens likviditet udviste en lignende negativ tendens, hvilket medførte en væsentlig generel forringelse af EF-erhvervsgrenens finansielle situation i undersøgelsesperioden.
(58)
Undersøgelsen afslørede ingen reelle vanskeligheder hos EF-erhvervsgrenen med hensyn til at rejse kapital. I den henseende bør det dog bemærkes, at erhvervsgrenens særlige karakteristika, dvs. at produktionsprocessen ikke kan standses, uden at ovnene ødelægges, bevirker, at nedlukning og senere nystart af visse ovne ville kræve meget betydelige ekstra investeringer (af EF-erhvervsgrenen anslået til omkring 2 mio. EUR pr. ovn). EF-erhvervsgrenen anslår, at muligheden for at rejse yderligere kapital til sådanne investeringer vil være begrænset, medmindre investorerne har tillid til koks 80+-markedets rentabilitet. Derfor er EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet nødvendigvis forholdsvis fast.
2003
2004
2005
UP
Rentabilitet for EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
11 %
17 %
18 %
-1 %
Indeks (2003 = 100)
100
158
169
-8
Investeringsafkast (fortjeneste i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
5 %
23 %
17 %
-9 %
Indeks (2003 = 100)
100
460
340
- 180
Likviditet (1 000 EUR)
17 641
13 633
34 600
4 669
Indeks (2003 = 100)
100
77
196
26
j) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(59)
Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen steg med 13 % fra 2003 til undersøgelsesperioden. Sammenholdt med den øgede produktion forblev EF-erhvervsgrenens arbejdsstyrkes produktivitet, målt i ton/ansat/år, stabil. De gennemsnitlige årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg med 9 % over den betragtede periode.
2003
2004
2005
UP
Antal beskæftigede
680
754
734
767
Indeks (2003 = 100)
100
111
108
113
Produktivitet (tons/ansat)
1 676
1 954
1 760
1 697
Indeks (2003 = 100)
100
117
105
101
Arbejdskraftomkostninger pr. ansat
(1 000 EUR)
28
28
29
31
Indeks (2003 = 100)
100
100
105
109
k) Størrelsen af den aktuelle dumpingmargen
(60)
Hvad angår virkningerne for EF-erhvervsgrenen af den aktuelle dumpingmargens størrelse, kan disse ikke anses for at være ubetydelige i betragtning af dumpingimportens omfang, markedsandele og priser.
(61)
Som allerede anført i betragtning 3 ovenfor blev de hidtidige antidumpingforanstaltninger suspenderet i marts 2004, da man formodede, at den midlertidige ændring i markedsforholdene ville bevirke, at skaden i forbindelse med import af den pågældende vare med oprindelse i Kina sandsynligvis ikke ville genopstå. Den daværende undersøgelsesperiode for mængder og priser af den pågældende vare var fra den 1. oktober 2002 til den 30. september 2003. Denne suspension blev forlænget til december 2005, hvor foranstaltningerne udløb. På grund af dette vurderes det, at tidligere dumping ikke har haft væsentlig indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i løbet af den betragtede periode i denne undersøgelse.
6. Konklusion om skade
(62)
Mellem 2003 og undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i Kina med 45 %, og den hertil svarende markedsandel for dumpingimporten steg med omkring 4 procentpoint. Gennemsnitspriserne på dumpingimporten var lavere end EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, med undtagelse af det usædvanlige år 2004. I undersøgelsesperioden underbød priserne for importen fra det pågældende land væsentligt EF-erhvervsgrenens priser, da man kunne konstatere en underbudsmargen på 10,2 %.
(63)
Frem til 2005 udviklede de fleste skadesindikatorer for EF-erhvervsgrenen sig i positiv retning (selv om en vis stabilisering fra det ekstraordinære år 2004 allerede kunne konstateres i 2005), men der var tale om en negativ udvikling i undersøgelsesperioden. Dette gælder i særlig grad for de finansielle indikatorer for EF-erhvervsgrenen, navnlig rentabiliteten: fortjenstmargenerne, der i 2004-2005 udgjorde 17-18 %, faldt markant i undersøgelsesperioden, og EF-erhvervsgrenen led tab. Også afkastet af investeringerne og likviditeten udviklede sig negativt. Denne markant negative udvikling skyldtes et stort fald i priserne mellem 2005 og undersøgelsesperioden, hvor den gennemsnitlige salgspris for den samme vare fremstillet af EF-erhvervsgrenen faldt med 19 %, og dermed skadede rentabiliteten.
(64)
Et stort antal andre skadesindikatorer udviklede sig også negativt mellem 2005 og undersøgelsesperioden, om end ikke i samme omfang som rentabiliteten: EF-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med omkring 3 %, EF-erhvervsgrenen mistede 2,5 % af dens markedsandel, og dens gennemsnitlige salgspriser faldt med 19 %. På den anden side udviste produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse og beskæftigelse en i nogen grad positiv udvikling fra 2005 til undersøgelsesperioden.
(65)
Konklusionen er derfor foreløbig, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledende bemærkninger
(66)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens følgevirkninger
(67)
Mellem 2003 og undersøgelsesperioden steg omfanget af importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina med 45 %, og dens andel af fællesskabsmarkedet lå på et betydeligt niveau i hele den betragtede periode, dvs. mindst en markedsandel på 24 %. I undersøgelsesperioden var markedsandelen 28 %. Gennemsnitsprisen for denne import steg generelt med 46 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden, men priserne var generelt lavere end EF-erhvervsgrenens i den betragtede periode, undtagen det ekstraordinære år 2004. I undersøgelsesperioden underbød gennemsnitsprisen for import fra Kina EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser med 10,2 %. For at sikre sin tilstedeværelse på hjemmemarkedet og på grund af de lave priser forårsaget af importen fra Kina var EF-erhvervsgrenen tvunget til at sænke sine salgspriser med 29 % i undersøgelsesperioden. Til trods herfor mistede EF-erhvervsgrenen 2,5 % af sin markedsandel fra 2005 til undersøgelsesperioden.
(68)
Som følge af denne illoyale prispolitik i forbindelse med dumpingimporten fra Kina blev EF-erhvervsgrenens priser trykket og kunne ikke længere dække de betydelige omkostninger til råmaterialer. Det blev yderligere bekræftet af den betydelige forringelse af EF-erhvervsgrenens rentabilitet i undersøgelsesperioden.
(69)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at lavprisimporten fra Kina, som i væsentlig grad underbød EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, og hvis omfang også øgedes, spillede en afgørende rolle ved forværringen af EF-erhvervsgrenens situation, hvilket afspejles i det markante fald i rentabiliteten og forværring af andre finansielle indikatorer i undersøgelsesperioden, samt i et fald i markedsandelen.
3. Virkninger af andre faktorer
a) EF-erhvervsgrenens eksportresultater
(70)
Det fremgår af tabellen nedenfor, at EF-erhvervsgrenens eksportsalgsmængde for koks 80+ faldt med 36 % i den betragtede periode. I undersøgelsesperioden derimod, hvor EF-erhvervsgrenens rentabilitet, som forklaret ovenfor, styrtdykkede, var der en væsentlig fremgang i eksportsalget. Hertil kommer, at eksportsalgsniveauet ikke er specielt vigtigt i sammenhæng med EF-erhvervsgrenens samlede salg, da eksporten kun udgør 10 % af det samlede salg i undersøgelsesperioden. Kommissionen finder derfor, at faldet i eksportaktiviteten ikke væsentligt har bidraget til den materielle skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
2003
2004
2005
UP
Eksportsalgsmængde (tons)
140 511
103 409
56 453
90 402
Indeks (2003 = 100)
100
74
40
64
b) Import fra andre tredjelande
(71)
I henhold til de bedste oplysninger anført i betragtning 38 ovenfor var der ingen import fra andre tredjelande end Kina i den betragtede periode. Kommissionen finder derfor, at import til EU med oprindelse i andre tredjelande ikke har bidraget til den materielle skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
c) Konkurrence fra de øvrige EF-producenter
(72)
Som allerede anført i betragtning 35 ovenfor samarbejdede de to øvrige EF-producenter ikke i forbindelse med undersøgelsen. Disse to producenter stillede dog visse oplysninger om deres samlede produktion og salgsmængder til rådighed for Kommissionen, som blev sammenholdt med oplysninger indhentet fra de samarbejdende EF-producenter. Der fandtes ingen oplysninger om de øvrige EF-producenters salgspriser.
(73)
Ud fra de foreliggende oplysninger skønnes det, at de to øvrige EF-producenters salgsmængde i Fællesskabet udgjorde mellem 280 000 og 380 000 tons i undersøgelsesperioden (8). Tilsvarende udgjorde deres markedsandel omkring 20 %. Som konstateret ovenfor forblev EF-erhvervsgrenens markedsandel relativt stabil i hele den betragtede periode, mens den kinesiske imports markedsandel i samme periode steg med 4 procentpoint. Derfor må importen fra Kina logisk set også have overtaget væsentlige markedsandele fra de øvrige EF-producenter, når man betragter hele perioden. Imidlertid svarer den vækst på 3 procentpoint af markedsandelen, som den kinesiske import opnåede i undersøgelsesperioden, til et tilsvarende tab i markedsandelen for EF-erhvervsgrenen (2,5 procentpoint).
(74)
I betragtning af ovennævnte og de manglende oplysninger om det modsatte konkluderes det foreløbigt, at de øvrige EF-producenter ikke har bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
d) Råvarepriser
(75)
Visse interesserede parter hævdede, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes stigninger i råvarepriserne. Det konstateredes, at den grundlæggende råvare, der anvendes ved fremstillingen af koks 80+, er kokskul, der tegner sig for omkring 50 % af produktionsomkostningerne for koks 80+. Det kokskul, der benyttes af EF-erhvervsgrenen, importeres fra USA, undtagen for én EF-producent, der anvender lokalt udvundet kokskul. For så vidt angår priserne på det af EF-erhvervsgrenen benyttede kokskul fremgik det af undersøgelsen, at de steg væsentligt og konstant i den betragtede periode, som det fremgår af nedenstående tabel:
2003
2004
2005
UP
Gennemsnitspris for kokskul (EUR/ton produceret koks 80+)
77
97
126
127
Indeks (2003 = 100)
100
125
163
164
(76)
I denne forbindelse kunne stigningen i råvarepriserne mellem 2003 og 2005 overvæltes på EF-erhvervsgrenens salgspriser, der som nævnt i betragtning 51 steg i samme periode, hvilket faldt sammen med EF-erhvervsgrenens højere fortjenstmargener. I modsætning hertil forværredes EF-erhvervsgrenens finansielle situation dramatisk i undersøgelsesperioden, til trods for en prisstigning på råmaterialer på kun 1 procentpoint i forhold til 2005, da EF-erhvervsgrenens salgspriser faldt kraftigt.
(77)
Kommissionen finder derfor, at råvarepriserne ikke bidrog til den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(78)
Det kan konkluderes, at ovenstående analyse har vist, at importen fra Kina bevirkede et væsentligt prisfald på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden, hvor importen fra Kina i væsentlig grad underbød EF-erhvervsgrenens priser. Dette prisfald førte til et skarpt fald i EF-erhvervsgrenens salgspriser, hvilket faldt sammen med et abrupt fald i EF-erhvervsgrenens rentabilitet, forrentning af investeringer og likviditet. Herudover bevirkede den øgede import fra Kina i undersøgelsesperioden en stigende markedsandel (3 procentpoint), hvilket medførte et tilsvarende fald i EF-erhvervsgrenens markedsandel (2,5 procentpoint).
(79)
På den anden side set viste undersøgelsen af andre faktorer, der kunne have skadet EF-erhvervsgrenen, at ingen af disse kunne have haft nogen væsentlig virkning.
(80)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for alle kendte faktorers konsekvenser for EF-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten med oprindelse i det pågældende land har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(81)
På dette grundlag undersøgtes det, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng er tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette bestemte tilfælde. Der blev således i henhold til artikel 21, stk. 1, i grundforordningen taget hensyn til de mulige virkninger for alle involverede parter i procedurerne, hvis der indføres foranstaltninger, eller hvis der ikke indføres foranstaltninger. De faktiske tal er i det efterfølgende blevet indekseret af fortrolighedshensyn.
1. Virkningerne på EF-erhvervsgrenen
(82)
Som allerede anført i betragtning 35 ovenfor består EF-erhvervsgrenen af fem virksomheder med produktionsanlæg i Tjekkiet, Italien og Spanien, der beskæftiger omkring 750 personer, der er direkte involveret i produktion, salg og administration af den samme vare. Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket på fællesskabsmarkedet at ophøre og EF-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig op, hvilket vil bevirke, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation forbedres.
(83)
Hvis der derimod ikke bliver truffet nogen antidumpingforanstaltninger, kan der forventes en fortsat negativ tendens i udviklingen af EF-erhvervsgrenens finansielle indikatorer, og ikke mindst rentabiliteten. EF-erhvervsgrenen vil så miste yderligere betydelige markedsandele, da den ikke længere vil være i stand til at følge markedspriserne for varer importeret fra Kina. Dette vil sandsynligvis føre til nedskæringer i produktion og investeringer, lukning af visse produktionsanlæg og nedlæggelse af arbejdspladser i Fællesskabet.
(84)
Det konkluderes, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at overvinde virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping.
2. Virkningen af foranstaltningerne på ikke-relaterede importører/forhandlere i Fællesskabet
(85)
Som allerede anført i betragtning 9 ovenfor indkom der kun besvaret spørgeskema fra én importør/forhandler. Ud fra oplysningerne i betragtning 36 stod denne virksomhed i undersøgelsesperioden for næsten hele Fællesskabets import af den pågældende vare.
(86)
Med udgangspunkt i de af den pågældende importør fremsendte oplysninger kunne det fastslås, at andelen af importen af den pågældende vare fra Kina udgjorde omkring 20 % af virksomhedens samlede omsætning i undersøgelsesperioden. Den pågældende importør/forhandler køber ikke udelukkende koks 80+ fra Kina, men også andetsteds, bl.a. hos EF-erhvervsgrenen. Den gennemsnitlige fortjenstmargen for den pågældende importør/forhandler i dennes handel med koks 80+ er på 5-10 %.
(87)
Den samarbejdende importør går ikke ind for, at der indføres foranstaltninger. På grund af den meget stærke stilling, som denne importør har inden for import af den pågældende vare, er det dog sandsynligt, at størstedelen, om ikke alle prisstigninger, på grund af foranstaltningerne vil kunne væltes over på brugerne. I den forbindelse vil indførelsen af antidumpingtold på import fra Kina, jf. betragtning 82 ovenfor, højst sandsynligt føre til en justering af markedspriserne i en let opadgående retning. Derfor kan importører, som køber den pågældende vare i Kina, forventes at kunne vælte disse toldomkostninger over på den endelige kunde. I betragtning af, hvor lidt salget af denne vare betyder i importørens aktiviteter og dennes fortjenstmargen på handel med koks 80+, forventes den foreløbigt fastsatte told under alle omstændigheder ikke i væsentlig grad at påvirke denne erhvervsdrivendes finansielle situation.
3. Virkningen af foranstaltningerne på brugerne
(88)
Som allerede anført i betragtning 9 ovenfor blev der modtaget besvarelser af spørgeskemaerne og andre bemærkninger fra et stort antal brugere og deres sammenslutninger. Brugerindustrien i Fællesskabet består af to hovedsektorer, nemlig producenter af stenuld og støberier.
a) Stenuldproducenter
(89)
Datterselskaber af Rockwool International A/S (herefter »Rockwool«), der tegner sig for næsten hele produktionen af stenuld i Fællesskabet, besvarede det spørgeskema for brugere, det modtog i forbindelse med undersøgelsen. Rockwool anvender i forbindelse med produktionen af stenuld koks 80+ som forbrændingsmiddel til smeltning af sten. Stenuld benyttes hovedsagelig som isoleringsmateriale. Rockwool-gruppen havde som helhed i undersøgelsesperioden en fortjenstmargen på over 10 %.
(90)
Det er konstateret, at Rockwool tegnede sig for omkring 13 % af det samlede forbrug af koks 80+ i Fællesskabet i undersøgelsesperioden og for omkring 18 % af den samlede import af kinesisk koks 80+.
(91)
Selskabet har 15 produktionsanlæg i Fællesskabet, der tilsammen beskæftiger omkring 6 600 personer. Kinesisk koks 80+ benyttes af produktionsanlæg i tre EU-medlemsstater, der samlet beskæftiger 2 400 personer, hvorimod resten af produktionsanlæggene benytter EF-koks 80+. I undersøgelsesperioden tegnede koks 80+ sig for mellem 4 % og 8 % af de samlede produktionsomkostninger for de Rockwool-produktionsanlæg, der benytter kinesisk koks 80+.
b) Støberier
(92)
Støberier tegner sig for omkring 80 % af det samlede forbrug af koks 80+ i Fællesskabet. Koks 80+ benyttes i støberierne som forbrændingsmiddel til smeltning af affaldsmetal til fremstilling af jernholdige støbninger, der benyttes ved fremstilling af dele til automobil-, ingeniør- og maskinsektoren samt til offentlige værker.
(93)
Den mulige virkning af antidumpingforanstaltninger på støberier blev vurderet ud fra besvarelser af spørgeskemaer fra støberier i Fællesskabet, der repræsenterer omkring 18 % af det samlede forbrug af koks 80+ i Fællesskabet og også omkring 18 % af den samlede import af den pågældende vare fra Kina i undersøgelsesperioden. Der blev også modtaget underbyggede bemærkninger fra udvalget for europæiske støberisammenslutninger (Committee of Associations of European Foundries) og den tyske nationale sammenslutning af støberier.
(94)
Det er konstateret, at koks 80+ tegnede sig for 3-6 % af de undersøgte støberiers samlede produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Dette er i kontrast til påstanden fra udvalget for europæiske støberisammenslutninger, der hævder, at koksprisens andel i støbejernsprisen kan være op til 15 %.
c) Argumenter fremsat af brugerne
(95)
Brugernes første argument mod indførelsen af foranstaltninger er, at EF-erhvervsgrenen ikke alene har tilstrækkelig kapacitet til at dække efterspørgslen efter koks i Fællesskabet. Dette er også blevet anerkendt af EF-erhvervsgrenen, ligesom det også klart fremgår af, at fællesskabsforbruget i undersøgelsesperioden lå på 1,6 mio. tons (som i henhold til brugernes prognoser sandsynligvis ville stige i de kommende år), hvorimod den samlede fællesskabsproduktion i henhold til oplysninger indhentet hos både EF-erhvervsgrenens producenter og de øvrige fællesskabsproducenter (se betragtning 72 ovenfor) på daværende tidspunkt lå på omkring 1,3 mio. tons. Eftersom EF-erhvervsgrenen drives med en høj kapacitetsudnyttelsesgrad, er det indlysende, at import er krævet for at opfylde brugerbehovene, også selv om hele fællesskabsproduktionen ville blive brugt inden for Fællesskabet.
(96)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at formålet med antidumpingforanstaltninger er at afhjælpe illoyal handelspraksis, der har en skadelig virkning for EF-erhvervsgrenen, og genskabe en situation med effektiv konkurrence på fællesskabsmarkedet, men ikke at bringe en import til ophør. For så vidt angår konkurrencesituationen på fællesskabsmarkedet skal to forhold understreges. Skønt den ønskede effekt af en indførelse af antidumpingforanstaltninger er en prisstigning på importen med oprindelse i Kina, vil foranstaltningerne for det første ikke lukke fællesskabsmarkedet for de kinesiske importører, og kinesiske varer vil derfor fortsat kunne være til stede på markedet.
(97)
Herudover påstod brugerne, at indførelse af foranstaltninger vil medføre øgede anskaffelsesomkostninger, hvilket vil kunne påvirke deres konkurrenceevne og dermed udsætte deres produktion i Fællesskabet for risiko. Man hævdede også, at situationen ville være endnu mere vanskelig for de brugere, der ikke kan skifte fra at anvende kinesisk koks 80+ til europæisk koks 80+, da de ikke har anden mulighed end at betale den ekstra økonomiske byrde, som antidumpingafgiften udgør.
(98)
Det fremgik af undersøgelsen, at koks 80+ tegner sig for mellem 4 % og 8 % af de samlede omkostninger ved fremstilling af stenuld og 3-6 % af støberiernes samlede omkostninger. Dette betyder, at selv om importørerne ville blive tvunget til at vælte alle meromkostninger i forbindelse med afgiften over på brugerne, vil en antidumpingtold som den foreslåede derfor højst medføre en gennemsnitlig hypotetisk stigning i både Rockwools og støberiernes produktionsomkostninger på omkring 1 %.
(99)
Det skal desuden bemærkes, at hvis EF-erhvervsgrenen for koks 80+ indskrænkes eller forsvinder, vil de disponible forsyningskilder også blive begrænset med deraf følgende negative konsekvenser for brugerne i Fællesskabet, for hvem koks 80+ er af strategisk betydning. I så fald kan forsyningen af koks 80+ i Fællesskabet blive fuldstændig afhængig af den kinesiske produktion, der så vil indtage en dominerende stilling på fællesskabsmarkedet. I denne forbindelse finder man, at tilstedeværelsen af alternative leveringskilder er afgørende for at sikre en rimelig adgang til råvarer.
(100)
Kommissionen har adgang til oplysninger, der tyder på, at der er mangel på kinesisk koks 80+ til eksport af årsager, der ikke har forbindelse med antidumpingproceduren, men i stedet skyldes den kinesiske regerings tiltag til at nedskære eksporten af bl.a. den pågældende vare. Eksportafgiften på koks 80+ er pr. 1. juni 2007 blevet hævet fra 5 % til 15 %. Hvis EF-erhvervsgrenen indskrænkes eller endda forsvinder, kan sådanne problemer forværres og skabe forsyningsproblemer for brugerindustrien. På den anden side er formålet med fjernelsen af de urimelige fordele, der er forårsaget af dumpingadfærden, at forhindre yderligere tilbagegang for EF-erhvervsgrenen og derved bidrage til at bevare et bredt udvalg af forsyningskilder og endda styrke konkurrencen mellem eksisterende producenter.
d) Konklusion
(101)
På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen råder over på nuværende tidspunkt, udgør koks 80+ kun en minimal andel af de samlede produktionsomkostninger for både producenterne af stenuld og støberierne, og virkningen af enhver antidumpingforanstaltning på deres produktionsomkostninger vil derfor være begrænset. Hertil kommer, at det ikke kan udelukkes, at importørerne kan påtage sig en del af de øgede omkostninger, eller at brugerne helt eller delvis kan vælte omkostningsstigningen over på den endelige kunde. Det konkluderes derfor, at virkningerne af antidumpingforanstaltninger som den foreslåede sandsynligvis ikke vil påvirke brugernes økonomiske situation væsentligt. I betragtning af den begrænsede maksimale virkning af antidumpingforanstaltninger på brugernes omkostninger er det usandsynligt, at der vil ske lukninger som følge af en indførelse af foranstaltninger. Der forventes derfor ikke nogen væsentlig indvirkning på beskæftigelsen i brugerindustrien.
4. Konklusion om Fællesskabets interesser
(102)
En indførelse af foranstaltninger kan forventes at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at genskabe rentabiliteten, hvilket vil have positive følger for konkurrencesituationen på fællesskabsmarkedet. I betragtning af EF-erhvervsgrenens forværrede situation er der risiko for, at visse EF-producenter kan indstille produktionen og afskedige personale, hvis der ikke indføres foranstaltninger. I så fald vil markedet i Fællesskabet blive mere afhængigt af import.
(103)
Det er sandsynligt, at der vil forekomme negative følger i form af prisstigninger for importørerne, men omfanget af disse kan begrænses ved faldende margener eller ved en overvæltning af en del af stigningen på brugerindustrien.
(104)
For så vidt angår brugerne, vil deres produktionsomkostninger kun blive minimalt påvirket af en indførelse af antidumpingforanstaltninger.
(105)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke foreligger tvingende årsager til ikke at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde, samt at indførelsen af foranstaltningerne er i Fællesskabets interesse.
G. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(106)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import af den pågældende vare for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EF-erhvervsgrenen.
1. Skadestærskel
(107)
Antidumpingforanstaltningerne bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingmargener. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at en eventuel foranstaltning bør gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Den foreløbigt anvendte førskat-fortjenstmargen er på 15,3 % af omsætningen, svarende til EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige fortjenstmargen i 2003-2005.
(108)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev anvendt med henblik på beregning af prisunderbuddet (se betragtning 43 ovenfor) og den ikke-skadevoldende pris for den samme vare, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Den ikke-skadevoldende pris er beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris for at afspejle den ovennævnte fortjenstmargen. Forskellen, der fulgte af denne sammenligning, udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi, var på 35,7 %, dvs. mindre end den konstaterede dumpingmargen.
(109)
Da ingen eksporterende producenter fra Kina anmodede om en individuel behandling, blev der beregnet en samlet, landsdækkende skadeafhjælpningsmargen for alle eksportører i Kina.
2. Midlertidige antidumpingforanstaltninger
(110)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadesmargen i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(111)
På grundlag af ovenstående bør den foreslåede midlertidige toldsats være på 35,7 %.
3. Foranstaltningens form
(112)
Antidumpingforanstaltninger kan have forskellige former, men formålet er altid at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping. Efter undersøgelsesperioden har man kunnet konstatere væsentlige prisstigninger i importen fra Kina af den pågældende vare, hinsides skadevoldende niveau. Under disse omstændigheder og eftersom markedet tidligere har været præget af store prisudsving, har man fundet det passende, at en told i form af en minimumsimportpris vil være bedst egnet i det foreliggende tilfælde. En minimumsimportpris vil sikre, at den pågældende vare ikke sælges til skadevoldende priser, samtidig med, at den ikke vil bevirke unødvendige prisstigninger, når priserne er tilstrækkeligt høje. En minimumsimportpris kan forventes at stabilisere markedet, da den vil sikre et passende prisniveau for EF-erhvervsgrenen og give den mulighed for produktion på rentable økonomiske vilkår og samtidig vil udgøre et referencepunkt for importører og brugere til at kunne planlægge deres økonomiske aktiviteter tilstrækkelig tidligt.
(113)
Minimumsimportprisens størrelse følger af den skadesmargen, der blev anvendt på eksportpriserne ved beregningen af skadestærsklen i undersøgelsesperioden. Minimumsimportprisen udgør derfor 227 EUR pr. ton.
4. Gennemførelse
(114)
Som allerede anført i betragtning 14 ovenfor importeres koks 80+ under samme toldnomenklatur som koks 80-. De to varer adskiller sig kun ved størrelsen, men er beregnet til anvendelse i forskellige industrigrene og fremstilles hovedsagelig af forskellige producenter i Fællesskabet. Denne forordning vedrører kun import af koks 80+, der er overgået til fri omsætning i Fællesskabet. Eftersom import af koks 80- kan indeholde en vis andel af koks 80+, er det nødvendigt at sikre sig, at pålæggelsen af afgift på koks 80+ ikke fører til, at der uberettiget pålægges afgift på koks 80- i tilfælde af blandede forsendelser.
(115)
Antidumpingtolden gælder således koks i stykker med en diameter på over 80 mm, når det forsendes i blandinger med både koks i stykker med en diameter på over 80 mm og koks i stykker med en mindre diameter, medmindre det fastslås, at mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm ikke udgør mere end 20 % af den tørre nettovægt af den blandede forsendelse. Mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm i blandinger kan fastslås på grundlag af prøveudtagninger i overensstemmelse med artikel 68 til 70 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (9). Hvis mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm fastslås på grundlag af prøveudtagninger, skal prøveudtagningen udvælges i overensstemmelse med ISO-standard 18238:2006.
(116)
Hvis det imidlertid konstateres, at blandet koks (koks 80+ og koks 80-) er overgået til fri omsætning i Fællesskabet under KN-kode ex 2704 00 19 og derefter er blevet sigtet og solgt som koks 80+, vil det blive betragtet som den pågældende vare og hjemfalde under bestemmelserne i nærværende forordning.
5. Afsluttende bestemmelse
(117)
Kommissionen anerkender, at man, inden der træffes endelig afgørelse, bør foretage en yderligere analyse af visse forhold, herunder importmængder og -priser, navnlig for året 2004, virkningerne på fællesskabs- og verdensmarkederne af den kinesiske regerings nylige beslutninger i forbindelse med kokseksporten samt gennemførligheden af et indekseringssystem til anvendelse i forbindelse med minimumsimportprisen. De oplysninger, der er blevet indsamlet og analyseret op til dette punkt af undersøgelsen, viser imidlertid klart, at der er tale om dumping, skade, årsagssammenhæng mellem dumping og skade, samt at indførelsen af foranstaltningerne ikke strider mod Fællesskabets interesser. Man konkluderer derfor, at behovet for at indhente flere oplysninger og uddybe analysen i overensstemmelse med det ovenfor anførte på ingen måde er til hinder for indførelse af foreløbige foranstaltninger.
(118)
Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig selv til kende inden for den i indledningsmeddelelsen fastsatte frist, kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Endvidere bør det fastslås, at alle afgørelser, der træffes med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på endelige undersøgelsesresultater -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af koks i stykker større end 80 mm i maksimal diameter (koks 80+) med oprindelse i Folkerepublikken Kina og henhørende under KN-kode ex 2704 00 19 (Taric-kode 2704001910). Stykkernes diameter fastlægges i henhold til ISO-standard 728:1995.
2. Den midlertidige antidumpingtold for de i stk. 1 omhandlede varer fastsættes til forskellen mellem minimumsimportprisen på 227 EUR pr. ton og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, i alle tilfælde hvor sidstnævnte er lavere end minimumsimportprisen.
3. Antidumpingtolden gælder ligeledes koks i stykker med en diameter på over 80 mm, når det forsendes i blandinger med både koks i stykker med en diameter på over 80 mm og koks i stykker med en mindre diameter, medmindre det fastslås, at mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm ikke udgør mere end 20 % af den tørre nettovægt af den blandede forsendelse. Mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm i blandinger kan fastslås på grundlag af prøveudtagninger i overensstemmelse med artikel 68 til 70 i forordning (EØF) nr. 2913/92. Hvis mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm fastslås på grundlag af prøveudtagninger, skal prøveudtagningen udvælges i overensstemmelse ISO-standard 18238:2006.
4. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (10), reduceres ovennævnte mimimumsimportpris med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales. Den told, der skal betales, vil derefter svare til forskellen mellem den nedsatte minimumsimportpris og den nedsatte nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.
5. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
6. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om meddelelse om de væsentligste forhold og overvejelser, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, samt fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen af forordningen.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2007.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1071/2007,
annettu 18 päivänä syyskuuta 2007,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan hiilikoksin (yli 80 mm:n koksin) tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Menettelyn aloittaminen
(1)
Komissio ilmoitti 20 päivänä joulukuuta 2006 perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistussa ilmoituksessa, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, (2) aloittavansa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan hiilikoksin, jäljempänä ’yli 80 mm:n koksi’, tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn.
(2)
Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun kolme yhteisön tuottajaa, jäljempänä ’valituksen tekijät’, jotka edustivat huomattavaa osaa, tässä tapauksessa yli 30:tä prosenttia, yli 80 mm:n koksin kokonaistuotannosta yhteisössä, oli jättänyt 20 päivänä marraskuuta 2006 valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta aineellisesta vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn aloittamiseksi.
(3)
Kyseiseen tuotteeseen sovellettiin jo polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kesäkuusta 2000 vuoteen 2004. Toimenpiteet otettiin käyttöön väliaikaisesti komission päätöksellä N:o 1238/2000/EHTY (3) ja lopullisesti komission päätöksellä N:o 2730/2000/EHTY (4), jäljempänä ’aiemmat toimenpiteet’, mutta nämä toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004 komission päätöksellä 2004/264/EY (5) markkinaolosuhteiden tilapäisen muuttumisen vuoksi. Suspensiota jatkettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2004 (6)joulukuun 15 päivään 2005, jolloin toimenpiteiden voimassaolo päättyi.
2. Menettelyn osapuolet
(4)
Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijöille ja muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, Kiinan edustajille, vientiä harjoittaville Kiinan tuottajille sekä tuojille/kauppiaille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Yksi vientiä harjoittava Kiinan tuottaja, jotkin yhteisön tuottajat ja käyttäjät sekä yksi tuoja ilmaisivat kirjallisesti kantansa asiasta. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet sekä osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska tutkimuksen arvioitiin kohdistuvan suureen määrään vientiä harjoittavia tuottajia sekä tuojia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(6)
Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, vientiä harjoittavia tuottajia sekä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan ja toimittamaan tietoja menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti. Ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja ilmoittautui toimimaan yhteistyössä. Tästä syystä komissio päätti, ettei otosta tarvitsisi tehdä.
(7)
Lisäksi vain yksi yli 80 mm:n koksin tuoja ilmoitti haluavansa toimia yhteistyössä, minkä vuoksi komissio päätti, ettei tuojista tarvitsisi tehdä otosta.
(8)
Jotta ainoa yhteistyöhaluinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja voisi halutessaan esittää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön tai perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti sille lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten. Tämä vientiä harjoittava tuottaja ei pyytänyt markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua.
(9)
Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin ainoalta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, viideltä yhteisön tuottajalta, yhdeltä tuojalta sekä 36 käyttäjältä. Lisäksi monet käyttäjät toimittivat huomautuksiaan vastaamatta kyselyyn. Myös Euroopan valimoyhdistys (European Foundry Association), jäljempänä ’CAEF’, toimitti huomautuksia myös jäsentensä eli EU:n 17 jäsenvaltion kansallisten valimoyhdistysten puolesta.
(10)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se tarvitsi polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Yhteisön tuottajat
-
Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Espanja,
-
Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Espanja,
-
Italiana Coke SpA, Savona, Italia,
-
OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Tšekin tasavalta,
-
Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Espanja;
b)
Etuyhteydetön yhteisön tuoja
-
ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Saksa;
c)
Yhteisön käyttäjät
-
Rockwool International A/S ja sen tytäryhtiö Rockwool A/S, Denmark; molemmat toimivat Hedehusenessa, Tanskassa,
-
Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Saksa.
(11)
Koska markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevia pyyntöjä ei esitetty ja koska vientiä harjoittaville Kiinan tuottajille pitäisi vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tässä tarkoituksessa tarkastuskäynti:
Vertailumaan Yhdysvaltojen tuottajat
-
Tonawanda Coke Co., New York,
-
Erie Coke Co., Pennsylvania.
3. Tutkimusajanjakso
(12)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi lokakuun 1 päivän 2005 ja syyskuun 30 päivän 2006 välisen ajanjakson, josta käytetään jäljempänä nimitystä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi tammikuun 1 päivän 2003 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, josta käytetään jäljempänä nimitystä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(13)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva, läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina oleva hiilikoksi, jäljempänä ’yli 80 mm:n koksi’, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka yleensä luokitellaan CN-koodiin ex 2704 00 19.
(14)
Läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia (yli 80 mm:n koksia) valmistetaan bitumihiilestä, joka on maaperästä saatavaa orgaanista sedimenttikiveä. Terästeollisuudessa kupoliuuneissa käytetään pääasiassa pieni- ja keskikokoista koksia (alle 80 mm:n koksia, jota kutsutaan myös masuunikoksiksi), kun taas valurauta- ja eristeteollisuudessa kupoliuuneissa käytetään suurikokoista koksia (yli 80 mm:n koksia, jota kutsutaan myös valimokoksiksi). Molemmat koksityypit luokitellaan samaan CN-koodiin.
(15)
Tutkimus osoitti, että vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen eri tyypit eroavat toisistaan hiiliraaka-aineen ominaisuuksien, tuotantomenetelmien ja kappaleiden koon suhteen, niillä on samat tekniset ja kemialliset ominaisuudet ja niitä käytetään polttoaineena kupoliuuneissa.
(16)
Näin ollen todetaan, että tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin olevaa valimokoksia eli läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia, jota käytetään kupoliuuneissa. Lisäksi todetaan, että kaikki valimokoksi luetaan yhdeksi ja samaksi tuotteeksi, koska sen tekniset ja kemialliset ominaisuudet ovat aina samat ja sitä käytetään aina samaan tarkoitukseen.
2. Samankaltainen tuote
(17)
Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan tuottamalla ja yhteisössä myytävällä yli 80 mm:n koksilla, Kiinassa tuotetulla ja yhteisöön vietävällä yli 80 mm:n koksilla sekä vertailumaassa (Yhdysvalloissa) tuotetulla ja myytävällä yli 80 mm:n koksilla on samat fysikaaliset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja että niitä käytetään samoihin tarkoituksiin. Tämän vuoksi niitä pidettiin perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Yhteistyö
(18)
Kuten edellä johdanto-osan 6 kappaleessa todetaan, vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä menettelyn aikana. Tämän vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnin osuus oli alle 30 prosenttia Kiinasta yhteisöön myydyn yli 80 mm:n koksin tuonnista tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen voidaan todeta, että yhteistyö oli hyvin vähäistä. Kiinan edustajille ilmoitettiin, että yhteistyön jääminen näin vähäiseksi voi johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen.
2. Normaaliarvo
a) Vertailumaa
(19)
Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa Yhdysvaltojen katsottiin soveltuvan vertailumaaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle ja asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa valinnan asianmukaisuudesta. Yksikään osapuoli ei esittänyt tältä osin huomautuksia tai vastaväitteitä.
(20)
Yhdysvalloilla on verrattain suuret ja avoimet yli 80 mm:n koksin kotimaan markkinat, joilla toimi (tutkimusajanjakson aikana) viisi kotimaista tuottajaa ja joilla tuonnin taso on riittävä. Lisäksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetään samanlaisia prosesseja kuin Kiinassa.
(21)
Lisäksi tarkasteltiin muiden sellaisten maiden soveltuvuutta, joissa saatetaan tuottaa yli 80 mm:n koksia. Ainoa maa, jossa todistettavasti tuotetaan tarkasteltavana olevaa tuotetta, on Australia, ja Australian ainoan tuottajan toimittamista tiedoista ilmeni, että Australian kotimarkkinat ovat hyvin pienet.
(22)
Edellä esitetyn perusteella Yhdysvaltojen todettiin olevan asianmukainen valinta vertailumaaksi. Näin ollen komissio pyysi Yhdysvaltojen koksintuottajien liittoa tekemään yhteistyötä.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(23)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti kahden Yhdysvaltojen markkinoilla toimivan, yhteistyössä toimivan yrityksen lähettämien tarkistettujen tietojen perusteella.
(24)
Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olivatko kaksi yhteistyössä toimivaa yhdysvaltalaista tuottajaa myyneet samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Tässä yhteydessä on pantava merkille, että tarkasteltavana oleva tuote muodostuu yhdestä ainoasta tuotetyypistä.
(25)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko edellä mainitun kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tutkimuksesta ilmeni, että yli 95 prosenttia tuotteen myynnistä määrässä mitattuna oli kannattavaa.
(26)
Näin ollen normaaliarvoksi määritettiin noudettuna lähettäjältä -myyntihintojen painotettu keskiarvo, jotka kaksi yhteistyössä toimivaa yhdysvaltalaista tuottajaa perivät etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla.
3. Vientihinta
(27)
Koska kiinalaiset tekivät vain vähän yhteistyötä, vientihinta perustui pääosin parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Yli 80 mm:n koksilla ei ole ollut tammikuusta 2006 lähtien erityistä Taric-koodia. Näin ollen Eurostatin lukuja ei voitu käyttää laskettaessa Kiinan vientihintoja 80 mm:n koksin osalta tai viennin määrää tutkimusajanjakson aikana. Tuojajäsenvaltioiden tulliviranomaisilta saatiin kuitenkin tarkkoja tietoja Kiinasta tutkimusajanjakson aikana tuodun yli 80 mm:n koksin määristä ja hinnoista.
(28)
Koska nämä tiedot tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista tutkimusajanjakson aikana olivat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti parhaita saatavilla olevia tietoja, niiden pohjalta arvioitiin Kiinan vientimäärää ja -hintaa tutkimusajanjakson aikana. Koska ainoa vientiä harjoittava yhteistyötä tekevä tuottaja oli kuitenkin toimittanut vientihintoja koskevia tietoja, nämä tiedot otettiin huomioon ja niiden havaittiin vastaavan edellä mainituilta tulliviranomaisilta saatuja tietoja. Näiden tietojen pohjalta noudettuna lähettäjältä -nettovientihinnan painotettu keskiarvo oli 107,73 euroa tonnilta.
4. Vertailu
(29)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Fysikaalisia ominaisuuksia, alennuksia, kuljetuksia ja vakuutuksia, pakkaamis- ja luottokustannuksia sekä myynnin jälkeisiä kustannuksia koskevia, asianmukaisia oikaisuja tehtiin, kun niitä pidettiin tarkoituksenmukaisina ja kun oikeiksi vahvistetut todisteet tukivat niitä.
(30)
Ainoa kiinalainen yhteistyössä toimiva, vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tarkasteltavana oleva tuote, jota tuotiin tutkimusajanjakson aikana Kiinasta, poikkesi laadultaan vertailumaassa tuotetusta samankaltaisesta tuotteesta ja edellytti ylimääräistä seulontaa, ennen kuin sitä voitiin myydä.
(31)
Tarkasteltavana olevan tuotteen ja vertailumaassa tuotetun samankaltaisen tuotteen kemiallisia ja kokoon liittyviä laatuvaatimuksia verrattiin ja havaittujen laatuerojen pohjalta tehtiin oikaisu. Euroopan unionissa tehtävän seulonnan vuoksi oikaisua ei tarvitse tehdä, sillä tämä toimenpide suoritetaan CIF-arvon määrittämisen jälkeen; CIF-arvo on puolestaan lähtökohta, jonka pohjalta määritetään noudettuna lähettäjältä -vientihinta.
5. Polkumyyntimarginaali
(32)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä noudettuna lähettäjältä -normaaliarvoa noudettuna lähettäjältä -vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, on 53,3 prosenttia.
D. VAHINKO
1. Yleistä
(33)
Kuten edellä johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, vuonna 2000 Kiinasta peräisin olevan yli 80 mm:n koksin tuontiin ryhdyttiin soveltamaan polkumyynnin vastaisia toimia. Nämä toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004, ja niiden voimassaolo päättyi joulukuussa 2005. Siksi tarkastelujakson varhaisvaiheessa oli käytössä toimenpiteitä, jotka kohdistuivat tuontiin asianomaisesta maasta.
2. Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonala
(34)
Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä tällä hetkellä seitsemän tuottajaa. Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannon katsotaan näin ollen muodostuvan näiden seitsemän yhteisön tuottajan tuotannosta.
(35)
Näistä seitsemästä tuottajasta viisi ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetettuun määräaikaan mennessä olevansa kiinnostuneita toimimaan yhteistyössä ja teki asianmukaista yhteistyötä tutkimusten aikana. Näiden viiden tuottajan todettiin edustavan huomattavaa osaa eli noin 75:tä prosenttia samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta yhteisössä. Tästä syystä näiden viiden yhteistyössä toimivan tuottajan katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’. Kahdesta jäljelle jäävästä yhteisön tuottajasta käytetään jäljempänä nimitystä ’muut yhteisön tuottajat’. Nämä kaksi muuta yhteisön tuottajaa eivät esittäneet vastalauseita valituksesta.
3. Yhteisön kulutus
(36)
Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan oman, yhteisön markkinoille suunnatun tuotannon myyntimäärien pohjalta, sellaisten tietojen pohjalta, joita saatiin muilta yhteisön tuottajilta, jotka koskivat yhteisöön myytyjä määriä ja joita verrattiin yhteisön tuotannonalan tuottajien tekemiin arvioihin ja käyttäjiltä saatuihin tietoihin, sekä tuontimäärien pohjalta. Yli 80 mm:n koksilla ei ollut vuonna 2006 erityistä Taric-koodia, eikä Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrästä ollut siis saatavilla Eurostatin tietoja. Siksi tutkimusajanjaksoa koskevat tuontimäärät on määritetty väliaikaisesti yhteisön tulliviranomaisilta saatujen tarkkojen tietojen pohjalta, kuten edellä johdanto-osan 27 kappaleessa todetaan. Vuosien 2003 ja 2005 tuontimäärät on määritetty väliaikaisesti Eurostatin tietojen pohjalta ja näitä tietoja on verrattu tutkimuksen aikana käyttäjiltä ja tuojilta saatuihin markkinatietoihin. Eurostatin tiedot vuoden 2004 tuontimääristä poikkeavat voimakkaasti tutkimuksen aikana tuottajilta, tuojilta ja käyttäjiltä saaduista markkinatiedoista. Markkinatietojen mukaan Kiinasta peräisin oleva tuonti oli vähäistä vuonna 2004, kun taas Eurostatin tiedoista ilmenee, että Kiinan-tuonnissa tapahtui merkittävä piikki vuonna 2004. On siis todennäköistä, että sen jälkeen, kun aiemmat toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004, tuojat käyttivät yli 80 mm:n koksin Taric-koodia tehdessään ilmoituksia alle 80 mm:n koksista ja että tästä syystä Eurostatin tiedot eivät anna oikeaa kuvaa vuoden 2004 tuontimääristä. Edellä mainitusta syystä ja siksi, että yhteistyö vientiä harjoittavien kiinalaistuottajien ja yhteisön tuojien kanssa jäi hyvin vähäiseksi, tutkimuksen tässä vaiheessa vuoden 2004 tuontimäärät on määritetty valituksessa esitettyjen tietojen pohjalta, sillä ne vastaavat tutkimuksen aikana tuojilta ja käyttäjiltä saatuja tietoja. Komissio jatkaa tuontimäärien tutkimista ennen kuin se tekee lopulliset määritykset.
(37)
Edellä esitettyjen tietojen pohjalta katsottiin, että yhteisön kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana ja että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kysyntä kasvoi yhteisössä tutkimusajanjakson aikana noin 25 prosenttia vuodesta 2003.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Yhteisön kokonaiskulutus (tuhatta tonnia) (vaihteluväli) (7)
1 100-1 500
1 300-1 700
1 350-1 750
1 400-1 800
Indeksi (2003 = 100)
100
119
122
125
4. Tuonti asianomaisesta maasta
a) Kyseisen tuonnin määrä ja markkinaosuus
(38)
Tulliviranomaisilta ja yhteistyössä toimivilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella Kiina on ollut koko tarkastelujakson ajan ainut maa, josta on tuotu yhteisöön tarkasteltavana olevaa tuotetta. Siksi yhteisöön tarkastelujakson aikana tuodun määrän katsotaan olevan kokonaan peräisin Kiinasta.
(39)
Kuten edellä johdanto-osan 36 kappaleessa kuvataan, tässä vaiheessa saatavilla olleiden tietojen pohjalta katsottiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Kiinasta yhteisöön kasvoi tutkimusajanjakson aikana 45 prosenttia vuoteen 2003 nähden (noin 311 tuhannesta tonnista yli 452 tuhanteen tonniin).
(40)
Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 24 prosentista vuonna 2003 neljä prosenttiyksikköä eli 28 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjakson aikana asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi kolme prosenttiyksikköä verrattuna vuoteen 2005.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä
(tonnia)
310 755
150 000
386 485
452 011
Indeksi (2003 = 100)
100
48
124
145
Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus
24 %
10 %
25 %
28 %
b) Hinnat
(41)
Koska tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta tuonnista ei ole saatavilla vuotta 2006 koskevia Eurostatin tietoja (katso johdanto-osan 36 kappale) ja koska yhteistyö vientiä harjoittavien kiinalaistuottajien ja yhteisön tuojien kanssa jäi hyvin vähäiseksi, Kiinasta tuodun, tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta tutkimusajanjaksolla on määritetty edellä johdanto-osan 27 kappaleessa mainituilta yhteisön tulliviranomaisilta saatujen tarkkojen tietojen pohjalta. Keskimääräinen tuontihinta vuosina 2003-2005 on määritetty väliaikaisesti niiden Eurostatin tietojen pohjalta, jotka vastaavat tutkimuksen tuloksia. On huomattu, että vaikka Eurostatin tiedot vuoden 2004 tuontimääristä vaikuttavatkin epätarkoilta (katso johdanto-osan 36 kappale), Eurostatin tiedot vuoden 2004 tuontihinnoista vastaavat tutkimuksen tuloksia sekä yli 80 mm:n koksin ja alle 80 mm:n koksin hinnan kehitystä koskevia vertailuja, joita on tehty koko tarkastelujakson aikana. Siksi Eurostatin tietoja on käytetty väliaikaisesti myös vuoden 2004 tuontihintojen määrittämiseen. Komissio jatkaa kuitenkin tuontihintojen tutkimista ennen kuin se tekee lopulliset määritykset.
(42)
Edellä mainitut tiedot osoittivat, että Kiinasta peräisin olevan, tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta yli kaksinkertaistui vuonna 2004 verrattuna vuoteen 2003 (122 eurosta/tonni 275 euroon/tonni) mutta laski huomattavasti vuonna 2005 (224 euroon/tonni), ja tämä suuntaus jatkui koko tutkimusajanjakson ajan (hinta laski 156 euroon/tonni). Prosentteina ilmaistuna hinnat laskivat tutkimusajanjakson aikana 35 prosenttia vuodesta 2004. Koko tarkastelujakson aikana (vuodesta 2003 tutkimusajanjaksoon) hinnat kuitenkin nousivat 27 prosenttia.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen CIF-hinta yhteisön rajalla
(euroa/tonni)
122
275
224
156
Indeksi (2003 = 100)
100
225
184
127
c) Hinnan alittavuus
(43)
Hinnan alittavuuden arvioimiseksi analysoitiin tutkimusajanjaksoa koskevia hintatietoja. Asiaan kuuluvat yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja nettohintoja, joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset. Tarvittaessa näitä hintoja oikaistiin siten, että ne vastasivat noudettuna lähettäjältä -hintoja, eli niistä vähennettiin yhteisöön kuljettamisesta aiheutuneet rahtikustannukset. Kyseiset tuontihinnat perustuivat saatavilla oleviin tietoihin, kuten edellä johdanto-osan 41 kappaleessa todetaan, ja niitä oikaistiin tarvittaessa siten, että ne vastasivat CIF-hintaa yhteisön rajalla; tämän lisäksi tehtiin asianmukainen oikaisu, jossa otettiin huomioon yhteisön tuojille aiheutuneet tuonnin jälkeiset kulut (seulonnasta ja tullimuodollisuuksista aiheutuvat kustannukset).
(44)
Vertailusta ilmeni, että Kiinasta tuotua, tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin yhteisössä tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat prosentteina ilmaistuina 10,2 prosentilla.
5. Yhteisön tuotannonalan tilanne
(45)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia asiaankuuluvia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, joilla oli vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana.
a) Tuotanto
(46)
Vuonna 2003 yhteisön tuotannonalan tuotanto oli noin 824 000 tonnia, ja vuonna 2004 se saavutti 1 017 000 tonnin huipun; vuonna 2005 se kääntyi kuitenkin laskuun mutta kasvoi jälleen hieman tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan tuotannon merkittävä kasvu vuonna 2004 selittyy sillä, että tarjonta markkinoilla oli vähäistä, mikä johtui Kiinasta peräisin olevan tuonnin vähäisyydestä ja siitä, että yhteisössä suljettiin muita yli 80 mm:n koksin tuotantolaitoksia. Kaiken kaikkiaan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 18 prosenttia ja oli noin 971 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
823 728
1 016 682
953 522
971 137
Indeksi (2003 = 100)
100
123
116
118
b) Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöasteet
(47)
Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi vakaana noin 1,1 miljoonassa tonnissa koko tarkastelujakson ajan. Kapasiteetin käyttöaste oli 75 prosenttia vuonna 2003. Se kasvoi 93 prosenttiin vuonna 2004, laski hieman 87 prosenttiin vuonna 2005 ja nousi jälleen 89 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. On pantava merkille, että tämä tuotannonala on poikkeuksellinen siinä mielessä, että sen tuotantokapasiteetin käyttöaste pysyy kutakuinkin muuttumattomana, sillä tuotantoprosessia ei voida keskeyttää tilapäisesti.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
1 092 472
1 092 472
1 092 472
1 092 472
Indeksi (2003 = 100)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste
75 %
93 %
87 %
89 %
Indeksi (2003 = 100)
100
123
116
118
c) Myynnin määrä
(48)
Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla kasvoi voimakkaasti (40 prosenttia) vuonna 2004, mutta laski vuonna 2005 (12 prosenttiyksikköä) ja tutkimusajanjaksolla (jälleen 3 prosenttiyksikköä). Kaiken kaikkiaan myynnin määrä kasvoi koko tarkastelujakson aikana 25 prosenttia eli yhteisön kulutuksen kasvua vastaavan prosenttimäärän.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Myynnin määrä yhteisössä (tonnia)
658 641
921 347
845 688
825 013
Indeksi (2003 = 100)
100
140
128
125
d) Markkinaosuus
(49)
Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujakson aikana suhteellisen vakaana: se oli noin 51 prosenttia sekä vuonna 2003 että tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 2004 markkinaosuudessa havaittiin piikki, joka johtui Kiinasta peräsin olevan tuonnin vähäisyydestä. Yhteisön tuotannonala onnistui siis hyötymään tarkastelujakson aikana markkinoiden kasvusta eli yhteisön kulutuksen kasvusta säilyttämällä markkinaosuutensa. Tutkimusajanjaksolla yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni kuitenkin 2,5 prosenttia vuodesta 2005.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus
51,2 %
60,3 %
53,8 %
51,3 %
Indeksi (2003 = 100)
100
118
105
100
e) Kasvu
(50)
Kun yhteisön kulutus kasvoi vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä 25 prosenttiyksikköä, yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla kasvoi vastaavan määrän ja näin ollen yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi ennallaan. Saman ajanjakson aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi noin 4 prosenttiyksikköä, mikä vastaa noin 141 000 tonnin kasvua myynnissä yhteisön markkinoille.
f) Myyntihinnat yhteisössä
(51)
Yhteisön tuotannonalan myynnissä etuyhteydettömille asiakkaille keskimääräiset yksikköhinnat kasvoivat huomattavasti vuosina 2003-2005 (154 eurosta/tonni 244 euroon/tonni), minkä jälkeen ne laskivat tutkimusajanjakson aikana mutta pysyivät edelleen tasolla, joka ylittää vuoden 2003 hinnat 29 prosentilla (199 eurossa/tonni).
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinta yhteisön markkinoilla
(euroa/tonni)
154
192
244
199
Indeksi (2003 = 100)
100
125
158
129
(52)
Kyseisten tuontihintojen alittavuuden vuoksi nämä tuonnit vaikuttivat epäilemättä yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin.
g) Varastot
(53)
Yhteisön tuotannonalan varastot (varastojen koko kauden lopussa) kasvoivat huomattavasti tarkastelujakson aikana. Varastot kasvoivat ensin 29 prosenttia vuonna 2004, sitten 41 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja 88 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Varastot olivat vuotuiseen tuotantomäärään verrattuna kuitenkin suhteellisen pienet (noin 3,5 prosenttia vuonna 2003 ja 7,6 prosenttia tutkimusajanjakson aikana). Koska yhteisön tuotannonalan myynnin määrä Euroopan yhteisössä kasvoi yleisesti tarkastelujakson aikana, kuten edellä johdanto-osan 48 kappaleessa kuvataan, varastojen koon kasvu kunkin kauden päättyessä selittyy sillä, että yhteisön tuotannonalan vientimyynti laski tarkastelujaksolla, kuten jäljempänä johdanto-osan 70 kappaleessa kuvataan.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Varasto kauden päättyessä (tonnia)
28 761
37 007
48 834
74 127
Indeksi (2003 = 100)
100
129
170
258
h) Investoinnit
(54)
Yhteisön tuotannonalan vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon pysyivät tarkastelujaksolla vakaina eli noin 9 miljoonassa eurossa/vuosi, lukuun ottamatta tilapäisesti matalampaa tasoa vuonna 2004. Yhteisön tuotannonala investoi olemassa olevan konekannan huoltoon ja uusimiseen (osittain täyttääkseen EU:n ympäristölainsäädännön tietyt vaatimukset), toisin sanoen investoinneilla ei siis pyritty kasvattamaan tuotantokapasiteettia.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa)
8 951
8 139
9 059
9 070
Indeksi (2003 = 100)
100
91
101
101
i) Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja kyky korottaa pääomaa
(55)
Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan kannattavuus nettomyynnin prosenttiosuutena ilmaistuna kasvoi huomattavasti vuosina 2003-2005 (11 prosentista 18 prosenttiin), mutta tilanne muuttui yllättävästi tutkimusajanjakson aikana, kun yhteisön tuotannonala alkoi tehdä tappiota (-1 prosentti). Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden äkillinen heikkeneminen johtui siitä, että myyntihinnat laskivat jyrkästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä.
(56)
Sijoitetun pääoman tuotto, jäljempänä ’ROI’, joka ilmoitettiin voittoprosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta, kehittyi yleisesti ottaen samalla tavalla kuin kannattavuuskin.
(57)
Myös yhteisön tuotannonalan kassavirrassa havaittiin samanlainen laskeva suuntaus, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne heikkeni huomattavasti tutkimusajanjakson aikana.
(58)
Yhteisön tuotannonala ei ilmoittanut todellisista vaikeuksista korottaa pääomaa. Tuotannonalan erityisluonteen vuoksi eli siksi, ettei tuotantoprosessia voida keskeyttää vaurioittamatta uuneja, uunien käytön keskeyttäminen ja niiden ottaminen uudelleen käyttöön edellyttäisi suuria lisäinvestointeja (joiden yhteisön tuotannonala arvioi olevan noin 2 miljoonaa euroa uunia kohden). Yhteisön tuotannonala arvioi, että sen olisi vaikeaa korottaa lisää pääomaa tällaisia investointeja varten, elleivät sijoittajat luota yli 80 mm:n koksin markkinoiden tuottoisuuteen. Näin ollen on välttämätöntä, että yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyy kutakuinkin muuttumattomana.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Euroopan yhteisössä etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin kannattavuus (prosenttia nettomyynnistä)
11 %
17 %
18 %
-1 %
Indeksi (2003 = 100)
100
158
169
-8
ROI (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
5 %
23 %
17 %
-9 %
Indeksi (2003 = 100)
100
460
340
- 180
Kassavirta (tuhatta euroa)
17 641
13 633
34 600
4 669
Indeksi (2003 = 100)
100
77
196
26
j) Työllisyys, tuottavuus ja palkat
(59)
Yhteisön tuotannonalan työllisyys kasvoi 13 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä. Tuotannon kasvuun verrattuna yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus pysyi ennallaan, kun sitä mitataan tuotantona (tonneina) henkilötyövuotta kohden. Keskimääräiset vuotuiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset kasvoivat tarkastelujakson aikana 9 prosenttia.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden määrä
680
754
734
767
Indeksi (2003 = 100)
100
111
108
113
Tuottavuus (tonnia/työntekijä)
1 676
1 954
1 760
1 697
Indeksi (2003 = 100)
100
117
105
101
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohden (tuhatta euroa)
28
28
29
31
Indeksi (2003 = 100)
100
100
105
109
k) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(60)
Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta, on todettava, että todellisen polkumyyntimarginaalin suuruudella on vaikutusta yhteisön tuotannonalaan.
(61)
Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, aiemmat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet suspendoitiin maaliskuussa 2004, sillä markkinaolosuhteiden väliaikaisen muuttumisen vuoksi katsottiin, ettei tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta todennäköisesti aiheuttaisi enää vahinkoa. Tuolloin tutkittiin, kuinka tarkasteltavana olevan tuotteen määrät ja hinnat olivat kehittyneet lokakuun 1 päivän 2002 ja syyskuun 30 päivän 2003 välisenä aikana. Suspensiota jatkettiin joulukuuhun 2005, jolloin toimenpiteiden voimassaolo päättyi. Tämä huomioon ottaen voidaan katsoa, ettei aikaisempi polkumyynti vaikuttanut merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tämän tutkinnan tarkastelujakson aikana.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(62)
Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen, Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi 45 prosenttia ja sen markkinaosuus yhteisössä kasvoi noin 4 prosenttiyksikköä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan hintoja matalammat, lukuun ottamatta poikkeuksellista vuotta 2004. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tuodun tuotteen hinnat alittivat merkittävällä tavalla yhteisön tuotannonalan hinnat. Alitusmarginaalin todettiin olevan 10,2 prosenttia.
(63)
Useimmat vahinkoindikaattorit kehittyivät positiivisesti yhteisön tuotannonalan osalta vuoteen 2005 saakka (vaikka vuonna 2005 olikin jo havaittavissa jonkin verran laskua poikkeuksellisesta vuodesta 2004), mutta ne kääntyivät laskuun tutkimusajanjakson aikana. Tämä koskee erityisesti yhteisön tuotannonalan taloudellisia indikaattoreita, varsinkin kannattavuutta: vuosina 2004-2005 saavutetut 17-18 prosentin voittomarginaalit kutistuivat äkillisesti tutkimusajanjakson aikana, ja yhteisön tuotannonala päätyi tekemään tappiota. Myös sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta laskivat. Tämä huomattava lasku johtui myyntihintojen jyrkästä laskusta vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä: yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen keskimääräiset myyntihinnat laskivat 19 prosenttia, mikä heikensi kannattavuutta.
(64)
Myös monet muut vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä, vaikkakaan eivät aivan yhtä voimakkaasti kuin kannattavuus: yhteisön tuotannonalan myyntimäärät laskivat noin 3 prosenttia, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 2,5 prosenttia ja sen keskimääräiset myyntihinnat laskivat 19 prosenttia. Toisaalta tuotantomäärät, kapasiteetin käyttöaste ja työllisyys kasvoivat hieman vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä.
(65)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(66)
Komissio on tutkinut perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, onko Kiinasta peräisin oleva, polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(67)
Vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi 45 prosenttia ja sen markkinaosuus yhteisössä oli jatkuvasti vähintään 24 prosenttia eli huomattava. Tutkimusajanjaksolla markkinaosuus oli 28 prosenttia. Keskimääräinen tuontihinta kasvoi kaiken kaikkiaan 46 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta hinnat olivat tarkastelujakson aikana yleisesti yhteisön tuotannonalan hintoja matalammat, lukuun ottamatta poikkeuksellista vuotta 2004. Tutkimusajanjaksolla Kiinasta tuodun tuotteen keskimääräinen tuontihinta alitti yhteisön tuotannonalan keskimääräisen hinnan 10,2 prosentilla. Varmistaakseen asemansa kotimarkkinoillaan sekä Kiinasta peräisin olevasta tuonnista johtuvien matalien markkinahintojen vuoksi yhteisön tuotannonalan oli pakko laskea myyntihintojaan 29 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Sen markkinaosuus pieneni silti 2,5 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä.
(68)
Näin ollen Kiinasta peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vääristynyt hinnoittelukäytäntö aiheutti sen, että yhteisön tuotannonalan hintoja laskettiin eivätkä ne enää kattaneet korkeita raaka-ainekustannuksia. Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden romahtaminen tutkimusajanjakson aikana vahvisti tämän.
(69)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta peräisin oleva halpatuonti, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana ja jonka määrä myös kasvoi, on heikentänyt ratkaisevalla tavalla yhteisön tuotannonalan tilannetta, mikä näkyy kannattavuuden jyrkkänä laskuna, muiden taloudellisten indikaattoreiden heikkenemisenä tutkimusajanjakson aikana sekä markkinaosuuden pienenemisenä.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
a) Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta
(70)
Kuten alla olevasta taulukosta ilmenee, yhteisön tuotannonalan vientiin tuottaman yli 80 mm:n koksin myyntimäärä pieneni 36 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vientimyynti kasvoi kuitenkin huomattavasti tutkimusajanjakson aikana, jolloin yhteisön tuotannonalan kannattavuus romahti, kuten edellä on kuvattu. Lisäksi vientimyynnin osuus yhteisön tuotannonalan kaikesta myynnistä ei ole kovin suuri, ainoastaan noin 10 prosenttia kokonaismyynnistä tutkimusajanjakson aikana. Siksi viennin vähenemisen ei katsota vaikuttaneen merkittävällä tavalla yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Vientimyynnin määrät (tonnia)
140 511
103 409
56 453
90 402
Indeksi (2003 = 100)
100
74
40
64
b) Tuonti muista kolmansista maista
(71)
Edellä johdanto-osan 38 kappaleessa mainittujen, parhaiden saatavilla olevien tietojen mukaan tuotetta ei tuotu tarkastelujaksolla muista kolmansista maista kuin Kiinasta. Näin ollen voidaan todeta, ettei muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti yhteisöön vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon.
c) Muista yhteisön tuottajista johtuva kilpailu
(72)
Kuten edellä johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan, kaksi muuta yhteisön tuottajaa eivät toimineet yhteistyössä tutkinnan aikana. Nämä kaksi tuottajaa toimittivat kuitenkin komissiolle tiettyjä tietoja, jotka koskivat niiden yleisiä tuotanto- ja myyntimääriä ja joita verrattiin yhteistyössä toimivilta yhteisön tuottajilta saatuihin tietoihin. Muiden yhteisön tuottajien myyntihinnoista ei ollut saatavilla tietoja.
(73)
Käytettävissä olevien tietojen pohjalta arvioidaan, että kahden muun yhteisön tuottajan myynnin määrä yhteisössä oli 280-380 tuhannen tonnin luokkaa tutkimusajanjakson aikana. (8) Samoin niiden markkinaosuus oli vastaavasti noin 20 prosenttia. Kuten edellä on todettu, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana koko tarkastelujakson ajan, kun taas Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi saman jakson aikana 4 prosenttiyksikköä. Siksi on loogista, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin on täytynyt vaikuttaa lähinnä muiden yhteisön tuottajien myyntimääriin koko jaksoa tarkasteltaessa. Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuuden 3 prosenttiyksikön kasvu tutkimusajanjakson aikana vastaa silti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden vastaavansuuruista pienenemistä (2,5 prosenttiyksikköä).
(74)
Edellä esitetyn perusteella ja muuhun viittaavien tietojen puuttuessa voidaan todeta, etteivät muut yhteisön tuottajat ole vaikuttaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon.
d) Raaka-aineiden hinnat
(75)
Jotkin osapuolet, joita asia koski, väittivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui raaka-ainekustannusten kasvusta. Tältä osin ilmeni, että noin 50 prosenttia yli 80 mm:n koksin tuotantokustannuksista aiheutuu yli 80 mm:n koksin tuotannossa käytettävästä perusraaka-aineesta, koksihiilestä. Yhteisön tuotannonalan käyttämä koksihiili on peräisin Yhdysvalloista, lukuun ottamatta yhtä yhteisön tuotannonalan tuottajaa, joka käyttää paikallisista lähteistä peräisin olevaa koksihiiltä. Tutkimus osoitti yhteisön tuotannonalan käyttämän koksihiilen hinnan nousseen merkittävästi ja jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, kuten alla olevasta taulukosta ilmenee.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Koksihiilen keskimääräinen hinta (euroa / tonni tuotettua yli 80 mm:n koksia)
77
97
126
127
Indeksi (2003 = 100)
100
125
163
164
(76)
Tältä osin pannaan merkille, että vuosina 2003-2005 tapahtunut raaka-aineiden hinnannousu voitiin siirtää eteenpäin yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin, jotka, kuten johdanto-osan 51 kappaleessa todetaan, nousivat saman ajanjakson aikana, mikä vastaa yhteen yhteisön tuotannonalan voittomarginaalien kasvua. Sen sijaan tutkimusajanjakson aikana raaka-aineiden hinnat nousivat vain yhden prosenttiyksikön vuoden 2005 tasosta; tästä huolimatta yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni huomattavasti, koska sen myyntihinnat laskivat merkittävästi.
(77)
Näin ollen raaka-aineiden hintojen ei katsota vaikuttaneen yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen aineelliseen vahinkoon.
4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(78)
Yhteenvetona voidaan todeta edellä esitetyn analyysin osoittaneen, että Kiinasta peräsin oleva tuonti laski yhteisön markkinoilla hintoja huomattavasti tutkimusajanjakson aikana, kun Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinta alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat. Tämä hintojen lasku johti yhteisön tuotannonalan myyntihintojen huomattavaan laskuun, mikä puolestaan heikensi voimakkaasti yhteisön tuotannonalan kannattavuutta, sijoitetun pääoman tuottoa ja kassavirtaa. Lisäksi Kiinasta peräisin olevan tuonnin kasvu tutkimusajanjaksolla on johtanut sen markkinaosuuden kasvuun (3 prosenttiyksikköä), mikä näkyy vastaavasti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden vastaavansuuruisena pienenemisenä (2,5 prosenttiyksikköä).
(79)
Toisaalta tarkasteltaessa muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, kävi ilmi, ettei yhdelläkään tällaisella tekijällä olisi voinut olla merkittäviä kielteisiä vaikutuksia.
(80)
Edellä esitetyssä analyysissa on eroteltu asianmukaisesti kaikkien tunnettujen, yhteisön tuotannonalan tilanteeseen kohdistuvien tekijöiden vaikutukset polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin haittavaikutuksista, ja sen perusteella päätellään alustavasti, että polkumyynnillä tapahtunut, Kiinasta peräisin oleva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua aineellista vahinkoa.
F. YHTEISÖN ETU
(81)
Komissio arvioi, onko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi tässä kyseisessä tapauksessa ei ole yhteisön edun mukaista toteuttaa toimenpiteitä. Tätä varten ja perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli toimenpiteiden todennäköisiä vaikutuksia kaikkien asiaankuuluvien osapuolten kannalta sekä toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen todennäköisiä seurauksia. Luottamuksellisuussyistä yksittäisiä tuojia tai käyttäjiä koskevat tiedot ilmoitetaan alla vaihteluväleinä tarkkojen lukujen sijasta.
1. Yhteisön tuotannonalan etu
(82)
Kuten edellä johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan, yhteisön tuotannonala muodostuu viidestä yrityksestä, joilla on tuotantolaitokset Tšekissä, Italiassa ja Espanjassa, ja se työllistää suoraan noin 750 henkeä, jotka työskentelevät samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä sekä hallinnollisissa tehtävissä. Jos toimenpiteitä toteutetaan, on odotettavaa, että hintojen notkahdus yhteisön markkinoilla päättyy ja yhteisön tuotannonalan myyntihinnat alkavat jälleen nousta, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee.
(83)
Ellei toisaalta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä toteuteta, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden ja erityisesti sen kannattavuuden kielteinen kehitys jatkuu. Tällöin yhteisön tuotannonalan markkinaosuus todennäköisesti pienenee, sillä se ei enää kykene seuraamaan Kiinasta peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin asettamia markkinahintoja. Tämä johtaa todennäköisesti tuotannon ja investointien leikkaamiseen, tuotantolaitosten joidenkin osien sulkemiseen sekä yhteisön työpaikkojen vähenemiseen.
(84)
Yhteenvetona voidaan siis todeta, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden toipua tutkimuksessa todetun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.
2. Yhteisön etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu
(85)
Kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi vain yksi tuoja/kauppias. Johdanto-osan 36 kappaleessa esitettyjen tietojen pohjalta voidaan katsoa, että tämä yritys vastasi tutkimusajanjakson aikana lähes kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista yhteisöön.
(86)
Kyseisen tuojan toimittamien tietojen pohjalta voitiin todeta, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta muodosti noin 20 prosenttia yrityksen kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tuoja/kauppias ostaa yli 80 mm:n koksia paitsi Kiinasta myös muista lähteistä, myös yhteisön tuotannonalalta. Kyseisen tuojan keskimääräinen voittomarginaali on yli 80 mm:n koksin kaupan osalta noin 5-10 prosenttia.
(87)
Yhteistyössä toimiva tuoja ei kannata toimenpiteiden toteuttamista. Koska kyseisellä tuojalla on kuitenkin hyvin vahva asema tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin alalla, se kykenisi todennäköisesti siirtämään eteenpäin useimmat lisäkustannukset, joita polkumyynnin vastaiset toimenpiteet aiheuttavat käyttäjille, ellei jopa niitä kaikkia. Tältä osin polkumyynnin vastaisen tullin soveltaminen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin johtaisi mitä todennäköisimmin siihen, että markkinahintoja korjattaisiin ylöspäin, kuten edellä johdanto-osan 82 kappaleessa todetaan. Siksi voidaan odottaa, että tuojat, jotka ostavat tuotetta Kiinasta, kykenevät siirtämään nämä tullimaksut eteenpäin loppuasiakkaalle. Koska tämä tuote ei ole suhteellisesti arvioiden erityisen merkittävä tuojan liiketoiminnan kannalta ja ottaen huomioon tuojan voittomarginaalin yli 80 mm:n koksin kaupan alalla voidaan odottaa, ettei väliaikaisesti asetettava tulli vaikuttaisi merkittävässä määrin tämän talouden toimijan taloudelliseen tilanteeseen.
3. Käyttäjien etu
(88)
Kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, monet käyttäjät ja niiden liitot vastasivat kyselyyn ja lähettivät muita tietoja. Yhteisön käyttäjätuotannonala muodostuu kahdesta suuresta sektorista: kivivillan tuottajista ja valimoista.
a) Kivivillan tuottajat
(89)
Yhteisön suurimman kivivillan tuottajan Rockwool International A/S:n, jäljempänä ’Rockwool’, tytäryhtiöt vastasivat käyttäjille suunnattuun kyselyyn. Rockwool käyttää yli 80 mm:n koksia kivivillan tuotannossa polttoaineena kiven sulattamiseen. Kivivillaa käytetään lähinnä eristeenä. Koko Rockwool-yhtymän voittomarginaali oli tutkimusajanjaksolla yli 10 prosenttia.
(90)
Tutkimuksesta ilmeni, että Rockwoolin osuus yli 80 mm:n koksin kokonaiskulutuksesta yhteisössä oli noin 13 prosenttia tutkimusajanjakson aikana sekä noin 18 prosenttia kiinalaisen yli 80 mm:n koksin kokonaistuonnista.
(91)
Yhtiöllä on yhteisössä 15 tuotantolaitosta, ja se työllistää yhteensä noin 6 600 henkeä. Kiinasta tuotua yli 80 mm:n koksia käytetään yhtiön tuotantolaitoksissa EU:n kolmessa jäsenvaltiossa, ja nämä tuotantolaitokset työllistävät yhteensä 2 400 henkeä; muissa tuotantolaitoksissa käytetään sen sijaan yhteisössä tuotettua yli 80 mm:n koksia. Yli 80 mm:n koksin havaittiin muodostavan tutkimusajanjakson aikana 4-8 prosenttia yhteenlasketuista tuotantokustannuksista niissä Rockwool-yhtiöissä, joissa käytettiin kiinalaista yli 80 mm:n koksia.
b) Valimot
(92)
Valimot käyttävät arviolta noin 80 prosenttia kaikesta yhteisössä kulutetusta yli 80 mm:n koksista. Valimoteollisuudessa käytetään yli 80 mm:n koksia polttoaineena metalliromun sulattamiseen valmistettaessa rautavaloksia, joita käytetään valmistettaessa osia autoteollisuuden, koneenrakennuksen, konetekniikan ja julkisten palvelujen aloille.
(93)
Sen pohjalta, kuinka yhteisön valimot vastasivat käyttäjille suunnattuun kyselyyn, arvioitiin sitä, miten polkumyynnin vastaiset toimenpiteet saattaisivat vaikuttaa niihin; yhteisön valimot käyttävät noin 18 prosenttia kaikesta yhteisössä kulutettavasta yli 80 mm:n koksista, ja niiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta tuonnista oli tutkimusjakson aikana myös noin 18 prosenttia. Myös CAEF ja Saksan valimoyhdistys toimittivat oikeaksi osoittamiaan tietoja.
(94)
Yli 80 mm:n koksin havaittiin muodostavan 3-6 prosenttia analyysissa huomioon otettujen valimojen yhteenlasketuista tuotantokustannuksista tutkimusajanjakson aikana. Tämä eroaa CAEF:n arviosta, jonka mukaan koksin hinnan osuus voisi olla jopa 15 prosenttia valimojen tuotantokustannuksista.
c) Käyttäjien esittämät perusteet
(95)
Ensimmäinen käyttäjien esittämistä tärkeimmistä perusteista, joiden vuoksi toimenpiteitä ei pitäisi toteuttaa, oli se, etteivät eurooppalaiset tuottajat voi tyydyttää täysin koksin kysyntää yhteisössä. Myös yhteisön tuotannonala on tunnustanut tämän, ja se näkyy selvästi myös siinä, että tutkimusajanjakson aikana yhteisön kulutus oli 1,6 miljoonaa tonnia (ja käyttäjien ennusteiden mukaan tämä luku todennäköisesti kasvaa tulevina vuosina), kun taas yhteisön kokonaistuotanto oli sekä yhteisön tuotannonalan tuottajilta että muilta yhteisön tuottajilta saatujen tietojen perusteella (katso johdanto-osan 72 kappale) tuohon aikaan noin 1,3 miljoonaa tonnia. Koska yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste on korkea, on ilmeistä, että käyttäjien kysynnän tyydyttämiseksi tarvitaan tuontia, vaikka kaikki yhteisön tuotanto kulutettaisiinkin yhteisössä.
(96)
Tältä osin on pantava merkille, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä pyritään korjaamaan epäterveitä kaupan käytäntöjä, jotka vaikuttavat haitallisesti yhteisön tuotannonalaan, sekä palauttamaan tehokas kilpailu yhteisön markkinoille, ei lopettamaan tuontia. Yhteisön markkinoiden kilpailuympäristöstä on pantava merkille, että vaikka polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi todennäköisesti siihen, että Kiinasta lähtöisin olevan viennin hintataso nousisi yhteisössä, ehdotetuilla toimenpiteillä ei suljettaisi yhteisön markkinoilta kiinalaisilta viejiltä, vaan kiinalaisia tuotteita saisi myydä jatkossakin markkinoilla.
(97)
Lisäksi käyttäjät ovat väittäneet, että toimenpiteiden toteuttaminen johtaisi hankintakustannusten kasvuun, mikä voisi vaikuttaa niiden kilpailukykyyn ja näin vaarantaa niiden tuotantotoiminnan yhteisössä. Tilanteen on myös väitetty olevan vieläkin huonompi niiden käyttäjien kannalta, jotka eivät voi vaihtaa kiinalaisesta yli 80 mm:n koksista eurooppalaiseen yli 80 mm:n koksiin, minkä vuoksi niiden on pakko kestää polkumyyntitullista aiheutuva ylimääräinen rasite.
(98)
Tutkimus osoitti yli 80 mm:n koksin muodostavan 4-8 prosenttia kivivillan tuotannon kokonaiskustannuksista sekä 3-6 prosenttia valimojen kokonaiskustannuksista. Vaikka siis tuojien pitäisi siirtää tullista aiheutuvat kustannukset kokonaan eteenpäin käyttäjille, ehdotettu polkumyynnin vastainen tulli nostaisi Rockwoolin ja valimojen tuotantokustannuksia oletettavasti noin yhden prosentin verran.
(99)
Lisäksi on pantava merkille, että jos yli 80 mm:n koksin tuotanto yhteisössä vähenisi tai mahdollisesti päättyisi, myös koksin toimittajien määrä vähenisi, mikä vaikuttaisi kielteisesti yhteisön käyttäjiin, joille yli 80 mm:n koksi on strategisesti tärkeä. Tällaisessa tilanteessa yhteisö saattaisi tulla täysin riippuvaiseksi kiinalaisen yli 80 mm:n koksin toimituksista, ja tällöin kiinalainen koksi saisi määräävän aseman yhteisön markkinoilla. Siksi raaka-aineiden asianmukaisen saannin turvaamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että käytettävissä on vaihtoehtoisia lähteitä.
(100)
Komission saatavilla olevien tietojen mukaan kiinalaisen, vientiin tarkoitetun yli 80 mm:n koksin toimituksissa ilmenee katkoksia syistä, jotka eivät liity polkumyynnin vastaiseen menettelyyn vaan johtuvat sen sijaan toimenpiteistä, joilla Kiinan hallitus pyrkii hillitsemään muun muassa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä. Yli 80 mm:n koksin vientiveroa nostettiin 5 prosentista 15 prosenttiin 1 päivänä kesäkuuta 2007. Yhteisön tuotannonalan supistuminen tai jopa katoaminen voisi pahentaa tällaisia ongelmia ja aiheuttaa katkoksia käyttäjätuotannonalalle suunnattuihin toimituksiin. Toisaalta polkumyyntikäytännöillä saavutetun epäterveen kilpailuedun poistamisella pyritään estämään yhteisön tuotannonalan tilanteen heikentyminen entisestään, tukemaan näin laajan toimittajakunnan säilymistä sekä jopa lujittamaan nykyisten tuottajien välistä kilpailua.
d) Päätelmät
(101)
Tässä vaiheessa komission käytettävissä olevat todisteet osoittavat, että yli 80 mm:n koksin osuus kivivillan tuottajien ja valimojen kokonaiskustannuksista on hyvin pieni ja että näin ollen on todennäköistä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttavat niiden tuotantokustannuksiin vain vähän. Ei myöskään ole mahdotonta, että tuojat maksaisivat osan kasvaneista kustannuksista tai että käyttäjät voisivat siirtää kasvaneet kustannukset osittain tai kokonaan eteenpäin loppuasiakkailleen. Siksi voidaan todeta, että ehdotuksen mukainen polkumyynnin vastainen toimenpide ei todennäköisesti vaikuta merkittävällä tavalla käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen. Koska polkumyynnin vastainen toimenpide vaikuttaisi käyttäjien kustannuksiin vain vähän, on epätodennäköistä, että toimenpiteiden toteuttaminen johtaisi tuotantolaitosten sulkemiseen. Siksi käyttäjätuotannonalan työllisyyteen kohdistuvat vaikutukset eivät todennäköisesti ole merkittäviä.
4. Yhteisön etua koskevat päätelmät
(102)
Toimenpiteiden odotetaan vaikuttavan siten, että yhteisön tuotannonalan on mahdollista parantaa kannattavuuttaan, mistä aiheutuu myönteisiä vaikutuksia yhteisön markkinoiden kilpailuolosuhteille. Yhteisön tuotannonalan heikon taloudellisen tilanteen vuoksi vaarana on, että ellei toimenpiteitä toteuta, yhteisön tuotannonala saattaa sulkea tuotantolaitoksia ja lomauttaa työvoimaa. Tällaisessa tilanteessa yhteisön markkinoiden tuontiriippuvuus kasvaisi.
(103)
Vaikka tuojien näkökulmasta kielteiset vaikutukset voivat johtaa hintojen nousuun, sitä voidaan rajoittaa pienentämällä marginaaleja tai siirtämällä hinnannoususta osa eteenpäin käyttäjätuotannonalalle.
(104)
Käyttäjien tuotantokustannuksiin ehdotettu polkumyyntitulli vaikuttaisi vain hyvin vähän.
(105)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei kyseisessä tapauksessa ole olemassa pakottavia syitä jättää toteuttamasta toimenpiteitä ja että toimenpiteiden toteuttaminen olisi yhteisön edun mukaista.
G. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
(106)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevien päätelmien vuoksi on toteutettava väliaikaisia toimenpiteitä, joilla polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia estetään aiheuttamasta lisää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
1. Vahingon korjaava taso
(107)
Väliaikaisen polkumyyntitullin on oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä yhteisön tuotannonalalle pitäisi voida taata mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Tässä laskelmassa käytettiin tilapäisesti sellaista voittomarginaalia ennen veroja, joka oli 15,3 prosenttia liikevaihdosta; tämä vastaa yhteisön tuotannonalan keskimääräistä voittomarginaalia vuosina 2003-2005.
(108)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä keskimääräistä tuontihintaa (katso johdanto-osan 43 kappale) yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta on saatu oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa niin, että se vastaa edellä mainittua tuottomarginaalia. Kun tästä vertailusta aiheutuva ero ilmoitettiin prosenttiosuutena koko CIF-tuontiarvosta, se oli 35,7 prosenttia eli vähemmän kuin todettu polkumyyntimarginaali.
(109)
Koska yksikään vientiä harjoittava kiinalaistuottaja ei pyytänyt yksilöllistä kohtelua, Kiinan kaikille viejille laskettiin yhteinen, koko maan laajuinen vahingon korjaava taso.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(110)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että käyttöön on otettava väliaikainen polkumyyntitulli, joka asetetaan todettujen polkumyynti- ja vahinkomarginaalien alimmalle tasolle matalinta tullia koskevan säännön (lesser duty rule) mukaisesti.
(111)
Siksi edellä esitetyn perusteella väliaikaisen polkumyyntitullin pitäisi olla 35,7 prosenttia.
3. Toimenpiteiden muoto
(112)
Polkumyyntitoimenpiteiden muoto voi vaihdella, vaikka tarkoituksena onkin poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. Tutkimusajanjakson jälkeen Kiinasta peräisin olevan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnan on havaittu nousseen huomattavasti vahinkoa aiheuttavan tason yläpuolelle. Näissä olosuhteissa ja ottaen huomioon, että näille markkinoille on ollut aiemmin ominaista hintojen voimakas vaihtelevuus, toimenpiteiden sopivimmaksi muodoksi katsotaan tässä tapauksessa vähimmäistuontihinnan muodossa perittävä tulli. Vähimmäistuontihinnalla varmistetaan, ettei tarkasteltavana olevaa tuotetta myydä vahinkoa aiheuttavaan hintaan ja ettei sen hinta nouse kohtuuttomasti silloin, kun hinta on jo riittävän korkea. Vähimmäistuontihinnan voidaan odottaa vakauttavan markkinoita, koska sillä varmistetaan yhteisön tuotannonalan kannalta sopiva hintataso, jonka ansiosta yhteisön tuotannonala voi toimia kestävissä taloudellisissa olosuhteissa, ja samalla se toimii vertailukohtana, jonka avulla tuojat ja käyttäjät voivat suunnitella liiketoimintaansa riittävän ajoissa.
(113)
Vähimmäistuontihinta perustuu vahinkomarginaalin soveltamiseen vahingon korjaavaa tasoa laskettaessa käytettyihin vientihintoihin tutkimusajanjakson aikana. Tämän perusteella vähimmäistuontihinta on siis 227 euroa tonnilta.
4. Täytäntöönpano
(114)
Kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, yli 80 mm:n koksin tuonnissa käytetään samaa tullinimikkeistöä kuin alle 80 mm:n koksin tuonnissa. Nämä kaksi tuotetta eroavat toisistaan vain kokonsa suhteen, mutta ne on suunnattu kahdelle eri tuotannonalalle ja yhteisössä niitä valmistavat pääasiassa eri tuottajat. Tällä asetuksella on tarkoitus säädellä ainoastaan yhteisössä vapaaseen liikkeeseen laskettavan, yli 80 mm:n koksin tuontia. Koska alle 80 mm:n tuontikoksi voi sisältää tietyn prosenttiosuuden yli 80 mm:n koksia, on varmistettava, ettei yli 80 mm:n koksia koskevan tullin käyttöönotto johda siihen, että tullia sovelletaan tarpeettomasti alle 80 mm:n koksiin sekatoimitusten yhteydessä.
(115)
Tästä syystä polkumyyntitullia pitäisi soveltaa läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaan hiilikoksiin, jota toimitetaan seoksissa, jotka sisältävät sekä läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia että läpimitaltaan pienempinä kappaleina olevaa hiilikoksia, paitsi jos on määritetty, että sekatoimituksen nettokuivapainosta enintään 20 prosenttia on läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia. Läpimitaltaan yli 80 mm:n kappaleina olevan hiilikoksin määrä seoksissa voidaan määrittää ottamalla näytteitä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (9) 68-70 artiklan mukaisesti. Tapauksissa, joissa läpimitaltaan yli 80 mm:n kappaleina olevan hiilikoksin määrä määritellään näytteiden pohjalta, näyte valitaan ISO 18238:2006 -standardin mukaisesti.
(116)
Mikäli kuitenkin havaitaan, että hiilikoksiseosta (yli 80 mm:n ja alle 80 mm:n hiilikoksin seosta) on tuotu yhteisöön ja laskettu yhteisössä liikkeelle CN-koodiin ex 2704 00 19 luokiteltuna ja että sitä on tämän jälkeen seulottu ja myyty yli 80 mm:n koksina, se katsotaan tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi ja siihen sovelletaan tämän asetuksen säännöksiä.
5. Loppusäännökset
(117)
Komissio myöntää, että ennen lopullisen määrityksen aikaan saamista on tutkittava tarkemmin monia osatekijöitä, kuten tuontimääriä ja -hintoja, erityisesti vuoden 2004 osalta, sitä, kuinka Kiinan hallituksen viimeaikaiset, koksin vientiä koskevat päätökset vaikuttavat yhteisöön ja maailmanmarkkinoihin, sekä vähimmäistuontihintaan sovellettavan indeksointijärjestelmän toteuttamiskelpoisuutta. Tutkimuksen tähän vaiheeseen mennessä kerätyt ja tutkitut tiedot kertovat kuitenkin selvästi polkumyynnistä, vahingosta, sekä polkumyynnin ja vahingon välisestä syy-yhteydestä ja osoittavat, ettei toimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön etujen vastaista. Näin ollen voidaan todeta, ettei se, että edellä mainituista osatekijöistä on saatava lisää tietoja ja niitä on tutkittava tarkemmin ennen lopullisen määrityksen tekemistä, estä millään tavalla ottamasta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä.
(118)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä.
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli CN-koodiin ex 2704 00 19 (Taric-koodi 2704001910) kuuluvan, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevan hiilikoksin (yli 80 mm:n koksin) tuonnissa. Kappaleiden läpimitta määritetään ISO 728:1995 -standardin mukaisesti.
2. Ensimmäisessä kohdassa kuvattuihin tuotteisiin sovellettavan väliaikaisen polkumyyntitullin määrä on vähimmäistuontihinnan (227 euroa tonnilta) ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan välinen erotus, aina kun jälkimmäinen hinta on vähimmäistuontihintaa pienempi.
3. Polkumyyntitullia pitäisi soveltaa läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaan hiilikoksiin, jota toimitetaan seoksissa, jotka sisältävät sekä läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia että läpimitaltaan pienempinä kappaleina olevaa hiilikoksia, paitsi jos on määritetty, että sekatoimituksen nettokuivapainosta enintään 20 prosenttia on läpimitaltaan yli 80 millimetrin kappaleina olevaa hiilikoksia. Läpimitaltaan yli 80 mm:n kappaleina olevan hiilikoksin määrä seoksissa voidaan määrittää ottamalla näytteitä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 68-70 artiklan mukaisesti. Tapauksissa, joissa läpimitaltaan yli 80 mm:n kappaleina olevan hiilikoksin määrä määritellään näytteiden pohjalta, näytteet valitaan ISO 18238:2006 -standardin mukaisesti.
4. Jos tavara on vahingoittunut ennen sen luovutusta liikkeeseen ja sen vuoksi siitä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa suhteutetaan tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (10) 145 artiklan mukaisesti, edellä määritettyä vähimmäistuontihintaa alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. Tällöin maksettava tulli on samansuuruinen kuin alennetun vähimmäistuontihinnan ja alennetun vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
6. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat pyytää yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2007.