Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF
af 31. marts 2004
om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester ("forsyningsvirksomhedsdirektivet")
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2, artikel 55 og artikel 95,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg(2),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(3),
efter proceduren i traktatens artikel 251(4), på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 9. december 2003, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) I forbindelse med nye ændringer af Rådets direktiv 93/38/EØF af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation(5), som er nødvendige for at imødekomme de krav om forenkling og modernisering, der er fremsat af både ordregiverne og de økonomiske aktører i forbindelse med deres reaktion på den grønbog, der blev vedtaget af Kommissionen den 27. november 1996, bør direktivet for klarhedens skyld omarbejdes. Det foreliggende direktiv er baseret på Domstolens retspraksis, navnlig retspraksis vedrørende tildelingskriterier, som klarlægger ordregivernes muligheder for at opfylde den relevante offentligheds behov, herunder på det miljømæssige og sociale område, forudsat at sådanne kriterier er knyttet til kontraktens genstand, ikke giver ordregiveren ubegrænset valgfrihed, udtrykkeligt er omtalt og opfylder de grundlæggende principper i betragtning 9.
(2) En væsentlig grund til at indføre bestemmelser om samordning af udbudsprocedurerne i disse sektorer er, at medlemsstaternes myndigheder på forskellig måde kan øve indflydelse på disse virksomheders adfærd, navnlig ved at have kapitalinteresser i dem eller ved at være repræsenteret i deres administrations-, ledelses- eller tilsynsorganer.
(3) En anden hovedårsag til, at en samordning af de udbudsprocedurer, som ordregivere i disse sektorer anvender, er nødvendig, er, at markederne er lukkede, fordi medlemsstaterne meddeler særlige eller eksklusive rettigheder vedrørende levering, tilrådighedsstillelse eller drift af net til ydelse af den pågældende tjeneste.
(4) EF-lovgivningen, navnlig Rådets forordning (EØF) nr. 3975/87 af 14. december 1987 om fastsættelse af fremgangsmåden ved anvendelse af konkurrencereglerne på virksomheder i luftfartssektoren(6) og forordning (EØF) nr. 3976/87 af 14. december 1987 om anvendelse af artikel 85, stk. 3, på visse kategorier af aftaler og samordnet praksis inden for luftfartssektoren(7), tilsigter øget konkurrence mellem selskaber, der driver lufttransport til betjening af offentligheden. Derfor bør disse selskaber ikke være omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. I betragtning af konkurrencesituationen inden for søtransport i Fællesskabet ville det også være uhensigtsmæssigt, om kontrakterne i denne sektor skulle underlægges dette direktiv.
(5) Direktiv 93/38/EØF dækker i øjeblikket visse kontrakter, der indgås af ordregivere i telekommunikationssektoren. Som omtalt i fjerde rapport om gennemførelsen af EU's lovpakke for telesektoren af 25. november 1998 er der vedtaget et lovgrundlag med henblik på åbning af denne sektor. En af følgerne heraf er, at der i denne sektor er blevet indført effektiv konkurrence, både retligt og faktisk. Kommissionen har som information og i betragtning af denne situation offentliggjort en liste over de telekommunikationstjenester(8), der allerede kan udelukkes fra nævnte direktivs anvendelsesområde ifølge dets artikel 8. I syvende rapport om gennemførelsen af EU's lovpakke for telesektoren af 26. november 2001 bekræftes det, at der er gjort yderligere fremskridt. Det er derfor ikke længere nødvendigt at regulere indkøb, der foretages af ordregivere i denne sektor.
(6) Det er derfor ikke længere hensigtsmæssigt at opretholde Det Rådgivende Udvalg for Telekommunikationskontrakter, der blev nedsat ved Rådets direktiv 90/531/EØF af 17. september 1990 om fremgangsmåderne ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation(9).
(7) Udviklingen inden for telekommunikationssektoren bør dog fortsat overvåges, og forholdene bør tages op til fornyet behandling, hvis det viser sig, at der ikke længere er reel konkurrence i sektoren.
(8) Erhvervelse af taletelefoni-, telex-, mobiltelefoni-, personsøgnings- og satellittjenester er ikke omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 93/38/EØF. Formålet med disse undtagelser var at tage hensyn til det forhold, at de pågældende tjenesteydelser ofte kun kunne udføres af en enkelt tjenesteyder i et bestemt geografisk område på grund af manglende reel konkurrence og særlige eller eksklusive rettigheder. Med indførelsen af reel konkurrence i telekommunikationssektoren er disse undtagelser ikke længere berettigede. Derfor skal erhvervelse af sådanne telekommunikationstjenester være omfattet af nærværende direktivs anvendelsesområde.
(9) For at sikre øget konkurrence ved offentlige kontrakter indgået af enheder inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester bør der udarbejdes bestemmelser om fællesskabssamordning ved kontrakter over en vis værdi. Denne samordning sker på grundlag af kravene i EF-traktatens artikel 14, 28 og 49 og Euratom-traktatens artikel 97, nemlig princippet om ligebehandling, som princippet om ikke-forskelsbehandling blot er en særlig udformning af, princippet om gensidig anerkendelse, princippet om proportionalitet samt princippet om gennemsigtighed. I betragtning af karakteren af de sektorer, der berøres af en sådan samordning, bør denne samordning, samtidig med at den sikrer anvendelsen af nævnte principper, danne grundlag for loyal handelspraksis og være så fleksibel som muligt.
For offentlige kontrakter, hvis værdi er lavere end den, der udløser anvendelse af bestemmelserne om fællesskabssamordning, kan der henvises til Domstolens retspraksis, som fastslår, at ovennævnte regler og principper i EF-traktaten finder anvendelse.
(10) For at sikre reel åbning af markedet samt passende ligevægt i anvendelsen af udbudsreglerne inden for vand- og energiforsyning, transport og posttjenester må de pågældende virksomheder defineres på anden måde end ved henvisning til deres retlige form. Det bør derfor sikres, at princippet om ligebehandling af ordregivere i den offentlige og den private sektor ikke anfægtes. Det skal desuden i overensstemmelse med traktatens artikel 295 sikres, at medlemsstaternes ejendomsretlige ordninger ikke berøres.
(11) Medlemsstaterne bør sikre, at et offentligretligt organ, der afgiver tilbud i forbindelse med en udbudsprocedure, ikke forårsager konkurrenceforvridning i forhold til private tilbudsgivere.
(12) I henhold til traktatens artikel 6 skal miljøbeskyttelseskrav integreres i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktioner som nævnt i traktatens artikel 3, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling. Dette direktiv præciserer således, hvordan ordregiverne kan bidrage til miljøbeskyttelse og til fremme af bæredygtig udvikling, samtidig med at de sikres mulighed for at opnå det bedste forhold mellem kvalitet og pris i kontrakterne.
(13) Dette direktiv er ikke til hinder for, at der indføres eller anvendes foranstaltninger, som er nødvendige for at beskytte den offentlige orden, den offentlige sædelighed og den offentlige sikkerhed, sundheden, menneskers og dyrs liv og plantesundheden, navnlig med henblik på en bæredygtig udvikling, forudsat at disse foranstaltninger er i overensstemmelse med traktaten.
(14) Rådets afgørelse 94/800/EF af 22. december 1994 om indgåelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af de aftaler, der er resultatet af de multilaterale forhandlinger i Uruguay-rundens regi (1986-1994), for så vidt angår de områder, der hører under Fællesskabets kompetence(10), godkendte bl.a. Verdenshandelsorganisationens (WTO) aftale om offentlige indkøb, i det følgende benævnt "WTO-aftalen", der har til formål at opstille et internationalt sæt af regler om afbalancerede rettigheder og forpligtelser i forbindelse med offentlige kontrakter med henblik på at liberalisere og skabe vækst i verdenshandelen. Under hensyn til Fællesskabets internationale rettigheder og forpligtelser som følge af godkendelsen af WTO-aftalen, er det den ordning, der er fastsat iWTO-aftalen, der gælder for tilbudsgivere og varer fra tredjelande, der har undertegnet denne. WTO-aftalen har ingen direkte virkning. De ordregivende myndigheder, der er omfattet af WTO-aftalen, og som efterkommer nærværende direktiv og anvender dette over for økonomiske aktører fra tredjelande, der har undertegnet WTO-aftalen, overholder således denne. Disse samordningsbestemmelser bør tillige sikre økonomiske aktører fra Fællesskabet betingelser for deltagelse i offentlige kontrakter, der er lige så gunstige som de betingelser, der gives økonomiske aktører fra de tredjelande, der har tiltrådt WTO-aftalen.
(15) Inden de ordregivende myndigheder indleder en udbudsprocedure, kan de ved hjælp af en "teknisk dialog" søge eller modtage rådgivning, der kan benyttes til at udarbejde udbudsbetingelserne, dog forudsat at en sådan rådgivning ikke har til følge, at konkurrence forhindres.
(16) I betragtning af bygge- og anlægskontrakters forskelligartethed, bør de ordregivende myndigheder kunne anvende såvel separat som fælles udbud for arbejdets udførelse og projektering. Dette direktiv foreskriver hverken separat eller fælles udbud. Beslutningen om enten separat eller fælles tildeling af en kontrakt bør træffes ud fra kvalitative og økonomiske kriterier, der kan fastsættes i den nationale lovgivning.
En kontrakt kan kun betragtes som en bygge- og anlægskontrakt, hvis dens genstand specifikt omfatter udførelse af de aktiviteter, der er omhandlet i bilag XII, også selv om kontrakten omfatter andre tjenesteydelser, der er nødvendige for udførelsen af sådanne aktiviteter. Tjenesteydelseskontrakter, herunder vedrørende forvaltning af ejendomme, kan under visse omstændigheder omfatte bygge- og anlægsarbejde. Hvis sådant bygge- og anlægsarbejde imidlertid er accessorisk i forhold til kontraktens hovedformål og kun en mulig følge heraf eller et supplement hertil, berettiger det forhold, at kontrakten omfatter sådant bygge- anlægsarbejde, ikke til at betragte den som en bygge- og anlægskontrakt.
Med henblik på at beregne den anslåede værdi af en bygge- og anlægskontrakt er det hensigtsmæssigt at basere sig på værdien af selve bygge- og anlægsarbejderne og den anslåede værdi af eventuelle leverancer og tjenesteydelser, som ordregiverne stiller til rådighed for entreprenørerne, hvis disse tjenesteydelser eller leverancer er nødvendige for udførelsen af de pågældende arbejder. De i dette afsnit nævnte tjenesteydelser er dem, som ydes af ordregiverne ved hjælp af deres eget personale. Derimod skal værdien af tjenesteydelseskontrakter beregnes efter reglerne for tjenesteydelseskontrakter, uanset om de stilles til rådighed for en entreprenør med henblik på senere udførelse af arbejder.
(17) For at anvende bestemmelserne i dette direktiv og under hensyn til overvågningen beskrives tjenesteydelsesområdet bedst ved at inddele det i kategorier, der svarer til bestemte positioner i en fælles nomenklatur, og ved at samle dem i to bilag, bilag XVII A og bilag XVII B, alt efter hvilken ordning de falder ind under. For så vidt angår tjenesteydelserne i bilag XVII B berører bestemmelserne i dette direktiv ikke anvendelsen af specifikke fællesskabsregler på de pågældende tjenesteydelser.
(18) For så vidt angår offentlige tjenesteydelseskontrakter bør dette direktiv i en overgangsperiode kun finde fuld anvendelse på kontrakter, for hvilke dets bestemmelser vil gøre det muligt at udnytte alle muligheder for en øget samhandel ud over landegrænserne. Kontrakter om udførelse af andre tjenesteydelser skal overvåges i en overgangsperiode, inden der træffes afgørelse om, hvorvidt dette direktiv skal finde fuld anvendelse på dem. Med henblik herpå er det nødvendigt at definere en overvågningsmekanisme. Denne overvågningsmekanisme skal samtidig give alle interesserede kredse mulighed for at få adgang til alle relevante oplysninger.
(19) Det er hensigtsmæssigt at undgå hindringer for den frie udveksling af tjenesteydelser. Tjenesteyderne kan derfor være såvel fysiske personer som juridiske personer. Dette direktiv berører ikke anvendelsen på nationalt plan af regler vedrørende betingelserne for udøvelse af en aktivitet eller et erhverv, hvis de er i overensstemmelse med fællesskabsretten.
(20) En række nye elektroniske indkøbsteknikker er under stadig udvikling. Disse teknikker bidrager til at øge konkurrencen og forenkle de offentlige indkøb, navnlig fordi deres anvendelse giver besparelser både i tid og omkostninger. Ordregiverne kan anvende disse elektroniske indkøbsteknikker, forudsat at det sker i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv og principperne om lige behandling, ikke-forskelsbehandling og gennemsigtighed. I den forbindelse kan et tilbud fra en tilbudsgiver, især som led i en rammeaftale eller hvor et dynamisk indkøbssystem anvendes, have form af tilbudsgiverens elektroniske katalog, hvis der er anvendt de kommunikationsmidler, som ordregiveren har valgt i henhold til artikel 48.
(21) Under hensyn til de elektroniske indkøbssystemers hurtige udbredelse bør der allerede på nuværende tidspunkt fastsættes passende regler, så ordregivere fuldt ud kan udnytte systemernes muligheder. Derfor bør et fuldt elektronisk dynamisk indkøbssystem til sædvanlige indkøb defineres, og der bør fastsættes særlige regler for et sådant systems indførelse og funktion for at sikre en korrekt behandling af enhver økonomisk aktør, som ønsker at deltage deri. Enhver økonomisk aktør, der afgiver et vejledende tilbud i overensstemmelse med udbudsbetingelserne, og som opfylder udvælgelseskriterierne, bør kunne tilslutte sig et sådant system. Denne indkøbsteknik gør det muligt for ordregiverne ved oprettelse af en liste over allerede valgte tilbudsgivere og ved, at nye tilbudsgivere får mulighed for at tilslutte sig, at råde over et særlig bredt udvalg af tilbud - takket være de anvendte elektroniske midler - og således sikre optimal udnyttelse af de offentlige midler på grundlag af omfattende konkurrence.
(22) Elektroniske auktioner er en teknik, der vil brede sig, og der bør derfor fastlægges en fællesskabsdefinition af disse auktioner, som bør være omfattet af specifikke regler for at sikre, at de afvikles i overensstemmelse med principperne om ligebehandling, ikke-forskelsbehandling og gennemsigtighed. De elektroniske auktioner bør derfor kun omfatte bygge- og anlægs- samt vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter, for hvilke der kan fastsættes nøjagtige specifikationer. Dette kan navnlig være tilfældet i forbindelse med tilbagevendende indkøbs-, bygge- og anlægs- samt tjenesteydelseskontrakter. Af samme grund bør det på et hvilket som helst tidspunkt af den elektroniske auktion kunne fastslås, hvordan tilbudsgiveren er klassificeret. Anvendelse af elektroniske auktioner gør det muligt for ordregivere at anmode tilbudsgiverne om at fremlægge nye og lavere priser og, når kontrakten tildeles på grundlag af det økonomisk mest fordelagtige tilbud, ligeledes at forbedre andre elementer i tilbuddet end prisen. For at sikre at gennemsigtighedsprincippet overholdes, kan kun elementer, der kan vurderes automatisk ad elektronisk vej, uden at ordregiveren deltager heri og/eller har mulighed for at foretage en reel vurdering heraf, gøres til genstand for elektroniske auktioner, dvs. kun elementer, der er kvantificerbare, således at de kan udtrykkes i tal eller i procent. Derimod bør de aspekter af et tilbud, der indebærer en vurdering af ikke-kvantificerbare elementer, ikke gøres til genstand for elektroniske auktioner. Visse bygge- og anlægs- samt tjenesteydelseskontrakter, der involverer en intellektuel indsats som f.eks. projektering af bygge- og anlægsarbejder, bør derfor ikke gøres til genstand for elektroniske auktioner.
(23) I medlemsstaterne har der udviklet sig visse centrale indkøbsteknikker. Flere ordregivende myndigheder har til opgave at forestå indkøb eller indgå offentlige kontrakter/rammeaftaler for andre ordregivere. På grund af de store mængder, der indkøbes, vil disse teknikker bidrage til at øge konkurrencen og forenkle de offentlige indkøb. Der bør derfor indføres en fællesskabsdefinition af indkøbscentraler til brug for ordregiverne. Det bør ligeledes fastlægges, på hvilke betingelser under iagttagelse af principperne om ikke-forskelsbehandling og lige-behandling ordregivere, der anskaffer sig bygge- og anlægsarbejder, varer og/eller tjenesteydelser gennem en indkøbscentral, kan anses for at have overholdt bestemmelserne i dette direktiv.
(24) For at tage hensyn til de forskellige forhold i medlemsstaterne skal det overlades til medlemsstaterne at give ordregiverne mulighed for at anvende indkøbscentraler, dynamiske indkøbssystemer og elektroniske auktioner som defineret og reguleret i dette direktiv.
(25) Der bør fastlægges en passende definition af begrebet særlige og eksklusive rettigheder. Af denne definition følger, at det ikke i sig selv vil udgøre særlige eller eksklusive rettigheder i dette direktivs betydning, at en virksomhed til opbygningen af net eller havne- eller lufthavnsanlæg kan benytte ekspropriation eller brug af en servitut eller placere netudstyr på, under eller over offentlig vej. At en virksomhed leverer drikkevand, elektricitet, gas eller varme til et net, der drives af et foretagende, der har særlige eller eksklusive rettigheder, som er meddelt af en kompetent myndighed i den pågældende medlemsstat, udgør heller ikke i sig selv en særlig eller eksklusiv rettighed som omhandlet i dette direktiv. På samme måde kan rettigheder, som en medlemsstat i en eller anden form, også via koncessionskontrakter, har givet et begrænset antal virksomheder på grundlag af objektive, forholdsmæssigt afpassede og ikke-diskriminerende kriterier, som giver enhver interesseret, der opfylder dem, mulighed for at drage fordel af dem, heller ikke betragtes som eksklusive eller særlige rettigheder.
(26) Det er hensigtsmæssigt for ordregivere at anvende fælles udbudsregler i forbindelse med deres aktiviteter inden for vandforsyning, og at disse regler også finder anvendelse, når ordregivende myndigheder som omhandlet i dette direktiv indgår kontrakter for deres aktiviteter vedrørende vandbygningsprojekter, kunstvanding, dræning samt bortledning og rensning af spildevand. Udbudsregler af den type, som foreslås for indkøbskontrakter, er imidlertid uegnede i forbindelse med køb af vand i betragtning af nødvendigheden af, at forsyning finder sted fra kilder nær anvendelsesstedet.
(27) Visse foretagender, der betjener offentligheden med bustransport, er allerede udelukket fra direktiv 93/38/EØF. Sådanne foretagender bør også udelukkes fra nærværende direktiv. For at undgå, at en lang række særlige ordninger kun gælder for bestemte sektorer, bør den generelle procedure, der giver mulighed for at tage hensyn til virkningerne af markedsåbningen også finde anvendelse på alle andre foretagender, der betjener offentligheden med bustransport, end dem, som er udelukket fra anvendelsesområdet for direktiv 93/38/EØF i henhold til dets artikel 2, stk. 4.
(28) Under hensyn til den yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester og til, at disse tjenester leveres via et net af såvel ordregivende myndigheder som offentlige virksomheder og andre virksomheder, bør det fastsættes, at kontrakter, der indgås af ordregivere, som tilbyder posttjenester, underkastes reglerne i dette direktiv, herunder artikel 30, der sikrer anvendelse af principperne i betragtning 9 og samtidig etablerer en ramme for redelig handelspraksis og giver større fleksibilitet end bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter(11). Ved definitionen af de pågældende aktiviteter bør der tages hensyn til definitionerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/67/EF af 15. december 1997 om fælles regler for udvikling af Fællesskabets indre marked for posttjenester og forbedring af disse tjenesters kvalitet(12).
Uanset deres retsstilling er virksomheder, der udbyder posttjenester, ikke i øjeblikket omfattet af reglerne i direktiv 93/38/EØF. Tilpasningen af procedurer for indgåelse af kontrakter til dette direktiv kunne derfor tage længere tid at gennemføre for sådanne virksomheder end for virksomheder, der allerede er omfattet af disse regler, og som kun skal tilpasse deres procedurer til ændringerne i nærværende direktiv. Det bør derfor være tilladt at udsætte direktivets anvendelse for at få tid nok til tilpasningen. Da der forekommer mange forskellige situationer i sådanne virksomheder, bør medlemsstaterne have mulighed for at indføre en overgangs-periode for direktivets anvendelse på ordregivere i postsektoren.
(29) Kontrakter kan indgås for at dække behovene for flere aktiviteter, der kan være underlagt forskellige juridiske ordninger. Det skal fremgå klart, at de retsregler, der gælder for en enkelt kontrakt, der omfatter flere aktiviteter, bør være de regler, der gælder for den aktivitet, som den først og fremmest tager sigte på. Hvilken aktivitet kontrakten først og fremmest tager sigte på, fastslås på grundlag af den analyse af, hvilke behov den specifikke kontrakt skal dække, som ordregiveren foretager for at vurdere kontraktens værdi og udarbejde udbuds-betingelserne. I visse tilfælde, f.eks. ved køb af ét enkelt stykke udstyr til gennemførelse af aktiviteter, for hvilke der mangler oplysninger, som gør det muligt at vurdere, hvor meget det skal bruges i forbindelse med de forskellige aktiviteter, kan det være objektivt umuligt at fastslå, hvilken aktivitet kontrakten først og fremmest tager sigte på. Det bør fastsættes, hvilke regler der skal gælde i disse tilfælde.
(30) Uden herved at berøre Fællesskabets internationale forpligtelser, er det hensigtsmæssigt at lette gennemførelsen af dette direktiv, særlig ved at forenkle tærskelværdierne og ved at lade bestemmelserne om oplysning af deltagerne vedrørende de afgørelser, der træffes i forbindelse med udbudsprocedurerne og resultaterne heraf, gælde for samtlige ordregivere, uanset hvilken sektor de hører ind under. Af hensyn til Den Monetære Union bør tærskelværdier fastsættes i euro. Derfor bør tærskelværdier fastsættes i euro, på en sådan måde, at det bliver lettere at anvende disse bestemmelser, samtidig med at tærskelværdierne i WTO-aftalen, som er udtrykt i særlige trækningsrettigheder (SDR), overholdes. I denne sammenhæng vil det også være hensigtsmæssigt at foretage en regelmæssig justering af tærskelværdierne i euro for i nødvendigt omfang at tilpasse dem til eventuelle udsving i euroens værdi i forhold til de særlige trækningsrettigheder (SDR). De tærskelværdier, der gælder for projektkonkurrencer, bør desuden være de samme som dem, der gælder for tjenesteydelseskontrakter.
(31) Der bør fastsættes bestemmelser for de tilfælde, hvor det er muligt at afstå fra at anvende samordningsprocedurerne af hensyn til statens sikkerhed eller statshemmeligheder eller fordi der gælder særlige regler om offentlige indkøb som følge af internationale aftaler, der vedrører troppestationering, eller som er specifikke for internationale organisationer.
(32) Det er nødvendigt at udelukke visse kontrakter vedrørende tjenesteydelser, leverancer og bygge- og anlægsarbejder, der tildeles en tilknyttet virksomhed, hvis hovedaktivitet er at præstere disse tjenesteydelser, leverancer eller arbejder til den sammenslutning, virksomheden er tilknyttet, og ikke at markedsføre dem. Det er også nødvendigt at udelukke visse kontrakter vedrørende tjenesteydelser, leverancer og bygge- og anlægsarbejder, som ordregiveren har tildelt et joint venture, der består af flere ordregivere, med henblik på udøvelse af de i dette direktiv omhandlede aktiviteter, og som den deltager i. Det er dog nødvendigt at undgå, at denne udelukkelse faktisk skaber konkurrenceforvridning til fordel for de virksomheder eller joint ventures, som er tilknyttet ordregiverne; der bør fastsættes et passende regelsæt, især vedrørende grænser for, hvor stor en del af omsætningen virksomhederne må skaffe fra markedet, således at de, når denne grænse er nået, mister muligheden for at få tildelt kontrakter uden udbud, og vedrørende sammensætningen af joint ventures og stabiliteten i forbindelserne mellem disse joint ventures og de ordregivere, som de består af.
(33) I forbindelse med tjenesteydelser er kontrakter om erhvervelse eller leje af fast ejendom eller rettigheder til sådanne goder af en sådan karakter, at det er uhensigtsmæssigt at lade udbudsreglerne finde anvendelse på dem.
(34) Voldgifts- og mæglingstjenesteydelser udføres sædvanligvis af organer eller enkeltpersoner, der er udpeget eller udvalgt på en måde, der ikke kan underlægges udbudsreglerne.
(35) I overensstemmelse med WTO-aftalen om offentlige indkøb omfatter de finansielle tjenesteydelser under dette direktiv ikke kontrakter vedrørende emission, køb, salg eller overførsel af værdipapirer eller andre finansielle instrumenter; navnlig er ordregivernes transaktioner med henblik på at rejse penge eller kapital ikke omfattet.
(36) Direktivet bør kun omfatte tjenesteydelser, der er baseret på kontrakter.
(37) I henhold til traktatens artikel 163 udgør fremme af forskning og teknologisk udvikling et af midlerne til at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets industri og den frie adgang til aftaler om tjenesteydelser bidrager til at nå dette mål. Samfinansiering af forskningsprogrammer skal ikke være omfattet af dette direktiv. Derfor skal direktivet ikke gælde for tjenesteydelseskontrakter om forskning og udvikling, bortset fra sådanne, hvis udbytte udelukkende tilhører ordregiveren til brug for egen virksomhed, forudsat at tjenesteydelsen i fuldt omfang betales af ordregiveren.
(38) For at undgå udbredelse af en lang række særlige ordninger der kun gælder for bestemte sektorer, bør den særlige ordning, der i øjeblikket gælder for virksomheder, der udnytter et geografisk område med henblik på efterforskning eller udvinding af olie, gas, kul eller andet fast brændsel, jf. artikel 3 i direktiv 93/38/EØF og artikel 12 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter(13), erstattes af den generelle procedure for fritagelse af sektorer, som er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. Det skal dog sikres, at dette sker, uden at det berører Kommissionens beslutning 93/676/EØF af 10. december 1993 om konstatering af, at udnyttelse af geografiske områder med henblik på efterforskning eller udvinding af olie eller gas i Nederlandene ikke udgør virksomhed, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b), nr. i), i Rådets direktiv 90/531/EØF, og at de foretagender, der driver denne virksomhed, ikke i Nederlandene anses for at have særlige eller eksklusive rettigheder i henhold til artikel 2, stk. 3, litra b), i dette direktiv(14), Kommissionens beslutning 97/367/EF af 30. maj 1997 om konstatering af, at udnyttelse af geografiske områder med henblik på efterforskning efter eller udvinding af olie eller gas ikke i Det Forenede Kongerige betragtes som virksomhed, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra b), nr. i), i Rådets direktiv 93/38/EØF, og at foretagender, der udøver denne virksomhed, ikke i Det Forenede Kongerige anses for at have særlige eller eksklusive rettigheder i medfør af direktivets artikel 2, stk. 3, litra b)(15), Kommissionens beslutning 2002/205/EF af 4. marts 2002 om Østrigs anmodning om at kunne anvende den særlige ordning, der er fastlagt i artikel 3 i direktiv 93/38/EØF(16), og Kommissionens beslutning 2004/73/EF om Tysklands anmodning om at kunne anvende den særlige ordning, der er fastlagt i artikel 3 i direktiv 93/38/EØF(17).
(39) Beskæftigelse og erhverv er nøgleelementer for sikringen af lige muligheder for alle og bidrager til integration i samfundet. I så henseende bidrager beskyttede værksteder og programmer for beskyttet beskæftigelse effektivt til integration eller reintegration af handicappede på arbejdsmarkedet. Men sådanne værksteder er måske ikke i stand til at få kontrakter på normale konkurrencevilkår. Derfor er det hensigtsmæssigt at fastsætte, at medlemsstaterne kan forbeholde retten til at deltage i procedurerne for tildeling af kontrakter for sådanne værksteder eller forbeholde gennemførelsen af sådanne kontrakter for programmer for beskyttet beskæftigelse.
(40) Dette direktiv bør ikke gælde for kontrakter, der har til formål at muliggøre udførelse af en af de i artikel 3-7 omhandlede aktiviteter, og ej heller for projektkonkurrencer, der afholdes med henblik på udøvelse af en sådan aktivitet, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. Der bør derfor indføres en procedure, der kan anvendes på alle de i dette direktiv omhandlede sektorer, og som gør det muligt at tage hensyn til virkningerne af en nuværende eller fremtidig åbning for konkurrence. De berørte ordregivere bør gives retssikkerhed og tilbydes en passende beslutningsprocedure, der gør det muligt på kort tid at sikre en ensartet anvendelse af fællesskabsretten på området.
(41) Hvorvidt en sektor er undergivet almindelige konkurrencevilkår, bør bedømmes ud fra objektive kriterier, der tager hensyn til den pågældende sektors særlige kendetegn. Gennemførelse og anvendelse af relevant fællesskabslovgivning om åbning af en given sektor eller en del af denne vil blive betragtet som tilstrækkeligt grundlag for en formodning om fri adgang til det pågældende marked. Hvilken relevant lovgivning der er tale om, bør fremgå af et bilag, der kan ajourføres af Kommissionen. Kommissionen tager ved ajourføringen navnlig hensyn til, om der er vedtaget foranstaltninger, der medfører en ægte åbning i konkurrencemæssig henseende af de sektorer, for hvilke der i bilag XI endnu ikke er anført retsforskrifter, f.eks. jernbanetransport. Når fri adgang til et givet marked ikke er sikret ved gennemførelsen af relevant fællesskabslovgivning, bør det påvises, at der retligt og faktisk er fri adgang til det. Med henblik herpå skal der i forbindelse med artikel 30 tages hensyn til, at en medlemsstat anvender et direktiv, som f.eks. direktiv 94/22/EF, der åbner en given sektor for konkurrence, på en anden sektor, såsom kulsektoren.
(42) De tekniske specifikationer, der udarbejdes af købere, bør sikre, at der skabes muligheder for en konkurrencesituation ved tildeling af offentlige kontrakter. Derfor bør det være muligt at afgive tilbud, så de afspejler mange forskellige tekniske løsningsmuligheder. For at dette skal kunne lade sig gøre, bør det dels være muligt at fastsætte de tekniske specifikationer i form af funktionsdygtighed og funktionelle krav, dels bør ordregiverne, hvis der refereres til en europæisk standard - eller hvor en sådan ikke findes, til en national standard - tage tilbud i betragtning, der er baseret på tilsvarende løsningsmuligheder, som opfylder ordregivernes behov, og som sikkerhedsmæssigt er tilsvarende. Tilbudsgiverne bør kunne benytte ethvert bevismiddel for at godtgøre, at der er tale om en tilsvarende løsning. Ordregiverne bør kunne begrunde enhver beslutning om, at der i et givet tilfælde ikke er tale om en tilsvarende løsning. Ordregivere, der ønsker at fastlægge miljøkrav i forbindelse med de tekniske specifikationer i en given kontrakt, kan fastsætte de specifikke miljømæssige karakteristika, som f.eks. en given produktionsmetode, og/eller virkninger af varegrupper eller tjenesteydelser. De kan, men er ikke forpligtet til at anvende de relevante specifikationer, der er fastlagt i forbindelse med miljømærkning, som f.eks. EF-miljømærket, (multi)nationale miljømærker eller eventuelle andre miljømærker, hvis kravene til mærket udvikles og vedtages på grundlag af videnskabeligt baseret information gennem en proces, i hvilken interessenter, såsom regeringsorganer, forbrugere, fabrikanter, forhandlere og miljøorganisationer, kan deltage, og hvis mærket er tilgængeligt og til rådighed for alle interesserede parter. Ordregivere bør, hvor det er muligt, fastlægge tekniske specifikationer, således at der tages hensyn til kriterier vedrørende adgangsmuligheder for handicappede eller design for samtlige brugere. De tekniske specifikationer bør være klart angivet, således at alle tilbudsgivere er klar over, hvad de af krav, som ordregiveren har stillet, omfatter.
(43) For at gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at deltage i offentlige udbud bør der fastsættes bestemmelser om underentreprise.
(44) Vilkårene for udførelse af en kontrakt er i overensstemmelse med dette direktiv, hvis de hverken direkte eller indirekte er diskriminerende, og hvis de er anført i udbudsbekendtgørelsen eller i udbudsbetingelserne. Vilkårene kan bl.a. have til formål at fremme efteruddannelse på arbejdspladsen, skaffe beskæftigelse til personer med særlige integrationsproblemer, bekæmpe arbejdsløshed eller beskytte miljøet. Som eksempler kan bl.a. nævnes krav om - ved udførelsen af kontrakten - at ansætte langtidsledige eller iværksætte uddannelsesinitiativer for ledige eller for unge, at overholde substansen i de grundlæggende konventioner fra Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), hvis de ikke er gennemført i national ret samt til at ansætte flere handicappede, end den nationale lovgivning kræver.
(45) De love, administrative bestemmelser og kollektive overenskomster, der gælder i de enkelte medlemsstater eller i Fællesskabet på det arbejdsforhold og sikkerhed på arbejdspladsen, finder anvendelse ved udførelsen af en kontrakt, hvis sådanne bestemmelser og deres anvendelse er i overensstemmelse med fællesskabsretten. I tilfælde af grænseoverskridelse, hvor en medlemsstats arbejdstagere leverer tjenesteydelser i en anden medlemsstat for at udføre en offentlig kontrakt, indeholder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser(18) de mindstekrav, der skal opfyldes i modtagerlandet over for de udstationerede arbejdstagere. Hvis den nationale lovgivning indeholder bestemmelser herom, kan tilsidesættelse af sådanne forpligtelser betragtes som en alvorlig fejl eller som en strafbar handling, der rejser tvivl om den økonomiske aktørs faglige hæderlighed, og som kan medføre, at denne økonomisk aktør udelukkes fra udbudsproceduren.
(46) I betragtning af, hvordan udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologi kan lette offentliggørelsen af udbud, rationalisere udbudsprocedurerne og gøre dem mere gennemskuelige, bør elektroniske midler ligestilles med traditionelle kommunikations- og informationsudvekslingsmidler. Der bør i størst muligt omfang vælges midler og teknologi, som er forenelig med de teknologier, der anvendes i de øvrige medlemsstater.
(47) Anvendelsen af elektroniske midler er tidsbesparende. Der bør derfor indføres bestemmelser om reduktion af minimumsfristerne, når der bruges elektroniske midler, dog under forudsætning af at disse er forenelige med de særlige bestemmelser for fremsendelsesmetoder, der er fastsat på fællesskabsplan. Det er dog nødvendigt at sikre, at de samlede reducerede frister ikke resulterer i ekstremt korte frister.
(48) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF af 13. december 1999 om en fællesskabsramme for elektroniske signaturer(19) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked ("Direktivet om elektronisk handel")(20) bør finde anvendelse på fremsendelse af oplysninger ad elektronisk vej i forbindelse med nærværende direktiv. Procedurerne for offentlige indkøb og de regler, der gælder for projektkonkurrencer om tjenesteydelser, kræver et højere sikkerhedsniveau og strengere fortrolighed end det niveau, der er fastsat i disse direktiver. Derfor bør systemerne til elektronisk modtagelse af tilbud, ansøgninger om deltagelse samt planer og projekter opfylde yderligere specifikke krav. Med henblik herpå bør anvendelsen af elektroniske signaturer, navnlig avancerede elektroniske signaturer, så vidt som muligt tilskyndes. Desuden kan eksistensen af frivillige akkrediteringsordninger udgøre en gunstig ramme for at øge niveauet for certificeringstjenesteydelser for disse anordninger.
(49) Det er hensigtsmæssigt, at deltagerne i en tildelingsprocedure underrettes om afgørelser om at indgå en rammeaftale eller at tildele en kontrakt eller at frafalde proceduren inden for frister, der er tilstrækkelig korte til ikke at gøre det umuligt at indgive anmodninger om ændringer; denne underretning bør derfor gives så hurtigt som muligt og generelt inden for 15 dage efter afgørelsen.
(50) Det bør præciseres, at ordregiverne i et offentligt udbud bør fastlægge deres udvælgelseskriterier på objektivt grundlag. Udvælgelseskriterierne ved begrænsede udbud og udbud med forhandling bør også være objektive. Disse objektive regler og kriterier indebærer ligesom udvælgelseskriterierne ikke nødvendigvis vægtning.
(51) Det er vigtigt at tage hensyn til Domstolens retspraksis i tilfælde, hvor en økonomisk aktør fremfører andre økonomiske aktørers økonomiske, finansielle eller tekniske formåen, uanset den retlige karakter af forbindelsen mellem dem, med henblik på at opfylde udvælgelses-kriterierne eller i forbindelse med kvalifikationsordninger til støtte for sin ansøgning om kvalifikation. I sidstnævnte tilfælde er det den økonomiske aktør, der skal godtgøre, at disse ressourcer faktisk vil være til rådighed for den i hele kvalifikationens gyldighedsperiode. Med henblik på kvalifikationen kan en ordregiver derfor fastsætte, hvilke krav der skal opfyldes, især kan ordregiveren kræve, f.eks. når virksomheden benytter sig af en anden virksomheds finansielle status, at denne skal hæfte, om nødvendigt solidarisk og ubegrænset.
Kvalifikationsordninger skal anvendes efter objektive regler og kriterier, der, hvis ordregiverne ønsker det, kan omfatte den økonomiske aktørs kapacitet og/eller de særlige kendetegn ved de arbejder, leverancer eller tjenesteydelser, der er omfattet af ordningen. Med henblik på kvalifikation kan ordregivere foretage deres egne undersøgelser for at vurdere de pågældende arbejders, leverancers eller tjenesteydelsers kendetegn, navnlig med hensyn til kompatibilitet og sikkerhed.
(52) I forbindelse med krav om dokumentation af særlige kvalifikationer for at kunne deltage i en udbudsprocedure eller i en projektkonkurrence anvendes de relevante fællesskabsbestemmelser om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, certifikater eller anden dokumentation for formelle kvalifikationer.
(53) Når det er relevant, eller når bygge- og anlægsarbejdernes eller tjenesteydelsernes art gør det berettiget at anvende miljøledelsesforanstaltninger eller -systemer i forbindelse med udførelsen af en kontrakt, kan det kræves, at der anvendes sådanne foranstaltninger eller systemer. Miljøledelsessystemerne kan, uanset om de er registreret i overensstemmelse med fællesskabsinstrumenterne som f.eks. forordning (EF) nr. 761/2001(21) (EMAS), vise, om virksomheden har teknisk formåen til at udføre kontrakten. Desuden bør en beskrivelse af de foranstaltninger, som virksomheden anvender for at sikre det samme miljøbeskyttelsesniveau, accepteres som alternativ dokumentation i stedet for de registrerede miljøledelsessystemer.
(54) Tildeling af kontrakter til økonomiske aktører, der har deltaget i en kriminel organisation, eller som er kendt skyldige i korruption eller svig til skade for De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser eller hvidvaskning af penge, bør undgås. Da ordregivere, der ikke er ordregivende myndigheder, måske ikke har adgang til uomtvistelige beviser i sagen, er det dog hensigtsmæssigt at overlade det til disse ordregivere, om de vil anvende udelukkelses-kriterierne i artikel 45, stk. 1 i direktiv 2004/18/EF. Pligten til at anvende disse bestemmelser bør derfor begrænses til ordregivere, der er ordregivende myndigheder. Når det er hensigtsmæssigt, bør de ordregivende myndigheder bede potentielle ansøgere, udvalgte ansøgere og tilbudsgivere om at fremlægge passende dokumentation, og hvis de er i tvivl om disses personlige forhold, kan de bede den pågældende medlemsstats kompetente myndigheder om hjælp. Udelukkelse af sådanne økonomiske aktører bør ske, så snart den ordregivende myndighed får kendskab til en dom for sådanne overtrædelser, der er afsagt i henhold til national ret og er endelig og dermed retskraftig.
Hvis den nationale ret indeholder bestemmelser herom, kan tilsidesættelse af miljølovgivning eller lovgivning om ulovlige aftaler i offentlige kontrakter, der har været genstand for en endelig dom eller afgørelse med tilsvarende virkning, betragtes som en strafbar handling, der rejser tvivl om den økonomiske aktørs faglige hæderlighed, eller som en alvorlig fejl.
Tilsidesættelse af nationale bestemmelser om gennemførelse af Rådets direktiv 2000/78/EF(22) og 76/207/EØF(23) vedrørende ligebehandling af arbejdstagere, som har været genstand for en endelig dom eller afgørelse med tilsvarende virkning, kan betragtes som en strafbar handling, der rejser tvivl om den pågældende økonomiske aktørs faglige hæderlighed, eller som en alvorlig fejl.
(55) Tildelingen af kontrakten skal foretages på grundlag af objektive kriterier, der sikrer, at principperne om gennemsigtighed, ikke-forskelsbehandling og ligebehandling overholdes, og at tilbuddene vurderes på reelle konkurrencevilkår. Derfor bør der kun tillades anvendelse af to tildelingskriterier, nemlig "den laveste pris" og "det økonomisk mest fordelagtige tilbud".
For at sikre overholdelsen af princippet om ligebehandling ved tildelingen af kontrakter bør der indføres pligt - i overensstemmelse med retspraksis - til at fastholde den nødvendige gennemsigtighed, for at alle tilbudsgivere kan være rimeligt informeret om de kriterier og regler, der anvendes til afdækning af det økonomisk mest fordelagtige tilbud. Ordregiverne skal derfor oplyse, hvilke tildelingskriterier de anvender, og hvordan de vægter kriterierne, på et så tidligt tidspunkt, at tilbudsgiverne har disse oplysninger, når de udarbejder deres tilbud. Ordregiverne kan i særlige tilfælde undlade at oplyse, hvordan de vægter tildelingskriterierne, når en sådan vægtning ikke kan fastsættes i forvejen, især på grund af kontraktens kompleksitet, men de skal kunne begrunde dette. I disse tilfælde skal de oplyse kriteriernes prioriterede rækkefølge med de vigtigste først.
Når ordregiverne vælger at tildele kontrakten til den, der har givet det økonomisk mest fordelagtige tilbud, vurderer de tilbuddene for at fastslå, hvilket der indebærer det bedste forhold mellem kvalitet og pris. Med henblik herpå fastsætter de økonomiske og kvalitative kriterier, der tilsammen skal gøre det muligt at fastslå, hvilket tilbud er det økonomisk mest fordelagtigt for ordregiveren. Disse kriterier fastsættes ud fra kontraktsgenstanden, idet de skal gøre det muligt at vurdere de enkelte tilbuds resultatniveau i forhold til kontraktsgenstanden som defineret i de tekniske specifikationer og at måle forholdet mellem kvalitet og pris for hvert tilbud. For at sikre ligebehandling skal tildelingskriterierne gøre det muligt at sammenligne tilbuddene og vurdere dem objektivt. Hvis disse betingelser er opfyldt, kan økonomiske og kvalitative tildelingskriterier, f.eks. dem, der vedrører opfyldelsen af miljøkrav, give ordregiveren mulighed for at opfylde den berørte almenheds behov som anført i kontraktspecifikationerne. Under samme omstændigheder kan en ordregiver anvende kriterier, der skal opfylde sociale krav, navnlig svarende til behov - som defineret i kontraktspecifikationerne - hos særligt ugunstigt stillede befolkningsgrupper, hvortil hører modtagerne/brugerne af de bygge- og anlægsarbejder, vareindkøb eller tjenesteydelser, der er omfattet af kontrakten.
(56) Tildelingskriterierne bør ikke berøre anvendelsen af nationale bestemmelser om vederlag for visse tjenesteydelser, f.eks. arkitekt-, ingeniør- og advokatydelser.
(57) Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1182/71 af 3. juni 1971 om fastlæggelse af regler for tidsfrister, datoer og tidspunkter(24) finder anvendelse på beregningen af fristerne i dette direktiv.
(58) Dette direktiv berører ikke Fællesskabets eller medlemsstaternes bestående internationale forpligtelser, ligesom det ikke berører anvendelsen af andre bestemmelser i traktaten, bl.a. artikel 81 og 86.
(59) Dette direktiv må ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser for så vidt angår de i bilag XXV anførte frister for medlemsstaternes overholdelse af direktiv 93/38/EØF.
(60) De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen.(25)
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
INDHOLDSFORTEGNELSE
TABELPOSITION
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM UDBUD OG PROJEKTKONKURRENCER
KAPITEL I
Grundbegreber
Artikel 1
Definitioner
1. I dette direktiv anvendes definitionerne i denne artikel.
2. a) Ved "vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter" forstås gensidigt bebyrdende aftaler, som indgås skriftligt mellem en eller flere ordregivere, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, og en eller flere entreprenører, leverandører, eller tjenesteydere.
b) Ved "bygge- og anlægskontrakter" forstås kontrakter angående enten udførelse eller både projektering og udførelse af arbejder, vedrørende en af de aktiviteter, der er defineret i bilag XII, eller bygge- og anlægsarbejde, eller vedrørende udførelsen ved et hvilket som helst middel af et bygge- og anlægsarbejde, der svarer til et behov, som ordregiveren har præciseret. Ved "bygge- og anlægsarbejde" forstås resultatet af et sæt bygge- og anlægsaktiviteter bestemt til i sig selv at udfylde en økonomisk eller teknisk funktion.
c) Ved "vareindkøbskontrakter" forstås andre kontrakter end dem, der er omhandlet i litra b), og som vedrører køb, leasing eller leje med eller uden forkøbsret af varer.
En kontrakt, som vedrører levering af varer, og som accessorisk omfatter monterings- og installationsarbejde, betragtes som en "vareindkøbskontrakt".
d) Ved "tjenesteydelseskontrakter" forstås kontrakter, bortset fra bygge- og anlægskontrakter og vareindkøbskontrakter, som vedrører tjenesteydelser nævnt i bilag XVII.
En kontrakt, der vedrører både varer og tjenesteydelser som defineret i bilag XVII betragtes som en "tjenesteydelseskontrakt", hvis værdien af de pågældende tjenesteydelser overstiger værdien af de varer, kontrakten omfatter.
En kontrakt, som vedrører de tjenesteydelser, der er defineret i bilag XVII og som kun accessorisk i forhold til kontraktens hovedgenstand omfatter de aktiviteter, der er defineret i bilag XII, betragtes som en offentlig tjenesteydelseskontrakt.
3. a) Ved "koncessionskontrakt om bygge- og anlægsarbejder" forstås en kontrakt med samme karakteristika som bygge- og anlægskontrakter bortset fra, at vederlaget for det arbejde, som skal præsteres, enten udelukkende består i retten til at udnytte bygge- og anlægsarbejdet, eller i denne ret sammen med betaling af en pris.
b) Ved "koncessionskontrakt om tjenesteydelser" forstås en kontrakt med samme karakteristika som tjenesteydelseskontrakter bortset fra, at vederlaget for den tjenesteydelse, som skal præsteres, enten udelukkende består i retten til at udnytte tjenesteydelsen, eller i denne ret sammen med betaling af en pris.
4. Ved "rammeaftale" forstås en aftale indgået mellem en eller flere ordregivere, som nævnt i artikel 2, stk. 2, og en eller flere virksomheder med det formål at fastsætte vilkårene for de kontrakter, der skal indgås i løbet af en given periode, især med hensyn til pris og i givet fald påtænkt mængde.
5. Ved "dynamisk indkøbssystem" forstås en fuldt elektronisk indkøbsproces for almindelige indkøb, der er generelt tilgængelige på markedet og opfylder ordregiverens krav; processen er endvidere tidsbegrænset og under hele sin varighed åben for enhver økonomisk aktør, der opfylder udvælgelseskriterierne og har afgivet et vejledende tilbud, der er i overensstemmelse med udbudsbetingelserne.
6. Ved "elektronisk auktion" forstås en gentagen proces, hvor nye og lavere priser og/eller nye værdier for visse elementer i tilbuddene præsenteres ad elektronisk vej efter den første fuldstændige vurdering af tilbuddene, således at disse kan klassificeres på grundlag af automatisk behandling. Visse tjenesteydelseskontrakter og visse bygge- og anlægskontrakter, der involverer en intellektuel indsats som f.eks. projektering af bygge- og anlægsarbejder, kan derfor ikke gøres til genstand for elektroniske auktioner.
7. Begreberne "entreprenør", "leverandør" og "tjenesteyder" dækker enhver fysisk eller juridisk person og enhver ordregiver som nævnt i artikel 2, stk. 2, litra a) eller b), eller en sammenslutning af sådanne personer og/eller organer, som på markedet tilbyder udførelse af arbejder og/eller arbejde, varer eller tjenesteydelser.
Begrebet "økonomisk aktør", dækker både en entreprenør, en leverandør og en tjenesteyder. Det anvendes udelukkende for at forenkle teksten.
En "tilbudsgiver" er en økonomisk aktør, som har afgivet et tilbud, og en "ansøger" er enhver, der har anmodet om en opfordring til at deltage i et begrænset udbud eller et udbud med forhandling.
8. Ved "indkøbscentral" forstås en ordregivende myndighed i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), eller en ordregivende myndighed i henhold til artikel 1, stk. 9, i direktiv 2004/18/EF, der:
- rekvirerer leverancer og/eller tjenesteydelser for ordregivere eller
- indgår offentlige kontrakter eller rammeaftaler om bygge- og anlægsarbejder, leverancer eller tjenesteydelser for ordregivere.
9. "Offentlige udbud, begrænsede udbud og udbud med forhandling" er udbudsprocedurer, der anvendes af ordregiverne på følgende måde:
a) Ved offentlige udbud kan alle interesserede økonomiske aktører afgive et tilbud.
b) Ved begrænsede udbud, som enhver økonomisk aktør kan ansøge om at deltage i, men hvor kun de virksomheder, der af ordregiverne modtager opfordring dertil, kan afgive et tilbud.
c) Ved "udbud med forhandling" forstås procedurer, hvor ordregiverne henvender sig til de økonomiske aktører, som de selv udvælger, og forhandler kontraktens vilkår med en eller flere af disse.
10. "Projektkonkurrencer" er procedurer, hvorved ordregiveren, navnlig inden for fysisk planlægning, byplanlægning, arkitekt- og ingeniørarbejde eller databehandling, kan forskaffe sig et planlægnings- eller projekteringsarbejde, som er udvalgt af en bedømmelseskomité efter udskrivning af en konkurrence med eller uden præmieuddeling.
11. Ved "skriftlig(t)" forstås ethvert udtryk bestående af ord eller tal, som kan læses, reproduceres og derefter videresendes. Dette kan omfatte information overført og lagret ved hjælp af elektroniske midler.
12. Ved "elektronisk middel" forstås et middel, der anvender elektronisk databehandlingsudstyr (herunder digital kompression) og datalagringsudstyr, og hvor data sendes, rutes og modtages via tråd, radio, optiske midler eller andre elektromagnetiske midler.
13. Ved "Det fælles glossar for offentlige kontrakter", i det følgende benævnt "CPV" (Common Procurement Vocabulary), forstås den referencenomenklatur, der er gældende for offentlige kontrakter, og som er vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2195/2002 af 5. november 2002(26), idet der sikres overensstemmelse med andre gældende nomenklaturer.
I tilfælde af forskellige fortolkninger af direktivets anvendelsesområde som følge af eventuelle forskellige fortolkninger mellem CPV-nomenklaturen og NACE-nomenklaturen, som er omhandlet i bilag XII, eller mellem CPV-nomenklaturen og CPC-nomenklaturen (den foreløbige udgave), som er omhandlet i bilag XVII, gælder henholdsvis NACE-nomenklaturen og CPC-nomenklaturen.
KAPITEL II
Definition af ordregivere og former for virksomhed
Afdeling 1
Former for ordregivere
Artikel 2
Ordregivere
1. I dette direktiv forstås ved:
a) "ordregivende myndigheder": staten, lokale myndigheder, offentligretlige organer eller sammenslutninger bestående af en eller flere af disse myndigheder eller et eller flere sådanne offentligretlige organer.
Et organ anses for offentligretligt, hvis:
- dets opgave er at varetage opgaver af almen interesse, der ikke har industriel eller kommerciel karakter,
- det er en juridisk person, og
- dets aktivitet for størstedelens vedkommende finansieres af staten eller de lokale myndigheder eller af andre offentligretlige organer, eller dets forvaltning er underlagt disses kontrol, eller hvis staten, de lokale myndigheder eller andre offentligretlige organer udpeger mere end halvdelen af medlemmerne i administrations-, ledelses- eller tilsynsorganet.
b) "offentlig virksomhed": enhver virksomhed, som de ordregivende myndigheder direkte eller indirekte kan have bestemmende indflydelse på som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de for virksomheden gældende regler.
Bestemmende indflydelse antages at foreligge, når de ordregivende myndigheder direkte eller indirekte i relation til en virksomhed:
- besidder majoriteten af virksomhedens ansvarlige kapital
- råder over flertallet af de stemmer, som er knyttet til de kapitalandele, som virksom-heden har udstedt, eller
- kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne i virksomhedens administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan.
2. Dette direktiv gælder for ordregivere:
a) der er ordregivende myndigheder eller offentlige virksomheder, og som udøver en af de former for virksomhed, der er omhandlet i artikel 3-7.
b) der ikke er ordregivende myndigheder eller offentlige virksomheder, og som bl.a. udøver en eller flere af de former for virksomhed, der er omhandlet i artikel 3-7, og som råder over særlige eller eksklusive rettigheder, der er meddelt af en kompetent myndighed i en medlemsstat.
3. Ved "særlige eller eksklusive rettigheder" forstås i dette direktiv rettigheder, som følger af en tilladelse, der er meddelt af en kompetent myndighed i den pågældende medlemsstat i henhold til en lov eller administrativ bestemmelse, og som tager sigte på at forbeholde en eller flere virksomheder at udøve en af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 3-7, og dermed i væsentlig grad påvirker andre virksomheders muligheder for at udføre den pågældende aktivitet.
Afdeling 2
Former for virksomhed
Artikel 3
Gas, varme og elektricitet
1. For så vidt angår gas og varme gælder dette direktiv for følgende former for virksomhed:
a) tilrådighedsstillelse eller drift af faste net til betjening af offentligheden i forbindelse med produktion, transport eller distribution af gas eller varme, eller
b) forsyning af disse net med gas eller varme.
2. Når en ordregiver, som ikke er en ordregivende myndighed, forsyner net, som skal betjene offentligheden, med gas eller varme, betragtes dette ikke som en form for virksomhed som omhandlet i stk. 1, når:
a) den pågældende ordregivers produktion af gas eller varme er et uundgåeligt resultat af udøvelsen af en anden form for virksomhed end dem, der er omhandlet i stk. 1 eller 3, eller i artikel 4-7.
b) forsyningen af det offentlige net kun tager sigte på en rationel udnyttelse af denne produktion og svarer til højst 20% af ordregiverens omsætning beregnet som et gennemsnit over de sidste tre år, heri medregnet det løbende år.
3. For så vidt angår elektricitet gælder dette direktiv også for følgende former for virksomhed:
a) tilrådighedsstillelse eller drift af faste net til betjening af offentligheden i forbindelse med produktion, transport eller distribution af elektricitet, eller
b) forsyning af disse net med elektricitet.
4. Når en ordregiver, som ikke er en ordregivende myndighed, forsyner net, som skal betjene offentligheden, med elektricitet, betragtes dette ikke som en form for virksomhed som omhandlet i stk. 3, når:
a) den pågældende ordregivers produktion af elektricitet finder sted, fordi forbruget heraf er nødvendigt for udøvelsen af en anden form for virksomhed end dem, der er omhandlet i stk. 1 eller 3 eller i artikel 4-7
b) forsyningen af det offentlige net kun afhænger af ordregiverens eget forbrug og ikke har oversteget 30% af dennes samlede energiproduktion beregnet som et gennemsnit over de sidste tre år, heri medregnet det løbende år.
Artikel 4
Vand
1. Dette direktiv gælder også for følgende former for virksomhed:
a) tilrådighedsstillelse eller drift af faste net til betjening af offentligheden i forbindelse med produktion, transport eller distribution af drikkevand, eller
b) forsyning af disse net med drikkevand.
2. Dette direktiv gælder også for kontrakter eller projektkonkurrencer, der indgås eller afholdes af ordregivere, som udøver en af de former for virksomhed, der er omhandlet i stk. 1, og som:
a) vedrører vandbygningsprojekter, kunstvanding eller dræning, forudsat at den mængde vand, der er bestemt til drikkevandsforsyning, udgør mere end 20% af den samlede mængde vand, der stilles til rådighed ved hjælp af de nævnte projekter eller kunstvandings- og dræningsanlæg, eller
b) vedrører bortledning eller rensning af spildevand.
3. Når en ordregiver, som ikke er en ordregivende myndighed, forsyner net, som skal betjene offentligheden, med drikkevand, betragtes dette ikke som en form for virksomhed som omhandlet i stk. 1, når:
a) den pågældende ordregivers produktion af drikkevand finder sted, fordi forbruget heraf er nødvendigt for udøvelsen af en anden form for virksomhed end dem, der er omhandlet i artikel 3-7, og
b) forsyningen af det offentlige net kun afhænger af ordregiverens eget forbrug og ikke har oversteget 30% af dennes samlede drikkevandsproduktion beregnet som et gennemsnit over de sidste tre år, heri medregnet det løbende år.
Artikel 5
Transporttjenester
1. Dette direktiv gælder for tilrådighedsstillelse eller drift af net til betjening af offentligheden inden for transport med jernbane, automatiske systemer, sporvogn, trolleybus, bus eller kabel.
For transportydelser anses et net for at bestå, hvis driften foregår på betingelser, f.eks. vedrørende ruter, kapacitet og betjeningshyppighed, der er fastsat af en kompetent myndighed i en medlemsstat.
2. Dette direktiv finder ikke anvendelse på foretagender, der betjener offentligheden med bustransport, som er udelukket fra anvendelsesområdet for direktiv 93/38/EØF i henhold til dettes artikel 2, stk. 4.
Artikel 6
Posttjenester
1. Dette direktiv gælder for tilrådighedsstillelse af posttjenester og, på betingelserne i stk. 2, litra c), andre tjenester end posttjenester.
2. I forbindelse med dette direktiv og uden at det berører direktiv 97/67/EF forstås ved
a) "postforsendelse": adresseret forsendelse i den endelige form, den har på indleveringstidspunktet, uanset vægt. Ud over brevforsendelser omfatter sådanne forsendelser bl.a. bøger, kataloger, aviser og tidsskrifter samt postpakker indeholdende varer med eller uden kommerciel værdi, uanset vægt
b) "posttjenester": tjenester, der består i indsamling, sortering, transport og omdeling af postforsendelser. Sådanne tjenester omfatter
- "posttjenester, der er omfattet af eneret": posttjenester, som der er givet eller på grundlag af artikel 7 i direktiv 97/67/EF kan gives eneret på
- "andre posttjenester": posttjenester, som ikke kan omfattes af eneret på grundlag af artikel 7 i direktiv 97/67/EF
c) "andre tjenester end posttjenester": tjenester på følgende områder:
- forvaltning af kurérservice (både før og efter forsendelsen, såsom forvaltning af "mail room"-tjenester)
- værdiforøgende tillægstjenester, der har forbindelse med og som udelukkende udføres med elektroniske hjælpemidler (herunder sikret fremsendelse af kodede dokumenter ad elektronisk vej, adressestyring og fremsendelse af rekommanderet elektronisk post)
- tjenester vedrørende postforsendelser, som ikke er omfattet af litra a), såsom uadresserede reklameforsendelser
- finanstjenester som defineret i kategori 6 i bilag XVII A og i artikel 24, litra c), herunder især postanvisninger og gireringer
- filatelitjenester og
- logistiske tjenester (tjenester, der kombinerer fysisk omdeling og/eller oplagring med funktioner, der ikke omfatter posttjenester),
hvis disse tjenester leveres af en enhed, der også leverer posttjenester som defineret i litra b), første eller andet led, og når betingelserne i artikel 30, stk. 1, ikke er opfyldt med hensyn til de tjenester, der falder ind under disse led.
Artikel 7
Bestemmelser om efterforskning efter og udvinding af olie, gas, kul og andet fast brændsel samt om havne og lufthavne
Dette direktiv gælder også for udnyttelse af et geografisk område med henblik på:
a) efterforskning efter eller udvinding af olie, gas, kul eller andet fast brændsel eller
b) tilrådighedsstillelse af lufthavne, søhavne eller havne ved indre vandveje eller andre transportterminaler for transportvirksomheder, der opererer til vands eller i luften.
Artikel 8
Lister over ordregivere
De ikke-udtømmende lister over ordregivere efter nærværende direktiv er anført i bilag I til X. Medlemsstaterne giver med jævne mellemrum Kommissionen meddelelse om ændringer i deres lister, disse er så fuldstændige som muligt.
Artikel 9
Udøvelse af flere aktiviteter
1. En kontrakt, der indgås med henblik på udøvelse af flere aktiviteter, er underlagt reglerne for den aktivitet, der udgør kontraktens hovedgenstand.
Valget mellem at indgå en enkelt kontrakt og at indgå flere særskilte kontrakter må dog ikke foretages med det formål at udelukke kontrakten fra dette direktiv eller i givet fald direktiv 2004/18/EF.
2. Hvis en af de aktiviteter, kontrakten omfatter, er underlagt dette direktiv, og den anden er underlagt det ovenfor nævnte direktiv 2004/18/EF, og hvis det ikke er muligt objektivt at afgøre, hvilken aktivitet der udgør kontraktens hovedgenstand, skal kontrakten tildeles efter direktiv 2004/18/EF.
3. Hvis en af de aktiviteter, kontrakten omfatter, er underlagt dette direktiv, og den anden hverken er underlagt nærværende direktiv eller det ovenfor nævnte direktiv 2004/18/EF, og hvis det ikke er muligt objektivt at afgøre, hvilken aktivitet der udgør kontraktens hovedgenstand, skal kontrakten tildeles i overensstemmelse med nærværende direktiv.
KAPITEL III
Generelle principper
Artikel 10
Principper for tildeling af kontrakter
Ordregiverne overholder principperne om ligebehandling og ikke-forskelsbehandling af virksomheder og handler på en gennemsigtig måde.
AFSNIT II
BESTEMMELSER OM KONTRAKTER
KAPITEL I
Almindelige bestemmelser
Artikel 11
Økonomiske aktører
1. Ansøgere eller tilbudsgivere, som i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor de er etableret, har ret til at levere den pågældende ydelse, kan ikke afvises alene med den begrundelse, at det i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor kontrakten tildeles, kunne kræves, at de skal være enten en fysisk eller en juridisk person.
Når der er tale om offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter samt vareindkøbskontrakter, der som accessorisk aktivitet vedrører tjenesteydelser og/eller monterings- og installationsarbejde, kan det imidlertid forlanges af juridiske personer, at de i tilbuddet eller ansøgningen om deltagelse opgiver navn og relevante faglige kvalifikationer for de personer, der skal opfylde den pågældende kontrakt.
2. Sammenslutninger af økonomiske aktører kan være tilbudsgivere eller ansøgere. I forbindelse med afgivelse af et tilbud eller indgivelse af en ansøgning om deltagelse kan ordregiverne ikke kræve, at sammenslutninger af økonomiske aktører antager en bestemt retlig form, men den udvalgte sammenslutning kan være nødsaget til at antage en bestemt retlig form, når den har fået tildelt kontrakten, i det omfang det er nødvendigt for at sikre en tilfredsstillende opfyldelse af denne.
Artikel 12
Vilkår på baggrund af aftaler vedtaget inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO)
Med henblik på ordregiveres tildeling af kontrakter skal medlemsstaterne i deres indbyrdes forbindelser anvende lige så gunstige vilkår som dem, de giver økonomiske aktører fra tredjelande i forbindelse med gennemførelsen af aftalen. Med henblik herpå rådfører medlemsstaterne sig med hinanden i Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler om, hvilke foranstaltninger der skal træffes til gennemførelse af aftalen.
Artikel 13
Fortrolighed
1. I forbindelse med fremsendelsen af tekniske specifikationer til interesserede økonomiske aktører, ved kvalifikationsbedømmelsen og udvælgelsen af økonomiske aktører samt ved tildelingen af kontrakter kan ordregiverne stille krav til beskyttelse af den fortrolige karakter af de oplysninger, de fremsender.
2. Med forbehold af bestemmelserne i dette direktiv, navnlig vedrørende de forpligtelser med hensyn til offentliggørelse af oplysninger om indgåede kontrakter og meddelelse til ansøgere og tilbudsgivere, som er omhandlet i artikel 43 og 49, og i overensstemmelse med den nationale lovgivning, som ordregiveren er omfattet af, må ordregiveren ikke offentliggøre oplysninger, som de økonomiske aktører har fremsendt, og som de har betegnet som fortrolige. Sådanne oplysninger omfatter navnlig tekniske hemmeligheder, forretningshemmeligheder og fortrolige aspekter af tilbud.
Artikel 14
Rammeaftaler
1. Ordregiverne kan betragte en rammeaftale som en kontrakt som omhandlet i artikel 1, stk. 2, og tildele den i overensstemmelse med dette direktiv.
2. Har ordregiverne indgået en rammeaftale i overensstemmelse med dette direktiv, kan de henholde sig til artikel 40, stk. 3, litra i), når de indgår kontrakter, der bygger på rammeaftalen.
3. Er der ikke indgået en rammeaftale i overensstemmelse med dette direktiv, kan ordregiverne ikke henholde sig til artikel 40, stk. 3, litra i).
4. Ordregiverne må ikke misbruge rammeaftaler, så konkurrencen derved forhindres, begrænses eller forvrides.
Artikel 15
Dynamiske indkøbssystemer
1. Medlemsstaterne kan give ordregiverne mulighed for at anvende dynamiske indkøbssystemer.
2. Med henblik på iværksættelsen af et dynamisk indkøbssystem følger ordregiverne reglerne for offentligt udbud i alle faser indtil tildelingen af de kontrakter, der skal indgås inden for dette system. Alle tilbudsgivere, som opfylder udvælgelseskriterierne og har afgivet et vejledende tilbud, der er i overensstemmelse med udbudsbetingelserne og de eventuelle supplerende dokumenter, optages i systemet; de vejledende tilbud kan til enhver tid forbedres, forudsat de stadig er i overensstemmelse med udbudsbetingelserne. Med henblik på indførelsen af systemet og indgåelsen af kontrakterne inden for systemet anvender ordregiverne udelukkende elektroniske midler i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 48, stk. 2-5.
3. Med henblik på indførelsen af det dynamiske indkøbssystem træffer ordregiverne følgende foranstaltninger:
a) de offentliggør en udbudsbekendtgørelse, hvori det præciseres, at der er tale om et dynamisk indkøbssystem
b) de præciserer i udbudsbetingelserne blandt andet, hvilken art indkøb der er omfattet af systemet, samt anfører alle de nødvendige oplysninger om indkøbssystemet, det anvendte elektroniske udstyr og de tekniske ordninger og specifikationer for tilslutning
c) de tilbyder ad elektronisk vej fra offentliggørelsen af udbudsbekendtgørelsen og indtil systemets udløb fri, direkte og fuld adgang til udbudsbetingelserne og til alle supplerende dokumenter og angiver i udbudsbekendtgørelsen den internetadresse, hvor disse dokumenter kan konsulteres.
4. Ordregiverne giver under hele det dynamiske indkøbssystems varighed alle økonomiske aktører mulighed for at afgive et vejledende tilbud med henblik på at blive optaget i systemet på de betingelser, der er omhandlet i stk. 2. De afslutter vurderingen senest 15 dage efter, at det vejledende tilbud er afgivet. De kan dog forlænge vurderingen, forudsat at der ikke i mellemtiden foretages noget udbud.
Ordregiveren underretter snarest muligt de i første afsnit omhandlede tilbudsgivere om, hvorvidt de er blevet optaget i det dynamiske indkøbssystem, eller hvorvidt deres vejledende tilbud er blevet afslået.
5. Hver enkelt kontrakt skal udbydes. Inden dette udbud iværksættes, offentliggør ordregiveren en forenklet udbudsbekendtgørelse, hvori alle de berørte økonomiske aktører opfordres til at afgive et vejledende tilbud i henhold til stk. 4 inden for en frist på mindst 15 dage fra datoen for afsendelsen af den forenklede udbudsbekendtgørelse. Ordregiverne iværksætter først et udbud, når de har afsluttet vurderingen af alle de vejledende tilbud, der er afgivet inden for denne frist.
6. Ordregiverne opfordrer alle de tilbudsgivere, der er optaget i systemet, til at afgive et tilbud med henblik på hver enkelt kontrakt, der skal indgås inden for systemet. I den forbindelse fastsætter de en tilstrækkelig frist for afgivelse af tilbud.
De tildeler kontrakten til den tilbudsgiver, der har afgivet det bedste tilbud, på grundlag af de tildelingskriterier, der er angivet i den udbudsbekendtgørelse, der anvendes ved indførelsen af det dynamiske indkøbssystem. Disse kriterier kan eventuelt præciseres i den opfordring, der er omhandlet i foregående afsnit.
7. Varigheden af et dynamisk indkøbssystem kan ikke være på over fire år undtagen i særlige behørigt begrundede tilfælde.
Ordregiverne kan ikke anvende dette system på en måde, der kan forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen.
Der kan ikke pålægges interesserede økonomiske aktører eller parterne i systemet noget administrationsgebyr.
KAPITEL II
Tærskelværdier og udelukkelse
Afdeling 1
Tærskelværdier
Artikel 16
Tærskelværdier for kontrakter
Medmindre de er udelukket i henhold til udelukkelserne i artikel 19-26 eller i henhold til artikel 30, vedrørende udøvelsen af den pågældende aktivitet i den berørte medlemsstat finder dette direktiv anvendelse på kontrakter, hvis anslåede værdi uden moms svarer til mindst følgende tærskelværdier:
a) 499000 EUR for vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter
b) 6242000 EUR for bygge- og anlægskontrakter.
Artikel 17
Metoder til beregning af den anslåede værdi af kontrakter, rammeaftaler og dynamiske indkøbssystemer
1. Den anslåede værdi af en kontrakt beregnes på grundlag af det samlede beløb, der efter ordregiverens skøn skal betales, eksklusive moms. I denne beregning tages der hensyn til det anslåede samlede beløb, herunder enhver form for optioner og eventuelle videreførelser af kontrakten.
Hvis ordregiveren forudser præmier eller betalinger til ansøgere eller tilbudsgivere, tager den hensyn hertil ved beregning af kontraktens anslåede værdi.
2. Ordregiverne må ikke omgå dette direktiv ved at opdele et bygge- og anlægsprojekt eller et projekt til indkøb af en vis mængde varer og/eller tjenesteydelser eller ved at anvende særlige metoder til at beregne kontrakternes anslåede værdi.
3. Den værdi, der skal tages hensyn til i forbindelse med rammeaftaler og dynamiske indkøbssystemer, er den højeste anslåede værdi uden moms af samtlige kontrakter, der forventes tildelt i hele aftalens eller systemets løbetid.
4. Med henblik på anvendelse af artikel 16 medtager ordregiverne i bygge- og anlægskontrakters anslåede værdi værdien af arbejdet samt af alle vareleverancer og tjenesteydelser, som ordregiverne stiller til rådighed for entreprenøren, og som er nødvendige for kontraktens udførelse.
5. Værdien af vareleverancer og tjenesteydelser, som ikke er nødvendige for udførelsen af en bestemt bygge- og anlægskontrakt, må ikke lægges til værdien af den pågældende bygge- og anlægskontrakt, således at indkøbet af sådanne vareleverancer og tjenesteydelser unddrages bestemmelserne i dette direktiv.
6. a) Når foreslåede arbejder eller et foreslået køb af tjenesteydelser kan medføre, at kontrakter tildeles samtidig i form af separate delkontrakter, tages hensyn til den samlede anslåede værdi af alle delkontrakterne.
Er den samlede værdi af delkontrakterne lig med eller større end de i artikel 16 nævnte tærskelværdier, finder direktivet anvendelse på tildelingen af hver delkontrakt.
Ordregiverne kan dog give afkald på denne anvendelse for delkontrakter, hvis anslåede værdi uden moms er under 80000 EUR for tjenesteydelser eller 1 mio. EUR for bygge- og anlægsarbejder, når de samlede udgifter til disse delkontrakter ikke overstiger 20% af de samlede delkontrakters værdi.
b) Når et forslag om køb af lignende leverancer kan medføre, at der tildeles kontrakter samtidig i form af separate delkontrakter, tages hensyn til den samlede anslåede værdi af alle delkontrakterne ved anvendelsen af artikel 16.
Er den samlede værdi af delkontrakterne lig med eller større end den i artikel 16 nævnte tærskelværdi, finder direktivet anvendelse på tildelingen af hver delkontrakt.
Ordregiverne kan dog give afkald på denne anvendelse for delkontrakter, hvis anslåede værdi uden moms er under 80000 EUR, når de samlede udgifter til disse delkontrakter ikke overstiger 20% af de samlede delkontrakters værdi.
7. Når det drejer sig om vareindkøbs- eller tjenesteydelseskontrakter, der har en regelmæssig karakter eller skal fornyes inden for en given periode, beregnes kontraktens anslåede værdi på grundlag af:
a) enten den faktiske samlede værdi af på hinanden følgende kontrakter af samme type, der er indgået i løbet af de foregående tolv måneder eller det foregående regnskabsår, om muligt korrigeret for at tage hensyn til de ændringer i mængde eller værdi, der vil forekomme i løbet af de tolv måneder, der følger efter den oprindelige kontrakt,
b) eller den samlede anslåede værdi af på hinanden følgende kontrakter, der er indgået i løbet af de tolv måneder, der følger efter den første leverance, eller i løbet af regnskabsåret, hvis dette overstiger tolv måneder.
8. Den samlede anslåede værdi af en kontrakt, der omfatter både tjenesteydelser og vareleverancer, beregnes på grundlag af tjenesteydelsernes og vareleverancernes samlede værdi, uanset deres respektive andele. Beregningen omfatter værdien af montering og installation.
9. For så vidt angår indkøbskontrakter vedrørende leasing eller leje med eller uden forkøbsret af varer er beregningsgrundlaget for kontraktens anslåede værdi:
a) for tidsbegrænsede kontrakter, hvis de løber i tolv måneder eller derunder, den samlede anslåede værdi for hele kontraktens løbetid eller, hvis løbetiden overstiger tolv måneder, den samlede værdi, inklusive den anslåede restværdi
b) for tidsubegrænsede kontrakter eller kontrakter, hvis løbetid ikke kan fastsættes nærmere, den månedlige værdi ganget med 48.
10. Ved beregningen af den anslåede kontraktværdi for tjenesteydelseskontrakter medregnes følgende beløb, når det er relevant:
a) for så vidt angår forsikringstjenesteydelser, den præmie, der skal betales, og andre former for vederlag
b) for så vidt angår banktjenesteydelser og andre finansielle tjenesteydelser, honorarer, provisioner og rente samt andre former for vederlag
c) for så vidt angår aftaler, der indebærer betaling for projektering, honorarer, provision og andre former for vederlag.
11. Når det drejer sig om tjenesteydelseskontrakter uden angivelse af en samlet pris, er beregningsgrundlaget for kontrakternes anslåede værdi:
a) for tidsbegrænsede kontrakter, hvis de løber i 48 måneder eller derunder, den samlede værdi for hele løbetiden
b) for tidsubegrænsede kontrakter eller kontrakter, hvis løbetid er over 48 måneder, den månedlige værdi ganget med 48.
Afdeling 2
Kontrakter og koncessionskontrakter samt kontrakter, der er underlagt en særlig ordning
UNDERAFDELING 1
Artikel 18
Koncessionskontrakter om bygge- og anlægsarbejder eller om tjenesteydelser
Dette direktiv finder ikke anvendelse på koncessionskontrakter om bygge- og anlægsarbejder eller tjenesteydelser, der tildeles af ordregivere, som udøver en eller flere af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 3-7, når disse koncessionskontrakter indgås med henblik på udøvelsen af disse aktiviteter.
UNDERAFDELING 2
Bestemmelser, der gælder alle ordregivere og alle former for kontrakter
Artikel 19
Kontrakter, der indgås med henblik på videresalg eller udlejning til tredjemand
1. Dette direktiv gælder ikke for kontrakter, der indgås med henblik på videresalg eller udlejning til tredjemand, hvis ordregiveren ikke har særlige eller eksklusive rettigheder til at sælge eller udleje kontrakternes genstand, og andre virksomheder frit kan sælge eller udleje den på de samme betingelser som ordregiveren.
2. Efter anmodning fra Kommissionen meddeler ordregiverne alle de kategorier af varer og aktiviteter, som de anser for undtaget i henhold til stk. 1. Kommissionen kan regelmæssigt i Den Europæiske Unions Tidende offentliggøre orienterende oversigter over de kategorier af varer og aktiviteter, som den anser for undtaget. I denne forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne.
Artikel 20
Kontrakter, der indgås i andet øjemed end udøvelse af en af de omhandlede former for virksomhed eller med henblik på udøvelse af en sådan virksomhed i et tredjeland
1. Dette direktiv gælder ikke for kontrakter, som ordregivere indgår i andet øjemed end udøvelse af de i artikel 3-7 omhandlede former for virksomhed eller med henblik på udøvelse af sådan virksomhed i et tredjeland under omstændigheder, som ikke indebærer fysisk udnyttelse af et net eller geografisk område inden for Fællesskabet.
2. Efter anmodning fra Kommissionen meddeler ordregiverne alle de aktiviteter, som de anser for undtaget i henhold til stk. 1. Kommissionen kan regelmæssigt i Den Europæiske Unions Tidende offentliggøre orienterende oversigter over de kategorier af aktiviteter, som den anser for undtaget. I denne forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne.
Artikel 21
Kontrakter, der er hemmelige, eller som kræver særlige sikkerhedsforanstaltninger
Dette direktiv gælder ikke for kontrakter, som af medlemsstaterne erklæres for hemmelige eller hvis gennemførelse skal ledsages af særlige sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med gældende love eller administrative bestemmelser i den pågældende medlemsstat, eller når beskyttelsen af denne stats væsentlige sikkerhedsinteresser kræver det.
Artikel 22
Kontrakter, der indgås i henhold til internationale regler
Dette direktiv finder ikke anvendelse på kontrakter, for hvilke der gælder andre udbudsregler, og som indgås i henhold til:
a) en i overensstemmelse med traktaten indgået international aftale mellem en medlemsstat og et eller flere tredjelande om vareleverancer, bygge- og anlægsarbejder, tjenesteydelser eller projektkonkurrencer med henblik på signatarstaternes fælles gennemførelse eller udnyttelse af et projekt; enhver sådan aftale meddeles Kommissionen, som kan høre Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler, jf. artikel 68
b) en international aftale, der er indgået i forbindelse med troppestationering, når aftalen vedrører virksomheder i en medlemsstat eller i et tredjeland
c) en international organisations særlige procedure.
Artikel 23
Kontrakter, der tildeles en tilknyttet virksomhed eller en ordregiver, der deltager i et joint venture
1. I denne artikel forstås ved "tilknyttet virksomhed" en virksomhed, hvis årsregnskaber er konsolideret med ordregiverens årsregnskaber i overensstemmelse med kravene i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 udarbejdet på grundlag af traktatens artikel 44, stk. 2, litra g), om konsoliderede regnskaber(27)(28), eller, når det drejer sig om virksomheder, der ikke er underlagt dette direktiv, en virksomhed, som ordregiveren direkte eller indirekte kan udøve bestemmende indflydelse på som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra b), eller som kan udøve bestemmende indflydelse på ordregiveren, eller som sammen med ordregiveren er underkastet en anden virksomheds bestemmende indflydelse som følge af ejerforhold, kapitalindskud eller de for virksomheden gældende regler.
2. På de betingelser, der fremgår af stk. 3, finder dette direktiv ikke anvendelse på kontrakter:
a) som en ordregiver indgår med en tilknyttet virksomhed; eller
b) der af et joint venture udelukkende bestående af flere ordregivere med henblik på udøvelse af de i artikel 3-7 omhandlede former for virksomhed indgås med en virksomhed, der er tilknyttet en af disse ordregivere.
3. Stk. 2 finder anvendelse på:
a) tjenesteydelseskontrakter, hvis mindst 80% af den gennemsnitlige omsætning af tjenesteydelser, som den tilknyttede virksomhed har haft i løbet af de seneste tre år, hidrører fra leveringen af tjenesteydelser til de virksomheder, den er tilknyttet
b) indkøbskontrakter, hvis mindst 80% af den gennemsnitlige omsætning af leverancer, som den tilknyttede virksomhed har haft i løbet af de seneste tre år, hidrører fra udførelsen af sådanne leverancer til de virksomheder, den er tilknyttet
c) bygge- og anlægskontrakter, hvis mindst 80 % af den gennemsnitlige omsætning af bygge- og anlægsarbejder, som den tilknyttede virksomhed har haft i løbet af de seneste tre år, hidrører fra levering af bygge- og anlægsarbejder til de virksomheder, den er tilknyttet.
Når omsætningen, afhængig af hvornår den tilknyttede virksomhed blev etableret eller startede sin aktivitet, ikke er disponibel for de tre seneste regnskabsår, er det tilstrækkeligt, at denne virksomhed påviser sandsynligheden af, at den i litra a), b) eller c) nævnte omsætning kan realiseres, især i form af fremskrivning af aktiviteter.
Når de samme eller lignende tjenesteydelser, leverancer eller bygge- og anlægsarbejder udføres af mere end én virksomhed tilknyttet ordregiveren, beregnes ovennævnte procentsatser under hensyntagen til den samlede omsætning af hhv. tjenesteydelser, leverancer eller bygge- og anlægsarbejder i de tilknyttede virksomheder.
4. Dette direktiv finder ikke anvendelse på kontrakter, der indgås:
a) af et joint venture udelukkende bestående af flere ordregivere med henblik på udøvelse af de i artikel 3-7 omhandlede former for virksomhed med en af de deltagende ordregivere, eller
b) af en ordregiver med et sådant joint venture, som den er en del af, hvis joint venturet er oprettet for at udføre den pågældende aktivitet over en periode på mindst tre år, og hvis det i det instrument, der opretter joint venturet, er angivet, at de ordregivere, det udgøres af, vil være del af det i mindst den samme periode.
5. Efter anmodning fra Kommissionen meddeler ordregiverne følgende oplysninger med henblik på anvendelsen af stk. 2, 3 og 4:
a) de involverede virksomheders eller joint ventures' navn
b) de pågældende kontrakters art og værdi
c) alle oplysninger, som Kommissionen måtte finde nødvendige for at godtgøre, at forholdet mellem ordregiveren og den virksomhed eller det joint venture, som kontrakterne tildeles, opfylder kravene i denne artikel.
UNDERAFDELING 3
Bestemmelser, der gælder alle ordregivere, men kun tjenesteydelseskontrakter
Artikel 24
Kontrakter om visse tjenesteydelser, der ikke er omfattet af anvendelsesområdet for dette direktiv
Dette direktiv finder ikke anvendelse på tjenesteydelseskontrakter:
a) om erhvervelse eller leje - uanset finansieringsform - af jord, eksisterende bygninger eller anden fast ejendom eller vedrørende rettigheder hertil; dog er kontrakter i en hvilken som helst form om finansielle tjenesteydelser, der indgås samtidig med, før eller efter kontrakten om erhvervelse eller leje, underlagt dette direktiv
b) om voldgifts- og mæglingstjenesteydelser
c) vedrørende finansielle tjenesteydelser om emission, køb, salg og overførsel af værdipapirer eller andre finansielle instrumenter, navnlig ordregiverens transaktioner med henblik på at rejse penge eller kapital
d) vedrørende arbejdskontrakter
e) vedrørende tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling, bortset fra sådanne, hvis udbytte udelukkende tilhører ordregiveren til brug for egen virksomhed, forudsat at tjenesteydelsen i fuldt omfang betales af ordregiveren.
Artikel 25
Tjenesteydelseskontrakter, der tildeles på grundlag af en eksklusiv rettighed
Dette direktiv finder ikke anvendelse på tjenesteydelseskontrakter, der tildeles et foretagende, som selv er en ordregivende myndighed som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a), eller en sammenslutning af sådanne ordregivende myndigheder på grundlag af en eksklusiv rettighed, der er meddelt den i henhold til bekendtgjorte love eller administrative bestemmelser, der er forenelige med traktaten.
UNDERAFDELING 4
Bestemmelser, der kun gælder visse ordregivere
Artikel 26
Kontrakter om køb af vand og om levering af energi eller brændsel til energiproduktion, der indgås af visse ordregivere
Dette direktiv finder ikke anvendelse på
a) kontrakter om køb af vand, som indgås af ordregivere, der udøver en eller flere af de i artikel 4, stk. 1 omhandlede aktiviteter.
b) kontrakter om levering af energi eller brændsel til energiproduktion, som indgås af ordregivere, der udøver en af de i artikel 3, stk. 1, artikel 3, stk. 3, eller artikel 7, litra a), omhandlede virksomhed.
UNDERAFDELING 5
Kontrakter, der er underlagt en særlig ordning, bestemmelser om indkøbscentraler og den generelle procedure i tilfælde, hvor virksomheder er undergivet almindelige konkurrencevilkår
Artikel 27
Kontrakter, der er underlagt en særlig ordning
Med forbehold af artikel 30 sikrer Nederlandene og Det Forenede Kongerige, Republikken Østrig og Forbundsrepublikken Tyskland i kraft af tilladelsesbetingelserne eller andre passende foranstaltninger, at ordregivere i de sektorer, der er nævnt i beslutning 93/676/EØF, 97/367/EØF, 2002/205/EF og 2004/73/EF:
a) overholder principperne om ikke-forskelsbehandling og iværksættelse af udbud ved tildeling af vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter, navnlig hvad angår de oplysninger om deres hensigter om indgåelse af kontrakter, som de stiller til de økonomiske aktørers rådighed
b) meddeler Kommissionen oplysninger om tildelingen af kontrakter på de betingelser, der er fastsat i Kommissionens beslutning 93/327/EØF(29) om fastsættelse af de betingelser, hvorunder ordregivende myndigheder, der foretager udnyttelse af geografiske områder med henblik på efterforskning efter eller udvinding af olie, gas, kul eller andet fast brændsel, skal tilsende Kommissionen oplysninger vedrørende tildeling af kontrakter.
Artikel 28
Reserverede kontrakter
Medlemsstaterne kan lade kontrakter være forbeholdt beskyttede værksteder eller beslutte, at de udføres i forbindelse med programmer for beskyttet beskæftigelse, når flertallet af de berørte arbejdstagere er handicappede, som på grund af arten eller omfanget af deres handicap ikke kan udøve erhvervsmæssig beskæftigelse på normale vilkår.
Udbudsbekendtgørelsen skal indeholde oplysning herom.
Artikel 29
Kontrakter og rammeaftaler indgået af indkøbscentraler
1. Medlemsstaterne kan fastsætte bestemmelser, der giver ordregivere mulighed for at rekvirere bygge- og anlægsarbejder, leverancer og/eller tjenesteydelser gennem indkøbscentraler.
2. Ordregivere, der rekvirerer bygge- og anlægsarbejder, leverancer og/eller tjenesteydelser gennem en indkøbscentral under de i artikel 1, stk. 8, nævnte forudsætninger, anses for at have overholdt bestemmelserne i dette direktiv, forudsat at indkøbscentralen har overholdt disse bestemmelser, eller, hvor dette er relevant, bestemmelserne i direktiv 2004/18/EF.
Artikel 30
Procedure til afgørelse af, hvorvidt en given aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår
1. Kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de i artikel 3-7 omhandlede aktiviteter, er ikke underlagt dette direktiv, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri.
2. For med henblik på anvendelsen af stk. 1 at afgøre, om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, anvendes kriterier, som er i overensstemmelse med konkurrencereglerne i traktaten, såsom de pågældende varers eller tjenesteydelsers særlige kendetegn, eventuelle alternative varer eller tjenesteydelser, prisvilkårene, og om der findes eller vil kunne findes mere end en leverandør af de pågældende varer eller tjenesteydelser.
3. Med henblik på anvendelsen af stk. 1 betragtes adgangen til et marked som fri, hvis medlemsstaten har gennemført og anvender bestemmelserne i den fællesskabslovgivning, der er anført i bilag XI.
Når der ikke foreligger en formodning om fri adgang til et bestemt marked på grundlag af første afsnit, skal det påvises, at der retligt og faktisk er fri adgang til det pågældende marked.
4. Hvis en medlemsstat under hensyntagen til stk. 2 og 3, skønner, at stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet, underretter den Kommissionen og meddeler denne alle relevante forhold, bl.a. alle love eller administrative bestemmelser eller aftaler, der kan godtgøre, at aktiviteten opfylder den i stk. 1 omhandlede betingelse, samt, hvor dette er relevant, den afgørelse, der er truffet af en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet.
Kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af den givne aktivitet, er ikke længere underlagt dette direktiv:
- hvis Kommissionen i henhold til stk. 6 og inden for den frist, der er fastsat heri, har truffet afgørelse om, at stk. 1 finder anvendelse, eller
- hvis den ikke inden udløbet af denne frist har truffet nogen afgørelse om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse.
Hvis der imidlertid formodes at være fri adgang til et givet marked på grundlag af stk. 3, første afsnit, og hvis en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet, har fastslået, at stk. 1 finder anvendelse, er kontrakter med henblik på at muliggøre udførelse af den givne aktivitet, ikke længere underlagt dette direktiv, hvis Kommissionen ikke har fastslået, at stk. 1 ikke finder anvendelse, ved en afgørelse i henhold til stk. 6 og inden for den deri fastsatte frist.
5. Hvis den berørte medlemsstats lovgivning giver mulighed herfor, kan ordregiverne anmode Kommissionen om at træffe afgørelse i henhold til stk. 6 om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet. I så fald underretter Kommissionen straks den berørte medlemsstat.
Under hensyntagen til stk. 2 og 3 meddeler den berørte medlemsstat Kommissionen alle relevante forhold, bl.a. love eller administrative bestemmelser eller aftaler, der kan godtgøre, at aktiviteten opfylder de i stk. 1 omhandlede betingelser, samt, hvor dette er relevant, den afgørelse, der er truffet af en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet.
Kommissionen kan også på eget initiativ iværksætte en procedure for vedtagelse af en afgørelse om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet. I så tilfælde underretter Kommissionen straks den pågældende medlemsstat.
Hvis Kommissionen ikke inden udløbet af fristen i stk. 6 har truffet afgørelse om, hvorvidt stk. 1 finder anvendelse for en given aktivitet, anses stk. 1 for at finde anvendelse.
6. Kommissionen har en frist på tre måneder fra første hverdag efter den dato, hvor den modtager underretningen eller ansøgningen, til i overensstemmelse med proceduren i artikel 68, stk. 2, at træffe en afgørelse i henhold til denne artikel. Denne frist kan dog forlænges en gang med højst tre måneder i behørigt begrundede tilfælde, navnlig hvis oplysningerne i underretningen eller anmodningen eller i de vedlagte dokumenter er ufuldstændige eller ukorrekte, eller hvis der sker væsentlige ændringer i de forhold, der beskrives. Denne forlængelse er begrænset til en måned, hvis en uafhængig national myndighed, som er kompetent med hensyn til den pågældende aktivitet, har fastslået, at stk. 1 finder anvendelse i de tilfælde, der er nævnt i stk. 4, tredje afsnit.
Hvis en aktivitet i en given medlemsstat allerede er genstand for en procedure i medfør af denne artikel, betragtes efterfølgende anmodninger vedrørende samme aktivitet i samme medlemsstat inden udløbet af den frist, der er fastsat i forbindelse med den første anmodning, ikke som nye procedurer og vil blive behandlet som led i den første anmodning.
Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelserne til stk. 4, 5 og 6 efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
Disse gennemførelsesbestemmelser omfatter mindst:
a) offentliggørelse til underretning i Den Europæiske Unions Tidende af den dato, hvorfra den i første afsnit omhandlede tremåneders frist løber, og hvis denne frist forlænges, datoen for forlængelsen og den periode, hvormed den er forlænget.
b) offentliggørelse af en eventuel anvendelse af stk. 1 i overensstemmelse med stk. 4, andet eller tredje afsnit, eller stk. 5, fjerde afsnit, og
c) nærmere bestemmelser om fremsendelse af afgørelser truffet af en uafhængig myndighed med kompetence inden for det pågældende område vedrørende spørgsmål med henblik på anvendelse af stk. 1 og 2.
KAPITEL III
Bestemmelser om tjenesteydelseskontrakter
Artikel 31
Tjenesteydelseskontrakter, der er omfattet af bilag XVII A
Kontrakter, hvis genstand er de i bilag XVII A anførte tjenesteydelser, indgås i overensstemmelse med artikel 34-59.
Artikel 32
Tjenesteydelseskontrakter, der er omfattet af bilag XVII B
Indgåelsen af kontrakter, hvis genstand er de i bilag XVII B anførte tjenesteydelser, er kun underlagt bestemmelserne i artikel 34 og 43.
Artikel 33
Blandede kontrakter, der omfattertjenesteydelser fra både bilag XVII A og bilag XVII B
Kontrakter, hvis genstand samtidig er tjenesteydelser, der er anført i bilag XVII A og tjenesteydelser, der er anført i bilag XVII B, indgås i overensstemmelse med artikel 34-57, hvis værdien af de i bilag XVII A anførte tjenesteydelser, er større end værdien af de i bilag XVII B anførte tjenesteydelser. I andre tilfælde indgås kontrakterne i henhold til artikel 34 og 43.
KAPITEL IV
Særlige bestemmelser om udbudsbetingelser og udbudsmateriale
Artikel 34
Tekniske specifikationer
1. De tekniske specifikationer som defineret i punkt 1 i bilag VI anføres i udbudsdokumenterne, f.eks. udbudsbekendtgørelsen, udbudsbetingelserne eller de supplerende udbudsdokumenter. Når det er muligt, bør disse tekniske specifikationer defineres under hensyntagen til kriterier vedrørende adgangsmuligheder for handicappede eller design for samtlige brugere.
2. De tekniske specifikationer skal give tilbudsgiverne lige muligheder, og de må ikke bevirke, at der skabes ubegrundede hindringer for konkurrence med hensyn til offentlige kontrakter.
3. For så vidt andet ikke er fastsat i de retligt bindende nationale tekniske forskrifter, forudsat at de er forenelige med fællesskabsretten, skal de tekniske specifikationer affattes:
a) enten ved henvisning til tekniske specifikationer som angivet i bilag XXI og, i nævnte rækkefølge, ved henvisning til nationale standarder til gennemførelse af europæiske standarder, europæiske tekniske godkendelser, fælles tekniske specifikationer, internationale standarder, andre tekniske referencer udarbejdet af europæiske standardiseringsorganer eller - når sådanne ikke eksisterer - nationale standarder, nationale tekniske godkendelser eller nationale tekniske specifikationer for projektering, beregning og udførelse af arbejder og anvendelse af produkterne. Hver henvisning skal efterfølges af udtrykket "eller tilsvarende"
b) eller som en angivelse af funktionsdygtighed eller funktionelle krav: sådanne angivelser kan omfatte miljøegenskaber. Disse parametre skal være så præcise, at tilbudsgiverne kan identificere kontraktens genstand og ordregiverne tildele kontrakten
c) eller som en angivelse af funktionsdygtighed eller funktionelle krav, jf. litra b), idet der som et middel til formodning om overensstemmelse med denne funktionsdygtighed eller disse krav henvises til specifikationerne i litra a)
d) eller ved henvisning til specifikationerne i litra a) for så vidt angår visse karakteristika og til funktionsdygtigheden eller de funktionelle krav i litra b) for så vidt angår andre karakteristika.
4. Når ordregiverne benytter muligheden for at henvise til de specifikationer, der er omhandlet i stk. 3, litra a), kan de ikke afvise et tilbud med den begrundelse, at de tilbudte varer og tjenesteydelser ikke er i overensstemmelse med de specifikationer, som de har henvist til, hvis tilbudsgiveren i sit tilbud godtgør på passende måde til ordregiverens tilfredshed, at de løsninger, han tilbyder, på tilsvarende måde opfylder de krav, der er fastsat i den pågældende tekniske specifikation.
En "passende måde" kan være teknisk dokumentation fra producenten eller en afprøvningsrapport fra et anerkendt organ.
5. Når ordregiveren benytter sig af den mulighed, der er omhandlet i stk. 3, for at fastsætte specifikationer i form af funktionsdygtighed eller funktionelle krav, kan de ikke afvise et tilbud om bygge- og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser, der er i overensstemmelse med en national standard til gennemførelse af en europæisk standard, en europæisk teknisk godkendelse, en fælles teknisk specifikation, en international standard eller en teknisk reference udarbejdet af et europæisk standardiseringsorgan, hvis disse specifikationer tager sigte på at dække de funktionelle krav eller krav til funktionsdygtighed, som de har fastsat.
Tilbudsgiveren skal i sit tilbud på en passende måde godtgøre til ordregiverens tilfredshed, at bygge- og anlægsarbejdet, varen eller tjenesteydelsen i overensstemmelse med standarden opfylder den ordregivende myndigheds krav til funktionsdygtighed og funktionelle krav.
En "passende måde" kan være teknisk dokumentation fra producenten eller en prøvningsrapport fra et anerkendt organ.
6. Når ordregiveren fastsætter miljøegenskaber i form af funktionsdygtighed eller funktionelle krav som omhandlet i stk. 3, litra b), kan de anvende detaljerede specifikationer eller om nødvendigt dele heraf som fastlagt i de europæiske og (multi)nationale miljømærker eller ethvert andet miljømærke, forudsat:
- at de er egnede til at definere egenskaberne ved de varer eller ydelser, som kontrakten handler om,
- at kravene til mærket er udviklet på grundlag af videnskabelig information,
- at miljømærkerne vedtages gennem en proces, i hvilken alle interessenter, såsom statslige institutioner, forbrugere, fabrikanter, forhandlere og miljøorganisationer, kan deltage, og
- at de er tilgængelige for alle interesserede parter.
Ordregiverne kan angive, at de varer eller tjenesteydelser, der er forsynet med et miljømærke, anses for at opfylde de tekniske specifikationer, der er fastlagt i udbudsbetingelserne; de skal acceptere enhver anden passende dokumentation, såsom teknisk dokumentation fra fabrikanten eller en prøvningsrapport fra et anerkendt organ.
7. Ved "anerkendte organer" som omhandlet i denne artikel forstås prøvningslaboratorier, kalibreringslaboratorier samt inspektions- og certificeringsorganer, som opfylder gældende europæiske standarder.
Ordregiverne accepterer attester fra anerkendte organer i andre medlemsstater.
8. Medmindre kontraktens genstand gør det berettiget, må de tekniske specifikationer ikke angive et bestemt fabrikat, en bestemt oprindelse eller en bestemt fremstillingsproces, og de må ikke henvise til et bestemt mærke, et bestemt patent eller en bestemt type, til en bestemt oprindelse eller til en bestemt produktion med det resultat, at visse virksomheder eller produkter favoriseres eller elimineres. En sådan angivelse eller henvisning er undtagelsesvis tilladt, hvis der ikke kan gives en tilstrækkelig nøjagtig og forståelig beskrivelse af kontraktens genstand efter stk. 3 og 4; en sådan angivelse eller henvisning skal efterfølges af udtrykket "eller tilsvarende".
Artikel 35
Meddelelse af tekniske specifikationer
1. Ordregiverne meddeler de økonomiske aktører, der er interesserede i at opnå en kontrakt, de tekniske specifikationer, de regelmæssigt benytter i deres vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter eller tjenesteydelseskontrakter, eller de tekniske specifikationer, som de agter at benytte i forbindelse med kontrakter, der er genstand for vejledende periodiske bekendtgørelser, jf. artikel 41, stk. 1.
2. Findes disse tekniske specifikationer i dokumenter, der er tilgængelige for interesserede virksomheder, er det tilstrækkeligt at henvise til disse dokumenter.
Artikel 36
Alternative tilbud
1. Når kriteriet for tildeling af kontrakten er det økonomisk mest fordelagtige tilbud, kan ordregiverne tage hensyn til alternative tilbud fra tilbudsgiverne, når disse alternative tilbud opfylder de mindstekrav, der er fastsat af ordregiverne.
Ordregiverne skal i udbudsbetingelserne angive, om alternative tilbud vil blive taget i betragtning eller ej, og når de tager dem i betragtning, angive de mindstekrav, der skal opfyldes i de alternative tilbud, og hvilke særlige krav der stilles i forbindelse med deres afgivelse.
2. I forbindelse med udbudsprocedurerne for vareindkøbs- eller tjenesteydelseskontrakter kan ordregivere, der har indvilliget i at tage alternative tilbud i betragtning i henhold til stk. 1, ikke afvise et alternativt tilbud alene med den begrundelse, at det, såfremt det antages, vil blive en tjenesteydelseskontrakt i stedet for en indkøbskontrakt eller omvendt.
Artikel 37
Underentreprise
I udbudsbetingelserne kan ordregiveren anmode eller af en medlemsstat forpligtes til at anmode tilbudsgiveren om i tilbuddet at angive, hvor stor en del af kontrakten han har til hensigt at give i underentreprise til tredjemand, og hvilke underentreprenører han foreslår. Denne angivelse berører ikke de økonomiske aktørers ansvar som hovedmand.
Artikel 38
Betingelser vedrørende kontraktens udførelse
Ordregiverne kan fastsætte særlige betingelser vedrørende kontraktens udførelse, hvis disse betingelser er i overensstemmelse med fællesskabsretten og er nævnt i den bekendtgørelse, der anvendes til iværksættelse af udbud, eller i udbudsbetingelserne. Betingelserne vedrørende kontraktens udførelse kan navnlig handle om sociale hensyn eller miljøhensyn.
Artikel 39
Forpligtelser vedrørende skatter og afgifter, miljøbeskyttelse, bestemmelser om beskyttelse på arbejdspladsen og arbejdsforhold i øvrigt
1. Ordregiverne i udbudsbetingelserne oplyse eller af en medlemsstat forpligtes til at oplyse, hos hvilket eller hvilke organer ansøgerne eller tilbudsgiverne kan få relevante oplysninger om forpligtelser vedrørende skatter og afgifter, miljøbeskyttelse og forpligtelser i henhold til gældende bestemmelser med hensyn til beskyttelse på arbejdspladsen og arbejdsforhold i øvrigt i den medlemsstat eller region eller på det sted, hvor ydelserne skal præsteres, og som finder anvendelse på arbejdets udførelse på byggepladsen eller på de leverede tjenesteydelser under kontraktens opfyldelse.
2. Ordregiveren, der giver de i stk. 1 nævnte oplysninger, anmoder tilbudsgiverne eller de ansøgere, der deltager i en udbudsprocedure, om at angive, at de ved udarbejdelsen af deres tilbud har taget hensyn til de forpligtelser, der gælder i henhold til bestemmelserne om beskyttelse på arbejdspladsen og om arbejdsforhold i øvrigt på det sted, hvor ydelsen skal præsteres.
Første afsnit er ikke til hinder for anvendelse af bestemmelserne i artikel 57.
KAPITEL V
Udbudsprocedurer
Artikel 40
Anvendelse af offentlige udbud, begrænsede udbud og udbud med forhandling
1. Ved indgåelse af vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter anvender ordregiverne de udbudsprocedurer, der er tilpasset til brug i forbindelse med dette direktiv.
2. Ordregiverne kan vælge en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 9, litra a),b) og c), hvis et udbud i henhold til artikel 42 har fundet sted, jf. dog stk. 3.
3. Ordregiverne kan anvende en procedure uden forudgående udbud:
a) hvis der i forbindelse med en udbudsprocedure ikke er afgivet noget tilbud eller ikke er afgivet noget antageligt tilbud, eller hvis der ikke er modtaget nogen ansøgninger, for så vidt de oprindelige kontraktbetingelser ikke ændres væsentligt
b) hvis en kontrakt indgås udelukkende med henblik på forskning, forsøg, undersøgelser eller udvikling og ikke tilsigter et afkast eller genindtjening af forsknings- og udviklingsomkostningerne, og for så vidt indgåelsen af en sådan kontrakt ikke er til skade for udbydelse af senere kontrakter, der primært har samme formål
c) hvis kontrakten af tekniske eller kunstneriske grunde eller af årsager, der vedrører beskyttelsen af en eneret, kun kan overdrages til en bestemt økonomisk aktør
d) i strengt nødvendigt omfang, hvis sagens yderst hastende karakter som følge af begivenheder, som ordregiverne ikke har kunnet forudse, gør det umuligt at overholde fristerne for offentlige udbud, begrænsede udbud eller forhandlingsudbud med forud fastsatte betingelser
e) ved indkøbskontrakter med henblik på supplerende leverancer fra den oprindelige leverandør enten til delvis fornyelse af sædvanlige leverancer eller installationer eller til udvidelse af allerede foretagne leverancer eller af bestående installationer, hvis et leverandørskifte ville gøre det nødvendigt for ordregiveren at anskaffe udstyr, som på grund af en forskel i teknisk beskaffenhed ville medføre teknisk uforenelighed eller uforholdsmæssigt store tekniske vanskeligheder ved drift og vedligeholdelse
f) ved supplerende arbejder eller tjenesteydelser, der ikke var omfattet af det oprindelige projekt eller den først indgåede kontrakt, og som på grund af uforudsete omstændigheder er blevet nødvendige for udførelsen af den pågældende aftale, hvis kontrakten tildeles den entreprenør eller tjenesteyder, der udfører den oprindelige kontrakt:
- når disse supplerende arbejder eller tjenesteydelser ikke teknisk eller økonomisk kan adskilles fra den oprindelige kontrakt uden væsentlige ulemper for ordregiverne, eller
- når disse supplerende arbejder eller tjenesteydelser til trods for, at de kan adskilles fra den oprindelige kontrakt, er strengt nødvendige af hensyn til dens opfyldelse
g) når bygge- og anlægskontrakter vedrører nye arbejder, som består i gentagelsesarbejder, som er overdraget til den virksomhed, som fik overdraget det oprindelige arbejde af samme ordregivere, på betingelse af at gentagelsesarbejdet er i overensstemmelse med det oprindelige projekt, og at kontrakten om dette arbejde er indgået efter udbud. Den mulige anvendelse af denne procedure skal meddeles allerede ved det oprindelige udbud, og den samlede anslåede værdi af gentagelsesarbejderne skal tages i betragtning af ordregiverne ved anvendelsen af artikel 16 og 17
h) for varer, der noteres og købes på en varebørs
i) ved kontrakter, som skal indgås på grundlag af en rammeaftale, for så vidt betingelsen i artikel 14, stk. 2, er opfyldt
j) ved lejlighedskøb, når det er muligt for ordregiverne at opnå leverancer ved at benytte sig af et særligt fordelagtigt tilbud, der kun gælder i ganske kort tid, og når den pris, der skal betales, er væsentligt lavere end den, der normalt betales på markedet
k) ved køb på særlig fordelagtige vilkår, enten hos en leverandør, som indstiller sine erhvervsvirksomhedsaktiviteter, eller hos kuratorer eller likvidatorer i en konkursbehandling, en tvangsakkord eller en tilsvarende behandlingsmåde efter national lovgivning
l) når den pågældende tjenesteydelseskontrakt er et led i en projektkonkurrence, der afholdes i henhold til bestemmelserne i dette direktiv, og som i henhold til de gældende regler skal indgås med vinderen eller en af vinderne af konkurrencen. I sidstnævnte tilfælde skal alle vinderne af konkurrencen opfordres til at deltage i forhandlingerne.
KAPITEL VI
Bestemmelser om offentliggørelse og gennemsigtighed
Afdeling 1
Offentliggørelse af bekendtgørelser
Artikel 41
Vejledende periodiske bekendtgørelser og bekendtgørelser om anvendelse af en kvalifikationsordning
1. Ordregivere bekendtgør mindst én gang om året følgende ved hjælp af en vejledende periodisk bekendtgørelse i henhold til bilag XV A, der offentliggøres af Kommissionen eller af ordregiverne selv i deres "køberprofiler", som defineret i bilag XX, nr. 2, litra b):
a) for vareindkøb: for hvert vareområde den anslåede samlede værdi for de kontrakter eller rammeaftaler, som de agter at indgå i løbet af de næste tolv måneder, når den anslåede samlede værdi, jf. artikel 16 og 17, er 750000 EUR eller derover
Vareområderne fastsættes af ordregiverne ved henvisning til CPV
b) for tjenesteydelser: den anslåede samlede værdi af de kontrakter eller rammeaftaler inden for hver af de i bilag XVII A anførte kategorier af tjenesteydelser, som de agter at indgå i løbet af de næste tolv måneder, når denne anslåede samlede værdi, jf. artikel 16 og 17, er på 750000 EUR eller derover
c) for bygge- og anlægsarbejder: de væsentlige karakteristika for de kontrakter eller rammeaftaler, som de agter at indgå i de næste tolv måneder, og hvis anslåede værdi mindst er den tærskelværdi, der er anført i artikel 16, jf. artikel 17.
De i litra a) og b) omhandlede bekendtgørelser fremsendes snarest muligt efter begyndelsen af regnskabsåret til Kommissionen eller offentliggøres i køberprofilen.
Den i litra c) omhandlede bekendtgørelse fremsendes til Kommissionen eller offentliggøres i køberprofilen hurtigst muligt efter godkendelse af det program, der omfatter de bygge- og anlægskontrakter eller rammeaftaler, som ordregiverne agter at indgå.
Ordregiverne, der offentliggør vejledende periodiske bekendtgørelser i deres køberprofil, sender elektronisk i det format og efter reglerne for fremsendelse af elektroniske meddelelser, der er anført i bilag XX, nr. 3, en meddelelse til Kommissionen om, at der offentliggøres en vejledende periodisk bekendtgørelse i en køberprofil.
Offentliggørelse, af de i litra a), b) og c), omhandlede bekendtgørelser er kun obligatorisk, hvis de ordregivende myndigheder benytter sig af muligheden for at afkorte fristerne for modtagelse af tilbud, jf. artikel 45, stk. 4.
Dette stykke finder ikke anvendelse for procedurer uden forudgående udbud.
2. Ordregiverne kan offentliggøre eller lade Kommissionen offentliggøre vejledende periodiske bekendtgørelser vedrørende store projekter uden at gentage de oplysninger, som allerede er givet i en tidligere vejledende periodisk bekendtgørelse, når det klart anføres, at de pågældende bekendtgørelser er supplerende.
3. Hvis ordregiverne ønsker at anvende en kvalifikationsordning i henhold til artikel 53, skal denne ordning offentliggøres ved en bekendtgørelse i henhold til bilag XIV, hvoraf det fremgår, hvilket formål kvalifikationsordningen tjener, og hvor reglerne for dens anvendelse kan rekvireres. Hvis ordningen gælder i mere end tre år, skal bekendtgørelsen offentliggøres hvert år. Hvis ordningen gælder i mindre end tre år, er en bekendtgørelse ved periodens begyndelse tilstrækkelig.
Artikel 42
Bekendtgørelser, der anvendes til at iværksætte udbud
1. For vareindkøbskontrakter, bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter kan udbud ske:
a) ved vejledende periodisk bekendtgørelse i henhold til bilag XV A
b) ved bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning i henhold til bilag XIV eller
c) ved udbudsbekendtgørelse i henhold til bilag XIII, del A, B eller C.
2. For dynamiske indkøbssystemer kan udbud af systemet ske ved en udbudsbekendtgørelse i henhold til stk. 1, litra c), mens udbud af kontrakter, der er baseret på sådanne systemer, kan ske ved en forenklet udbudsbekendtgørelse i henhold til bilag XIII, del D.
3. Hvis udbud sker ved vejledende periodisk bekendtgørelse:
a) skal det af bekendtgørelsen specifikt fremgå, hvilke leverancer, arbejder eller tjenesteydelser kontrakten vedrører
b) skal det i bekendtgørelsen angives, at kontrakten tildeles ved begrænset udbud eller udbud med forhandling uden efterfølgende offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse, og at interesserede virksomheder opfordres til skriftligt at tilkendegive deres interesse, og
c) bekendtgørelsen skal være offentliggjort i overensstemmelse med bilag XX højst 12 måneder inden datoen for afsendelsen af den i artikel 47, stk. 5, omhandlede opfordring. Ordregiveren skal desuden fastsætte fristerne i henhold til artikel 45.
Artikel 43
Bekendtgørelser om indgåede kontrakter
1. Ordregiverne, der har indgået en kontrakt eller en rammeaftale, fremsender en bekendtgørelse i henhold til bilag XVI. Denne bekendtgørelse sendes i overensstemmelse med de af Kommissionen fastlagte betingelser i henhold til proceduren i artikel 68, stk. 2, inden for to måneder efter indgåelsen af kontrakten eller rammeaftalen.
Når der er tale om en rammeaftale indgået i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, er ordregiverne fritaget for at skulle sende en bekendtgørelse om hver af de kontrakter, der indgås på grundlag af denne aftale.
Ordregiverne fremsender en bekendtgørelse, der er baseret på et dynamisk indkøbssystem, senest to måneder efter indgåelsen af hver kontrakt. De har dog mulighed for at fremsende disse bekendtgørelser samlet hvert kvartal. I så fald skal de fremsende disse samlede bekendtgørelser senest to måneder efter udgangen af hvert kvartal.
2. Oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI, og som er bestemt til offentliggørelse, offentliggøres i overensstemmelse med bilag XX. I den forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne, specielt vedrørende antal modtagne tilbud, virksomhedernes identitet samt priser.
3. Ordregivere, der indgår en tjenesteydelseskontrakt vedrørende forskning og udvikling ved en procedure uden forudgående udbud i henhold til artikel 40, stk. 3, litra b), kan begrænse de oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI om tjenesteydelsernes art og omfang, til betegnelsen "tjenesteydelser vedrørende forskning og udvikling".
Ordregivere, der indgår en tjenesteydelseskontrakt vedrørende forskning og udvikling, som ikke kan indgås ved en procedure uden forudgående udbud i henhold til artikel 40, stk. 3, litra b), kan begrænse de oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI om tjenesteydelsernes art og omfang, når dette er nødvendigt af erhvervsmæssige fortrolighedshensyn.
I så fald skal ordregiverne sørge for, at de oplysninger, der gives, er mindst lige så detaljerede som dem, der findes i den i henhold til artikel 42, stk. 1, offentliggjorte udbudsbekendtgørelse.
Hvis der anvendes en kvalifikationsordning, skal ordregiverne i ovennævnte tilfælde sørge for, at disse oplysninger er mindst lige så detaljerede som oplysningerne i den pågældende kategori i den i henhold til artikel 53, stk. 7, oprettede liste over kvalificerede tjenesteydere.
4. Når der er tale om kontrakter, der indgås med henblik på de i bilag XVII B anførte tjenesteydelser, angiver ordregiverne i bekendtgørelsen, om de indvilliger i, at den offentliggøres.
5. Oplysninger, der gives i overensstemmelse med bilag XVI, og som angives ikke at være bestemt til offentliggørelse, offentliggøres udelukkende i forenklet form og af statistiske grunde i overensstemmelse med bilag XX.
Artikel 44
Udarbejdelse og offentliggørelse af bekendtgørelser
1. Bekendtgørelserne skal indeholde de i bilag XIII, XIV, XV A, XV B og XVI anførte oplysninger og om nødvendigt enhver anden oplysning, som ordregiveren måtte finde hensigtsmæssig, i form af standardformularer, der vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
2. De bekendtgørelser, som ordregiverne sender til Kommissionen, fremsendes enten elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, eller på anden måde.
De i artikel 41, 42 og 43 omhandlede bekendtgørelser offentliggøres i overensstemmelse med de tekniske specifikationer for offentliggørelse i bilag XX, nr. 1, litra a) og b).
3. Bekendtgørelser, der udarbejdes og fremsendes elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, offentliggøres senest fem dage efter afsendelsen.
Bekendtgørelser, der ikke fremsendes elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, offentliggøres senest 12 dage efter afsendelsen. Undtagelsesvis og efter anmodning fra ordregiveren offentliggøres den udbudsbekendtgørelse, der er nævnt i artikel 42, stk. 1, litra c), imidlertid inden for fem dage, forudsat at den er sendt pr. telefax.
4. Bekendtgørelserne offentliggøres i deres helhed på et af Det Europæiske Fællesskabs officielle sprog, som ordregiveren vælger, og kun denne udgave på originalsproget er autentisk. Et resumé af hver bekendtgørelses hovedpunkter offentliggøres på de øvrige officielle sprog.
Omkostningerne ved Kommissionens offentliggørelse af bekendtgørelserne afholdes af Fællesskabet.
5. Indholdet af bekendtgørelserne må ikke offentliggøres på nationalt niveau inden den dato, på hvilken de sendes til Kommissionen.
De bekendtgørelser, der offentliggøres på nationalt plan, må ikke indeholde andre oplysninger end dem, der findes i de bekendtgørelser, der er sendt til Kommissionen eller offentliggjort i en køberprofil i overensstemmelse med artikel 41, stk. 1, første afsnit, og afsendelsesdatoen for meddelelsen til Kommissionen eller offentliggørelsen i køberprofilen skal fremgå af offentliggørelsen.
De vejledende periodiske bekendtgørelser må ikke offentliggøres i en køberprofil, inden bekendtgørelsen om offentliggørelse i denne form er sendt til Kommissionen, og meddelelserne skal anføre denne afsendelsesdato.
6. Ordregiverne skal være i stand til at bevise datoen for afsendelsen af bekendtgørelserne.
7. Kommissionen sender til ordregiveren en bekræftelse på offentliggørelsen af de fremsendte oplysninger med angivelse af datoen for offentliggørelsen. Denne bekræftelse betragtes som bevis for offentliggørelsen.
8. Ordregiverne kan i overensstemmelse med stk. 1-7 offentliggøre bekendtgørelser vedrørende kontrakter, som ikke er omfattet af dette direktivs bestemmelser om obligatorisk offentliggørelse.
Afdeling 2
Frister
Artikel 45
Frister for modtagelse af ansøgninger om deltagelse og for modtagelse af tilbud
1. Ved fastsættelse af fristerne for modtagelse af tilbud og ansøgninger om deltagelse tager ordregiverne især hensyn til kontraktens kompleksitet og til den tid, der er nødvendig til udarbejdelse af tilbud, jf. dog de minimumsfrister, der er fastsat i denne artikel.
2. Ved offentlige udbud er fristen for modtagelse af tilbud mindst 52 dage at regne fra datoen for afsendelsen af udbudsbekendtgørelsen.
3. Ved begrænsede udbud og udbud med forhandling efter forudgående indkaldelse af tilbud gælder følgende bestemmelser:
a) fristen for modtagelsen af ansøgninger om deltagelse som følge af en bekendtgørelse offentliggjort i henhold til artikel 42, stk. 1, litra c), eller som følge af en opfordring fra ordregiverne i henhold til artikel 47, stk. 5, fastsættes som regel til mindst 37 dage at regne fra datoen for afsendelsen af bekendtgørelsen eller opfordringen og må under ingen omstændigheder være kortere end 15 dage, hvis bekendtgørelsen er sendt til offentliggørelse elektronisk eller pr. telefax, og ikke under 22 dage, hvis den er fremsendt på anden måde
b) fristen for modtagelsen af tilbud kan aftales indbyrdes mellem ordregiveren og de udvalgte ansøgere, når der gives alle ansøgere samme tid til at udarbejde og indsende til bud
c) hvis det ikke er muligt at opnå enighed om fristen for modtagelse af tilbud, fastsætter ordregiveren en frist, der som regel er på mindst 24 dage, men under ingen omstændigheder kortere end 10 dage at regne fra datoen for opfordringen til at indsende tilbud.
4. Hvis ordregiverne har offentliggjort en vejledende periodisk bekendtgørelse som omhandlet i artikel 41, stk. 1, i overensstemmelse med bilag XX, er fristen for modtagelse af tilbud som regel mindst 36 dage og under ingen omstændigheder kortere end 22 dage at regne fra datoen for afsendelsen af bekendtgørelsen.
Disse kortere frister antages, forudsat at den vejledende periodiske bekendtgørelse foruden de oplysninger, der kræves i bilag XV A, del I, har indeholdt alle de oplysninger, der kræves i bilag XV A, del II, i det omfang sidstnævnte oplysninger foreligger ved bekendtgørelsens offentliggørelse, og at bekendtgørelsen er blevet sendt til offentliggørelse mindst 52 dage og højst 12 måneder inden datoen for afsendelsen af den i artikel 42, stk. 1, litra c), omhandlede udbudsbekendtgørelse.
5. Hvis bekendtgørelserne udarbejdes og fremsendes elektronisk i det format og efter de fremsendelsesregler, der er anført i bilag XX, nr. 3, kan fristerne for modtagelse af ansøgninger om deltagelse ved begrænsede udbud og udbud med forhandling og for modtagelse af tilbud ved offentlige tilbud forkortes med syv dage.
6. Medmindre der er aftalt en frist i overensstemmelse med stk. 3, litra b), kan fristerne for modtagelsen af tilbud ved offentlige udbud, begrænsede udbud og udbud med forhandling forkortes med yderligere fem dage, hvis ordregiveren i overensstemmelse med bilag XX giver fri, direkte og fuldstændig elektronisk adgang til udbudsbetingelser og til alle supplerende dokumenter fra datoen for offentliggørelsen af den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte ud bud. Denne bekendtgørelse skal indeholde den internetadresse, hvor disse dokumenter kan ses.
7. Ved offentlige udbud må de samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af tilbud, som er kortere end 15 dage at regne fra datoen for fremsendelsen af udbudsbekendtgørelsen.
Hvis udbudsbekendtgørelsen ikke fremsendes elektronisk eller pr. telefax, må de samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 dog under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af tilbud ved offentlige udbud, som er kortere end 22 dage at regne fra datoen for fremsendelsen af udbudsbekendtgørelsen.
8. De samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 må under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af ansøgninger om deltagelse som følge af en bekendtgørelse offentliggjort i henhold til artikel 42, stk. 1, litra c), eller som følge af en opfordring fra ordregiverne i henhold til artikel 47, stk. 5, som er kortere end 15 dage at regne fra datoen for afsendelsen af bekendtgørelsen eller opfordringen.
Medmindre der er aftalt en frist i overensstemmelse med stk. 3, litra b), må de samlede reducerede frister i henhold til stk. 4, 5 og 6 ved begrænsede udbud og udbud med forhandling under ingen omstændigheder resultere i en frist for modtagelse af tilbud, som er kortere end 10 dage at regne fra datoen for afsendelsen af opfordringen til at afgive tilbud.
9. Hvis udbudsbetingelserne og de supplerende dokumenter eller oplysninger af en eller anden grund ikke er fremsendt inden for de i artikel 46 og 47 fastsatte frister, selv om der er anmodet om dem i tide, eller hvis der kun kan afgives tilbud efter besigtigelse på stedet eller efter gennem syn på stedet af bilagsmateriale til udbudsbetingelserne, skal fristerne for modtagelse af tilbud forlænges - medmindre der er aftalt en frist i overensstemmelse med stk. 3, litra b) - således at alle de berørte virksomheder kan få kendskab til samtlige de oplysninger, der er nødvendige for at kunne udarbejde tilbud.
10. En oversigtstabel over de i denne artikel fastsatte frister findes i bilag XXII.
Artikel 46
Offentlige udbud: udbudsbetingelser, dokumenter og supplerende oplysninger
1. Hvis ordregiverne i offentlige udbud ikke giver fri, direkte og fuld elektronisk adgang i overensstemmelse med artikel 45, stk. 6, til udbudsbetingelserne og ethvert supplerende dokument, sendes udbudsbetingelserne og de supplerende dokumenter til de økonomiske aktører senest seks dage efter modtagelsen af anmodningen herom, forudsat at denne er fremsat i tide inden udløbet af fristen for indsendelse af tilbud.
2. Hvis der er anmodet herom i tide, sender ordregiverne eller de kompetente tjenester yderligere oplysninger om udbudsbetingelserne senest seks dage inden udløbet af fristen for modtagelse af tilbud.
Artikel 47
Opfordringer til at afgive tilbud eller til at forhandle
1. I begrænsede udbud og udbud med forhandling opfordrer ordregiverne samtidig og skriftligt de udvalgte ansøgere til at afgive tilbud eller til at forhandle. Opfordringen til ansøgerne indeholder:
- enten et eksemplar af udbudsbetingelserne og af alle supplerende dokumenter
- eller meddelelse om, at de har adgang til udbudsbetingelserne og til de (supplerende) dokumenter, jf. første led, når de er stillet direkte til elektronisk rådighed i overensstemmelse med artikel 45, stk. 6.
2. Når en anden virksomhed end ordregiveren, der er ansvarlig for tildelingsproceduren, ligger inde med udbudsbetingelserne og/eller de supplerende dokumenter, anføres på opfordringen adressen på den tjeneste, hvor disse udbudsbetingelser og disse dokumenter kan fås, og i givet fald fristen for anmodning herom samt det gebyr, der eventuelt skal betales for at modtage disse dokumenter, og betalingsbetingelserne. De kompetente myndigheder sender denne dokumentation til virksomhederne umiddelbart efter modtagelsen af deres anmodning.
3. Eventuelle supplerende oplysninger om udbudsbetingelserne eller de supplerende dokumenter meddeles af ordregiverne eller de kompetente tjenester senest 6 dage inden udløbet af den frist, der er fastsat for modtagelsen af tilbud, forudsat at der er anmodet om dem i tide.
4. Herudover skal opfordringen mindst indeholde følgende:
a) i givet fald oplysning om sidste frist for anmodning om yderligere dokumenter samt om det gebyr, der eventuelt skal betales for at modtage disse dokumenter, og betalingsbetingelserne
b) oplysning om sidste frist for modtagelse af tilbud, den adresse, hvortil de skal sendes, samt det eller de sprog, de skal være affattet på
c) en henvisning til alle offentliggjorte udbudsbekendtgørelser
d) angivelse af, hvilke dokumenter der eventuelt skal vedlægges
e) kriterierne for tildelingen af kontrakten, når de ikke er anført i bekendtgørelsen om anvendelse af en kvalifikationsordning, der anvendes til at iværksætte udbud
f) vægtningen af kriterierne for tildeling af kontrakten, eller eventuelt den prioritering, som disse kriterier tillægges, hvis disse oplysninger ikke er anført i udbudsbekendtgørelsen, bekendtgørelsen om anvendelse af en kvalifikationsordning eller udbudsbetingelserne.
5. Hvis udbud sker ved vejledende periodisk bekendtgørelse, skal ordregiverne efterfølgende, men inden de påbegynder udvælgelsen af tilbudsgivere eller deltagere i en forhandling, anmode samtlige ansøgere om på grundlag af mere detaljerede oplysninger om kontrakten at bekræfte deres interesse.
Denne opfordring skal mindst indeholde følgende oplysninger:
a) art og mængde, herunder alle optionsklausuler vedrørende yderligere kontrakter og om muligt den foreløbige tidsfrist for brugen af disse klausuler; ved kontrakter, der kan fornyes, art og mængde samt den foreløbige tidsfrist for offentliggørelse af senere udbudsbekendtgørelser vedrørende de bygge- og anlægsarbejder, vareindkøb eller tjenesteydelser, der udbydes, hvis en sådan frist foreligger
b) hvorvidt der er tale om et begrænset udbud eller et udbud med forhandling
c) eventuelt dato for påbegyndelsen eller afslutningen af leveringen af varerne eller udførelsen af bygge- og anlægsarbejderne eller tjenesteydelserne
d) adresse og frist for indsendelse af ansøgninger med henblik på opfordring til at afgive tilbud samt det eller de sprog, ansøgninger skal være affattet på
e) adresse på den ordregiver, der indgår kontrakten og giver de nødvendige oplysninger med henblik på rekvirering af udbudsbetingelserne og andre dokumenter
f) økonomiske og tekniske betingelser, finansielle garantier og oplysninger, der kræves af de økonomiske aktører
g) gebyr og betalingsbetingelser for rekvirerede dokumenter vedrørende udbudsproceduren
h) den type kontrakt, der udbydes: køb, leasing eller leje med eller uden forkøbsret eller flere af disse typer, og
i) kriterierne for tildelingen af kontrakten og vægtningen af disse kriterier, eller eventuelt den prioritering, som disse kriterier tillægges, hvis disse oplysninger ikke er anført i den vejledende bekendtgørelse, udbudsbetingelserne eller i opfordringen til at afgive tilbud eller til at forhandle.
Afdeling 3
Kommunikation og information
Artikel 48
Regler for kommunikation
1. Al den i denne del nævnte kommunikation og informationsudveksling kan efter ordregiverens valg ske pr. brev, pr. telefax, elektronisk i overensstemmelse med stk. 4 og 5, telefonisk i de tilfælde og på de betingelser, der er fastsat i stk. 6, eller ved en kombination af disse midler.
2. De valgte kommunikationsmidler skal være alment tilgængelige og må derfor ikke begrænse de økonomiske aktørers adgang til tildelingsproceduren.
3. Den pågældende kommunikation, informationsudveksling og informationslagring skal ske på en måde, der sikrer, at dataintegriteten og fortroligheden af tilbuddene og ansøgningerne om deltagelse beskyttes, og at ordregiverne ikke får kendskab til indholdet af tilbuddene og ansøgningerne om deltagelse inden udløbet af den frist, der er fastsat for afgivelse af tilbud.
4. De redskaber, der bruges til elektronisk kommunikation, og deres tekniske karakteristika skal være ikke-diskriminerende, almindeligt tilgængelige og kompatible med almindeligt anvendte produkter inden for informations- og kommunikationsteknologi.
5. Følgende regler gælder for fremsendelsen, for systemer til elektronisk modtagelsen af tilbud og for systemer til elektronisk modtagelsen af ansøgninger om deltagelse:
a) Oplysninger vedrørende de specifikationer, der er nødvendige for elektronisk afgivelse af tilbud og elektronisk indgivelser af ansøgninger om deltagelsen, herunder kryptering, skal være tilgængelige for de berørte parter. Endvidere skal systemer til elektronisk modtagelse af tilbud og ansøgninger om deltagelse være i overensstemmelse med kravene i bilag XXIV.
b) Medlemsstaterne kan under overholdelse af artikel 5 i direktiv 1999/93/EF kræve, at elektroniske tilbud forsynes med en avanceret elektronisk signatur i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i nævnte direktiv.
c) Medlemsstaterne kan indføre eller opretholde frivillige akkrediteringsordninger med henblik på at øge niveauerne for certificeringstjenesteydelser for disse systemer.
d) Tilbudsgiverne eller ansøgerne forpligter sig til at forelægge de i artikel 52, stk. 2 og 3, artikel 53 og 54 omhandlede dokumenter, attester og erklæringer inden udløbet af den frist, der er fastsat for afgivelse af tilbud eller indgivelse af ansøgning om deltagelse, hvis de ikke findes i elektronisk form.
6. Der gælder følgende regler for fremsendelsen af ansøgninger om deltagelse:
a) Ansøgninger om deltagelse i udbudsproceduren for offentlige kontrakter kan indgives skriftligt eller telefonisk.
b) Hvis ansøgninger om deltagelse indgives telefonisk, skal der sendes en skriftlig bekræftelse inden udløbet af den frist, der er fastsat for modtagelse.
c) Ordregiverne kan kræve, at ansøgninger om deltagelsen, der indgives pr. telefax, bekræftes pr. post eller elektronisk, hvis det er nødvendigt af hensyn til det juridiske bevismiddel. De angiver alle sådanne krav samt fristen for overholdelse heraf i den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte udbud, eller i den opfordring, der er omhandlet i artikel 47, stk. 5.
Artikel 49
Underretning til deltagere i kvalifikationsordninger, ansøgere og tilbudsgivere
1. Ordregiverne underretter hurtigst muligt de deltagende økonomiske aktører om, hvilke afgørelser der er truffet med hensyn til indgåelse af en rammeaftale eller kontrakttildelingen eller optagelse i et dynamisk indkøbssystem, herunder bl.a. begrundelsen for, at de har besluttet ikke at indgå en rammeaftale eller tildele en kontrakt, som har været udbudt, eller at påbegynde proceduren på ny eller at iværksætte et dynamisk indkøbssystem; underretningen sker skriftligt, hvis ordregiverne anmodes herom.
2. På anmodning af den berørte part meddeler den ordregivende myndighed hurtigst muligt
- alle forbigåede ansøgere, hvorfor deres ansøgning er forkastet,
- alle forbigåede tilbudsgivere, hvorfor deres tilbud er forkastet, herunder i de tilfælde, der omhandles i artikel 34, stk. 4 og 5, hvorfor den har besluttet, at kravene ikke anses for opfyldt på tilsvarende måde, eller hvorfor den har besluttet, at bygge- og anlægs- samt indkøbs- og tjenesteydelseskontrakter ikke opfylder kravene til ydelse eller funktion,
- alle tilbudsgivere, der har afgivet et antageligt tilbud, om det antagne tilbuds karakteristika og relative fordele og meddeler dem navnet på den tilbudsgiver, hvis bud er antaget, eller parterne i rammeaftalen.
Den tid, der anvendes, må under ingen omstændigheder overskride 15 dage fra modtagelsen af en skriftlig anmodning.
Ordregiverne kan dog beslutte ikke at meddele visse af de i stk. 1 omhandlede oplysninger om kontrakttildelingen eller indgåelsen af rammekontrakten eller optagelsen i et dynamisk indkøbssystem, hvis en sådan videregivelse vil hindre retshåndhævelse eller på anden måde være i strid med offentlige interesser eller til skade for bestemte offentlige eller private økonomiske aktørers legitime økonomiske interesser, herunder den udvalgte økonomiske aktørs interesser, eller for den loyale konkurrence mellem økonomiske aktører.
3. Ordregivere, der opretter og anvender en kvalifikationsordning, skal inden for en frist på seks måneder underrette ansøgerne, om de er fundet kvalificeret.
Hvis det varer mere end fire måneder fra ansøgningens indgivelse at træffe denne afgørelse, skal ordregiveren inden to måneder fra indgivelsen underrette ansøgeren om grundene til fristens forlængelse og om, hvornår ansøgningen vil blive godkendt eller afvist.
4. Ansøgere, hvis kvalifikationer ikke godkendes, skal hurtigst muligt, og i alle tilfælde senest efter 15 dage, have meddelelse om denne afgørelse samt om begrundelsen herfor. Begrundelsen skal baseres på de kvalifikationskriterier, der er omhandlet i artikel 53, stk. 2.
5. Ordregivere, der opretter og anvender en kvalifikationsordning, kan kun af grunde, der bygger på kriterierne for kvalifikation i artikel 53, stk. 2, bringe en økonomisk aktørs status som kvalificeret til ophør. Hensigten om at gøre dette skal på forhånd meddeles den økonomiske aktør skriftligt mindst 15 dage før datoen for kvalifikationens ophør med angivelse af en begrundelse for dette skridt.
Artikel 50
Oplysninger, der skal opbevares angående de indgåede kontrakter
1. Ordregiverne skal opbevare relevante oplysninger angående hver kontrakt, således at de senere kan begrunde beslutningerne om:
a) den økonomiske aktørs kvalifikation og udvælgelse samt tildelingen af kontrakterne
b) anvendelsen af procedurer uden forudgående udbud i overensstemmelse med artikel 40, stk. 3
c) ikke-anvendelse af bestemmelserne i kapitel III-VI i henhold til undtagelserne i kapitel II i afsnit I og kapitel II i dette afsnit.
Ordregiverne træffer passende foranstaltninger for at dokumentere afviklingen af de udbudsprocedurer, der er foregået elektronisk.
2. Oplysningerne skal opbevares i mindst 4 år fra tidspunktet for indgåelsen af kontrakten, således at ordregiveren inden for dette tidsrum vil være i stand til at give de nødvendige oplysninger til Kommissionen, hvis denne skulle anmode herom.
KAPITEL VII
Udbudsprocedurens afvikling
Artikel 51
Generelle bestemmelser
1. Med henblik på udvælgelsen af deltagere i udbudsproceduren:
a) udelukker de ordregivere, der har udarbejdet regler og kriterier for udelukkelse af tilbudsgivere eller ansøgere i overensstemmelse med artikel 54, stk. 1, 2 eller 4, de økonomiske aktører, som omfattes af disse regler og kriterier
b) udvælger ordregiverne tilbudsgivere og ansøgere i overensstemmelse med de objektive regler og kriterier, der er fastsat i medfør af artikel 54
c) begrænser ordregiverne i forbindelse med begrænsede udbud og udbud med forhandling efter forudgående udbudsbekendtgørelse eventuelt antallet af udvalgte ansøgere i overensstemmelse med litra a) og b) og bestemmelserne i artikel 54.
2. Hvis et udbud sker ved en bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning, skal ordregiverne med henblik på udvælgelsen af deltagere i udbudsproceduren vedrørende de specifikke kontrakter, som er omfattet af udbudsbekendtgørelsen:
a) kvalificere de økonomiske aktører i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 53
b) anvende de bestemmelser i stk. 1, der er relevante for begrænsede udbud og udbud med forhandling, på sådanne kvalificerede virksomheder.
3. Ordregiverne kontrollerer, at tilbuddene fra de således udvalgte tilbudsgivere er i overensstemmelse med de regler og krav, der gælder for tilbuddene, og tildeler kontrakten på grundlag af kriterierne i artikel 55 og 57.
Afdeling 1
Kvalifikation og kvalitativ udvælgelse
Artikel 52
Gensidig anerkendelse hvad angår administrative, tekniske eller finansielle betingelser samt attester, afprøvninger og dokumentation
1. Når ordregiverne i forbindelse med udvælgelsen af deltagere ved begrænset udbud eller udbud med forhandling afgør, om en ansøger er kvalificeret, eller når kvalifikationskriterierne eller -reglerne ajourføres, må de ikke:
a) stille administrative, tekniske eller finansielle krav til nogle økonomiske aktører, som ikke er blevet stillet til andre
b) forlange afprøvninger eller dokumentation, som overlapper allerede foreliggende objektive beviser.
2. Hvis ordregiverne kræver, at der skal fremlægges attester udstedt af uafhængige organer til attestering af den økonomiske aktørs overholdelse af bestemte kvalitetsstandarder, henviser de til kvalitetssikringssystemer, der bygger på (de) relevante europæiske standarder og er certificeret af organer, som opfylder de europæiske standarder for certificering.
Ordregiverne anerkender tilsvarende attester udstedt af organer, som er etableret i andre medlemsstater. De accepterer ligeledes andre former for dokumentation for tilsvarende kvalitetssikringsforanstaltninger, der forelægges af de økonomiske aktører.
3. I forbindelse med bygge- og anlægskontrakter og tjenesteydelseskontrakter og udelukkende i relevante tilfælde kan ordregiverne for at forsikre sig om den økonomiske aktørs tekniske formåen kræve en angivelse af miljøledelsesforanstaltninger, som den økonomiske aktør kan anvende ved kontraktens opfyldelse. Kræver ordregiverne i disse tilfælde forelæggelse af attester udstedt af uafhængige organer, hvorved det godtgøres, at den økonomiske aktør opfylder visse miljøledelsesstandarder, henviser de til fællesskabsordningen for miljøledelse og miljørevision (EMAS) eller til miljøledelsesstandarder baseret på de relevante europæiske eller internationale standarder certificeret af organer i overensstemmelse med EF-lovgivningen eller de relevante europæiske eller internationale standarder vedrørende certificering.
Ordregiverne anerkender tilsvarende attester udstedt af organer, som er etableret i andre medlemsstater. De accepterer ligeledes andre former for dokumentation for tilsvarende miljøledelsesforanstaltninger, der forelægges af de økonomiske aktører.
Artikel 53
Kvalifikationsordninger
1. Ordregiverne kan, hvis de ønsker det, oprette og anvende en kvalifikationsordning for de økonomiske aktører.
Ordregivere, der opretter eller anvender en kvalifikationsordning, skal sikre, at de økonomiske aktører til enhver tid kan ansøge om kvalifikation.
2. Den i stk. 1 omhandlede ordning, kan omfatte flere kvalifikationstrin.
Den anvendes på grundlag af objektive kriterier og regler, som fastlægges af ordregiveren.
Hvis disse kriterier og regler omfatter tekniske specifikationer, finder bestemmelserne i artikel 34 anvendelse. Disse kriterier og regler kan om nødvendigt ajourføres.
3. De i stk. 2 omhandlede kvalifikationskriterier og -regler kan omfatte udelukkelseskriterierne i artikel 45, i direktiv 2004/18/EF på de vilkår og betingelser, som er fastsat deri.
Hvis ordregiveren er en ordregivende myndighed i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, litra a), omfatter disse kriterier og regler udelukkelseskriterierne i artikel 45, stk. 1, i direktiv 2004/18/EF.
4. Hvis de kvalifikationskriterier og -regler, der er omhandlet i stk. 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs økonomiske og finansielle formåen, kan den i givet fald basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over disse ressourcer i hele kvalitetsordningens gyldighedsperiode, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn i denne forbindelse.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på kapaciteten hos sammenslutningens deltagere eller andre enheders kapacitet.
5. Hvis de kvalifikationskriterier og -regler, der er omhandlet i stk. 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs tekniske og/eller faglige formåen, kan den i givet fald basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over disse ressourcer i hele kvalitetsordningens gyldighedsperiode, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn om at stille de nødvendige ressourcer til rådighed for den økonomiske aktør.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på kapaciteten hos sammenslutningens deltagere eller andre enheders kapacitet.
6. De i stk. 2 omhandlede kvalifikationskriterier og -regler stilles efter anmodning til rådighed for interesserede økonomiske aktører. Ajourføringer af disse kriterier og regler meddeles de pågældende virksomheder.
Hvis en ordregiver finder, at andre ordregiveres eller organers kvalifikationsordning opfylder dens krav, meddeler den de pågældende økonomiske aktører navnene på disse andre ordregivere eller organer.
7. Der opbevares en liste over kvalificerede økonomiske aktører. Listen kan opdeles i kategorier efter den kontrakttype, for hvilken kvalifikationen gælder.
8. Ordregivere, der opretter eller anvender en kvalifikationsordning, skal navnlig iagttage bestemmelserne i artikel 41, stk. 3, vedrørende bekendtgørelser om anvendelse af en kvalifikationsordning, artikel 49, stk. 3, 4, og 5, vedrørende de oplysninger, der skal gives til økonomiske aktører, der har søgt om kvalifikation, artikel 51, stk. 2, vedrørende udvælgelsen af deltagere, hvis et udbud sker ved en bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning, samt bestemmelserne i artikel 52 om gensidig anerkendelse hvad angår administrative, tekniske eller finansielle betingelser samt attester, afprøvninger og dokumentation.
9. Hvis udbud sker ved en bekendtgørelse om anvendelse af en kvalifikationsordning, udvælges tilbudsgiverne ved begrænset udbud eller deltagerne ved udbud med forhandling blandt de ansøgere, der er kvalificerede i henhold til en sådan ordning.
Artikel 54
Kriterier for kvalitativ udvælgelse
1. Ordregivere, der fastlægger udvælgelseskriterier i et offentligt udbud, skal gøre dette på grundlag af objektive regler og kriterier, som skal stilles til rådighed for interesserede økonomiske aktører.
2. Ordregivere, der udvælger ansøgere i forbindelse med begrænsede udbud eller udbud med forhandling, skal følge de objektive regler og kriterier, de har fastlagt, og som er tilgængelige for interesserede økonomiske aktører.
3. Ved begrænset udbud og udbud med forhandling kan kriterierne være, at ordregiveren af objektive grunde er nødsaget til at begrænse antallet af ansøgere til et niveau, der er rimeligt ud fra en afvejning af de særlige forhold, der gør sig gældende i forbindelse med udbudsproceduren, og de midler, der kræves til dens gennemførelse. Antallet af udvalgte ansøgere skal dog stå i forhold til kravet om tilstrækkelig konkurrence.
4. Kriterierne, der er omhandlet i stk. 1 og 2, kan omfatte udelukkelseskriterierne i artikel 45 i direktiv 2004/18/EF på de vilkår og betingelser, som er fastsat deri.
Hvis ordregiveren er en ordregivende myndighed i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), omfatter de kriterier, der er omhandlet i stk. 1 og 2, udelukkelseskriterierne i artikel 45, stk. 1, i direktiv 2004/18/EF.
5. Hvis de kriterier, der er omhandlet i stk. 1 og 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs økonomiske og finansielle formåen, kan den i givet fald og for en bestemt kontrakt basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over de nødvendige ressourcer, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn i denne forbindelse.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på sammenslutningens deltageres kapacitet eller andre enheders kapacitet.
6. Hvis de kriterier, der er omhandlet i stk. 1 og 2, omfatter krav til den økonomiske aktørs tekniske og/eller faglige formåen, kan den i givet fald og for en bestemt kontrakt basere sig på andre enheders kapacitet uanset den juridiske karakter af forbindelserne mellem den selv og disse enheder. Den skal i så fald godtgøre over for ordregiveren, at den råder over de ressourcer, der er nødvendige for kontraktens udførelse, f.eks. ved at fremlægge dokumentation for disse enheders tilsagn om at stille de nødvendige ressourcer til rådighed for virksomheden.
En sammenslutning af økonomiske aktører, jf. artikel 11, kan på samme vilkår basere sig på sammenslutningens deltageres kapacitet eller andre enheders kapacitet.
Afdeling 2
Tildeling af kontrakter
Artikel 55
Kriterier for tildeling af kontrakter
1. Med forbehold af nationale love eller administrative bestemmelser om vederlag for visse tjenesteydelser lægger ordregiverne følgende kriterier til grund for tildelingen af offentlige kontrakter:
a) enten, når tildelingen sker på grundlag af det set ud fra ordregiverens synspunkt økonomisk mest fordelagtige tilbud, forskellige kriterier i forbindelse med genstanden for den pågældende offentlige kontrakt, f.eks. kvalitet, pris, teknisk værdi, æstetik og funktionsmæssig karakter, miljø-egenskaber, driftsomkostninger, rentabilitet, kundeservice og teknisk bistand, leveringsdato og leveringstid eller færdiggørelsestid
b) eller udelukkende den laveste pris.
2. Med forbehold af bestemmelserne i tredje afsnit angiver ordregiveren det i stk. 1, litra a), omhandlede tilfælde, hvordan den relativt vil vægte de kriterier, der er valgt med henblik på at afgøre, hvilket tilbud der er det økonomisk mest fordelagtige.
Denne vægtning kan angives ved fastsættelse af en ramme med et passende maksimalt udsving.
Når ordregiveren ikke mener, at der kan foretages en vægtning, og kan påvise dette, opstiller ordregiveren kriterierne med det vigtigste først.
Denne vægtning eller prioritering angives alt efter behov i den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte udbud, i opfordringen til at bekræfte en interesse, jf. artikel 47, stk. 5, i opfordringen til at afgive tilbud eller forhandle eller i udbudsbetingelserne.
Artikel 56
Anvendelse af elektronisk auktion
1. Medlemsstaterne kan give ordregiverne mulighed for at gøre brug af elektroniske auktioner.
2. Ved offentlige udbud, begrænsede udbud eller udbud med forhandling med forudgående udbud kan ordregiverne beslutte, at der anvendes elektronisk auktion inden tildelingen af en kontrakt, når kontraktspecifikationerne kan fastsættes nøjagtigt.
Elektronisk auktion kan anvendes på samme betingelser ved udbud af kontrakter, der skal indgås inden for det dynamiske indkøbssystem, der er omhandlet i artikel 15.
Den elektroniske auktion vedrører:
a) enten priserne alene, når kontrakten tildeles på grundlag af den laveste pris
b) eller priserne og/eller værdien af de elementer i tilbuddene, der er anført i udbudsbetingelserne, når kontrakten tildeles på grundlag af det økonomisk mest fordelagtige tilbud.
3. De ordregivere, der beslutter at anvende elektronisk auktion, anfører dette i udbudsbekendtgørelsen.
Udbudsbetingelserne indeholder blandt andet følgende oplysninger:
a) de elementer, hvis værdier der holdes elektronisk auktion over, for så vidt disse elementer er kvantificerbare, således at de kan udtrykkes i tal eller procentdele
b) de eventuelle grænser for de værdier, som kan fremlægges, således som de fremgår af specifikationer af kontraktens genstand
c) de oplysninger, der vil blive stillet til tilbudsgivernes rådighed under den elektroniske auktion, og på hvilket tidspunkt de i givet fald stilles til rådighed
d) de oplysninger, der er relevante for afviklingen af den elektroniske auktion
e) de betingelser, på hvilke tilbudsgiverne kan byde, og især de mindste udsving mellem budene, som i givet fald kræves for at byde
f) de relevante oplysninger om det elektroniske udstyr, der anvendes, og om betingelser og tekniske specifikationer for tilslutning
4. Før ordregiverne afholder den elektroniske auktion, foretager de en første fuldstændig vurdering af tilbuddene efter det eller de tildelingskriterier og den vægtning heraf, der er fastlagt.
Alle de tilbudsgivere, der har afgivet relevante tilbud, opfordres samtidig elektronisk til at fremlægge nye priser og/eller nye værdier; opfordringen indeholder alle de oplysninger, der er relevante for den individuelle tilslutning til det elektroniske udstyr, der anvendes, og præciserer datoen og begyndelsestidspunktet for auktionen. Den elektroniske auktion kan finde sted i løbet af flere på hinanden følgende faser. Elektronisk auktion kan tidligst indledes to hverdage efter afsendelsen af opfordringen til at afgive tilbud.
5. Når tildelingen sker på grundlag af det økonomisk mest fordelagtige tilbud, ledsages opfordringen af resultatet af den fulde vurdering af det pågældende tilbud udført i overensstemmelse med den vægtning, der er omhandlet i artikel 55, stk. 2, første afsnit.
Opfordringen indeholder ligeledes den matematiske formel, der ved elektronisk auktion bestemmer den automatiske omklassificering på grundlag af de nye priser og/eller nye værdier. Denne formel indarbejder vægtningen af alle de kriterier, der er fastsat, med henblik på at afgøre, hvilket tilbud der er det økonomisk mest fordelagtige, således som angivet i udbudsbekendtgørelsen eller i udbudsbetingelserne; med henblik herpå skal eventuelle udsving imidlertid forudgående udtrykkes ved en bestemt værdi.
Såfremt varianter er tilladt, bør formlerne angives særskilt for hver variant.
6. Under hver fase af den elektroniske auktion giver ordregiverne omgående alle tilbudsgiverne i det mindste de oplysninger, der giver dem mulighed for på et hvilket som helst tidspunkt at kende deres respektive klassificering. De kan ligeledes give andre oplysninger om andre fremlagte priser eller værdier, hvis dette er angivet i udbudsbetingelserne. De kan ligeledes på et hvilket som helst tidspunkt give meddelelse om antallet af deltagere i auktionen. De må imidlertid under ingen omstændigheder give oplysning om tilbudsgivernes identitet under afviklingen af auktionens forskellige faser.
7. Ordregiverne afslutter den elektroniske auktion i overensstemmelse med en eller flere af følgende fremgangsmåder:
a) i opfordringen til at deltage i auktionen angiver de den dato og det tidspunkt, der er fastsat på forhånd
b) når de ikke modtager flere nye priser eller nye værdier, der imødekommer kravene om mindsteudsving. I så fald præciserer ordregiverne i opfordringen til at deltage i auktionen den frist, de vil overholde fra modtagelsen af den sidste fremlæggelse, inden de afslutter den elektroniske auktion
c) når antallet af auktionsfaser, der er fastsat i opfordringen, er gennemført.
Når ordregiverne har besluttet, at den elektroniske auktion skal afsluttes i overensstemmelse med litra c), eventuelt kombineret med fremgangsmåden i litra b), indeholder opfordringen til at deltage i auktionen tidsplanen for hver auktionsfase.
8. Efter afslutningen af den elektroniske auktion tildeler ordregiverne i overensstemmelse med artikel 55 kontrakten på baggrund af resultaterne af den elektroniske auktion.
9. Ordregiverne må ikke misbruge en elektronisk auktion eller anvende den på en måde, der kan forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen, eller på en måde, der kan ændre kontraktens genstand, således som den er fastlagt i den bekendtgørelse, der anvendes til at iværksætte udbud, og i udbudsbetingelserne.
Artikel 57
Unormalt lave tilbud
1. Hvis tilbud vedrørende en bestemt kontrakt forekommer at være unormalt lave i forhold til ydelsen, skal ordregiveren, inden den kan afvise sådanne tilbud, anmode skriftligt om sådanne oplysninger om de af det pågældende tilbuds sammensætning, som den anser for relevante.
Disse oplysninger kan især omhandle:
a) besparelser i forbindelse med produktionsmetoden for varerne, med udførelsen af tjenesteydelserne og med byggemetoden
b) de anvendte tekniske løsninger og/eller tilbudsgiverens usædvanligt gunstige betingelser for at levere varerne eller tjenesteydelserne eller for at udføre arbejdet
c) tilbudsgiverens leverancers, tjenesteydelsers eller arbejders originalitet
d) overholdelsen af bestemmelser vedrørende beskyttelse på arbejdspladsen og arbejdsforhold i øvrigt, der gælder på det sted, hvor ydelsen eller leverancen skal præsteres
e) eventuel statsstøtte til tilbudsgiveren.
2. Ordregiveren undersøger, efter at have konsulteret tilbudsgiveren, denne sammensætning under hensyntagen til de begrundelser, der er givet.
3. Hvis ordregiveren fastslår, at et tilbud er unormalt lavt, fordi tilbudsgiveren har modtaget statsstøtte, kan tilbuddet kun afvises med den begrundelse alene efter konsultation af tilbudsgiveren, og hvis sidstnævnte inden for en tilstrækkelig frist, som fastsættes af ordregiveren, ikke kan godtgøre, at den pågældende støtte er tildelt på lovlig vis. Hvis ordregiveren afviser et tilbud under disse omstændigheder, underretter den pågældende ordregiver Kommissionen herom.
Afdeling 3
Tilbud, der omfatter varer med oprindelse i tredjelande, og forbindelserne med disse lande
Artikel 58
Tilbud, der omfatter varer med oprindelse i tredjelande
1. Denne artikel gælder for tilbud, der omfatter varer med oprindelse i tredjelande, med hvilke Fællesskabet ikke har indgået en multilateral eller bilateral aftale, der reelt sikrer fællesskabsvirksomheder en tilsvarende adgang til de pågældende tredjelandes markeder. Den berører ikke Fællesskabets eller dets medlemsstaters forpligtelser over for tredjelandene.
2. Tilbud med henblik på tildeling af en indkøbskontrakt kan afvises, hvis andelen af varer med oprindelse i tredjelande, fastlagt i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks(30), udgør mere end 50 % af den samlede værdi af de varer, som tilbuddet omfatter. I denne artikel betragtes programmeller, der benyttes i udstyr til telekommunikationsnet, som varer.
3. Svarer to eller flere tilbud til hinanden efter de kontrakttildelingskriterier, der er fastlagt i artikel 55, foretrækkes tilbud, der ikke kan afvises efter andet afsnit, dog under hensyntagen til stk. 2. Ved anvendelsen af denne artikel betragtes sådanne tilbud som svarende til hinanden, hvis deres indbyrdes prisforskel ikke overstiger 3 %.
Et tilbud skal dog ikke foretrækkes frem for et andet efter første afsnit, hvis dets godkendelse ville medføre, at ordregiveren skulle erhverve materiel med tekniske egenskaber, der afviger fra det bestående materiels karakteristika, og dette fører til uforenelighed eller tekniske vanskeligheder ved drift og vedligeholdelse eller uforholdsmæssigt store omkostninger.
4. Ved beregningen af værdien af varer med oprindelse i tredjelande, jf. stk. 2, medregnes ved anvendelsen af denne artikel ikke tredjelande, som er omfattet af dette direktivs bestemmelser i kraft af en rådsafgørelse truffet i overensstemmelse med stk. 1.
5. Kommissionen forelægger hvert år, første gang i løbet af andet halvår i året efter dette direktivs ikrafttræden, Rådet en rapport om, hvilke fremskridt der er gjort i multilaterale og bilaterale forhandlinger om fællesskabsvirksomheders adgang til tredjelandes markeder på de områder, der er omfattet af dette direktiv, hvilke resultater der er opnået under disse forhandlinger, samt hvorledes de indgåede aftaler gennemføres i praksis.
Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen, kan på baggrund heraf ændre bestemmelserne i denne artikel.
Artikel 59
Forbindelserne med tredjelande med hensyn til bygge- og anlægskontrakter, indkøbskontrakter og tjenesteydelseskontrakter
1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen, hvis deres virksomheder støder på og indrapporterer generelle vanskeligheder af retlig eller faktisk art i forbindelse med at få tildelt tjenesteydelseskontrakter i tredjelande.
2. Kommissionen aflægger senest den 31. december 2005 og derefter regelmæssigt rapport til Rådet om, hvilke fremskridt der gøres med liberaliseringen af tjenesteydelsesaftaler i tredjelande, og hvorledes det går med forhandlingerne med disse lande om dette spørgsmål, bl.a. i Verdenshandelsorganisationen (WTO).
3. Hvis Kommissionen enten på grundlag af de rapporter, der er omhandlet i stk. 2, eller på grundlag af oplysninger fra andre kilder konstaterer, at tredjelande ved indgåelsen af tjenesteydelseskontrakter:
a) ikke giver fællesskabsvirksomheder samme faktiske adgang til sådanne aftaler, som Fællesskabet giver virksomheder fra det pågældende land
b) ikke giver fællesskabsvirksomheder national behandling eller de samme konkurrencemæssige muligheder som nationale virksomheder, eller
c) giver virksomheder fra andre tredjelande en gunstigere behandling end fællesskabsvirksomheder,
skal Kommissionen søge at rette op på forholdet ved at rette henvendelse til det pågældende tredjeland.
4. Medlemsstaterne underretter Kommissionen, hvis deres virksomheder støder på og indrapporterer vanskeligheder af retlig eller faktisk art, der skyldes manglende overholdelse af de internationale arbejdsstandarder som fastsat i bilag XXIII i forbindelse med virksomhedernes forsøg på at opnå kontrakter i tredjelande.
5. I de i stk. 3 og 4 anførte tilfælde kan Kommissionen til enhver tid foreslå Rådet at træffe afgørelse om i en periode, der fastsættes i afgørelsen, at suspendere eller begrænse tildelingen af tjenesteydelseskontrakter til:
a) virksomheder, der er underlagt det pågældende tredjelands lovgivning
b) virksomheder, der er tilknyttet de i litra a) anførte virksomheder, og som har deres hjemsted i Fællesskabet, men ikke har nogen reel og løbende forbindelse med en medlemsstats økonomi
c) virksomheder, der afgiver tilbud, hvis genstand er tjenesteydelser, der har deres oprindelse i det pågældende tredjeland.
Rådet træffer snarest muligt afgørelse med kvalificeret flertal.
Kommissionen kan foreslå disse foranstaltninger på eget initiativ eller på anmodning af en medlemsstat.
6. Denne artikel berører ikke Fællesskabets forpligtelser over for tredjelande i henhold til internationale aftaler om offentlige indkøb, navnlig inden for rammerne af WTO.
AFSNIT III
REGLER FOR PROJEKTKONKURRENCER OM TJENESTEYDELSER
Artikel 60
Generel bestemmelse
1. Reglerne for afholdelse af en projektkonkurrence udarbejdes i overensstemmelse med denne artikels stk. 2 samt artikel 61 og 63-66 og meddeles dem, som er interesseret i at deltage i konkurrencen.
2. Adgangen til at deltage i projektkonkurrencer må ikke begrænses:
a) til en medlemsstats område eller en del heraf
b) af det forhold, at det i henhold til lovgivningen i den medlemsstat, hvor projektkonkurrencen afholdes, kræves, at deltagerne skal være enten fysiske eller juridiske personer.
Artikel 61
Tærskelværdier
1. Dette afsnit anvendes på projektkonkurrencer, som afholdes med henblik på indgåelse af tjenesteydelseskontrakter, hvis anslåede værdi eksklusive moms mindst andrager 499000 EUR.
I dette stykke forstås ved tærskelværdi den anslåede værdi uden moms af offentlige tjenesteydelseskontrakter, herunder eventuelle konkurrencepræmier og/eller betalinger til deltagerne.
2. Dette afsnit anvendes på alle projektkonkurrencer, hvor konkurrencepræmierne og betalingerne til deltagerne tilsammen beløber sig til mindst 499000 EUR.
I dette stykke forstås ved tærskelværdi det samlede præmie- og betalingsbeløb, herunder den anslåede værdi uden moms af tjenenesteydelseskontrakter, som senere vil kunne indgås i henhold til artikel 40, stk. 3, hvis ordregiveren ikke udelukker en sådan indgåelse i bekendtgørelsen.
Artikel 62
Projektkonkurrencer, der ikke er omfattet af dette direktiv
Dette afsnit finder ikke anvendelse på:
1. konkurrencer, som afholdes i de samme tilfælde som dem, der er omhandlet i artikel 20, 21 og 22 vedrørende tjenesteydelseskontrakter
2. projektkonkurrencer, der afholdes med henblik på udøvelsen i den pågældende medlemsstat af en aktivitet, for hvilken det er fastsat i en beslutning fra Kommissionen, at artikel 30, stk. 1, finder anvendelse, eller for hvilken dette stykke finder anvendelse i henhold til stk. 4, andet og tredje afsnit, eller i henhold til omtalte artikels stk. 5, fjerde afsnit.
Artikel 63
Bestemmelser om offentliggørelse og gennemsigtighed
1. Ordregivere, der ønsker at afholde en projektkonkurrence, udskriver den ved en bekendtgørelse. Ordregivere, der har afholdt en projektkonkurrence, meddeler resultatet ved en bekendtgørelse. Dette udbud skal indeholde de oplysninger, der er omhandlet i bilag XVIII, og bekendtgørelsen om resultaterne af en projektkonkurrence skal indeholde de oplysninger, der er omhandlet i bilag XIX i de standardformularer, der vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
Bekendtgørelsen af resultaterne af en projektkonkurrence skal senest to måneder efter projektkonkurrencens afslutning meddeles Kommissionen på betingelser, der fastsættes af Kommissionen efter proceduren i artikel 68, stk. 2. I denne forbindelse tager Kommissionen hensyn til følsomme forretningsmæssige oplysninger, som ordregiverne måtte påberåbe sig ved fremsendelsen af oplysningerne vedrørende antallet af modtagne projekter eller planer, de økonomiske aktørers identitet og de udbudte priser.
2. Artikel 44, stk. 2-8, finder også anvendelse på bekendtgørelser vedrørende projektkonkurrencer.
Artikel 64
Kommunikationsmidler
1. Artikel 48, stk. 1, 2 og 4 finder anvendelse på al kommunikation vedrørende projektkonkurrencer.
2. Den pågældende kommunikation, informationsudveksling og informationslagring sker på en måde, der sikrer, at integriteten og fortroligheden af konkurrencedeltagernes oplysninger af enhver art beskyttes, og at bedømmelseskomitéen ikke stifter bekendtskab med indholdet af planer og projekter inden udløbet af den frist, der er fastsat for forelæggelse heraf.
3. Følgende regler gælder for anordninger til elektronisk modtagelse af planer- og projekter:
a) oplysninger vedrørende de specifikationer, der er nødvendige for præsentationen af planer og projekter ad elektronisk vej, herunder kryptering, skal være tilgængelige for de berørte parter. Endvidere skal anordninger til elektronisk modtagelse af planer og projekter være i overensstemmelse med kravene i bilag XXIV
b) medlemsstaterne kan indføre eller opretholde frivillige akkrediteringsordninger med henblik på at forbedre certificeringstjenesteydelserne for disse anordninger.
Artikel 65
Regler for projektkonkurrencer, udvælgelse af deltagere og bedømmelseskomitéen
1. Ved afholdelse af projektkonkurrencer anvender ordregiverne udbudsprocedurer, der er tilpasset bestemmelserne i dette direktiv.
2. Når der er tale om projektkonkurrencer med et begrænset antal deltagere, fastsætter ordregiverne klare og ikke-diskriminerende udvælgelseskriterier. Under alle omstændigheder skal antallet af ansøgere, der opfordres til at deltage i projektkonkurrencen, fastsættes således, at der sikres en reel konkurrence.
3. Bedømmelseskomitéen må udelukkende bestå af fysiske personer, som er uafhængige af deltagerne i projektkonkurrencen. Såfremt der kræves bestemte faglige kvalifikationer for at deltage i en konkurrence, skal mindst en tredjedel af bedømmelseskomitéens medlemmer have samme eller tilsvarende kvalifikationer.
Artikel 66
Bedømmelseskomitéens afgørelser
1. Bedømmelseskomitéen skal være uafhængig i sine afgørelser og udtalelser.
2. Den behandler de planer og projekter, som ansøgerne forelægger anonymt og alene ud fra de kriterier, der er anført i bekendtgørelsen om projektkonkurrencen.
3. På grundlag af hvert enkelt projekts kvaliteter registrerer den projekternes rangfølge og sine bemærkninger samt punkter, der eventuelt skal klarlægges, i en protokol, som medlemmerne underskriver.
4. Kravet om anonymitet skal overholdes, indtil bedømmelseskomitéens udtalelse eller afgørelse foreligger.
5. Ansøgerne kan om nødvendigt anmodes om at besvare spørgsmål, som bedømmelseskomitéen har anført i protokollen, for at klarlægge nogle aspekter af projekterne.
6. Der udarbejdes en fuldstændig protokol over dialogen mellem bedømmelseskomitéens medlemmer og ansøgerne.
AFSNIT IV
STATISTISKE FORPLIGTELSER, INSTITUTIONERNES KOMPETENCE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 67
Statistiske forpligtelser
1. Medlemsstaterne sørger for, at Kommissionen efter bestemmelser, som skal fastsættes i overensstemmelse med proceduren i artikel 68, stk. 2, hvert år modtager en statistisk opgørelse vedrørende den samlede værdi af de indgåede kontrakter, som ligger under tærskelværdierne i artikel 16, men som ellers ville være omfattet af dette direktivs bestemmelser, idet denne samlede værdi skal fordeles på hver medlemsstat og på hver af de virksomhedskategorier, som nævnes i bilag I-X.
2. For de i bilag II, III, V, IX og X omhandlede former for virksomhed skal medlemsstaterne på vilkår, der skal fastlægges efter proceduren i artikel 68, stk. 2, sørge for, at Kommissionen senest den 31. oktober 2004 for det foregående år og derefter senest den 31. oktober hvert efterfølgende år modtager en statistisk opgørelse over de kontrakter, der er indgået. Denne opgørelse skal indeholde de oplysninger, som er nødvendige for at kontrollere, at WTO-aftalen er anvendt korrekt.
De statistiske oplysninger, der kræves indberettet i henhold til første afsnit, omfatter ikke oplysninger om kontrakter vedrørende tjenesteydelser i relation til forskning og udvikling opført i kategori 8 i bilag XVIIA, telekommunikationstjenesteydelser opført i kategori 5 i bilag XVII A med CPV-positioner, som svarer til CPC-referencenumrene 7524, 7525 og 7526, eller tjenesteydelser opført i bilag XVII B.
3. De i stk. 1 og 2 omhandlede gennemførelsesbestemmelser fastsættes således, at det sikres:
a) at mindre kontrakter ud fra et ønske om administrativ forenkling kan udelukkes, for så vidt som dette ikke bringer statistikkernes anvendelighed i fare
b) at fremsendte oplysninger behandles fortroligt.
Artikel 68
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af det ved artikel 1 i Rådets afgørelse 71/306/EØF(31) nedsatte Rådgivende Udvalg for Offentlige Aftaler, i det følgende benævnt "udvalget".
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 69
Justering af tærskelværdierne
1. Kommissionen justerer de i artikel 16 fastsatte tærskelværdier hvert andet år fra den 30. april 2004 og reviderer dem om nødvendigt for så vidt angår andet afsnit efter proceduren i artikel 68, stk. 2.
Beregningen af tærskelværdierne baseres på euroens gennemsnitlige dagskurs i SDR i de 24 måneder, der slutter den sidste dag i den august måned, der går umiddelbart forud for justeringen med virkning fra den 1. januar. Tærskelværdier, der justeres således, afrundes om nødvendigt til nærmeste tusinde euro for at sikre, at de gældende tærskelværdier, som er fastsat i WTO-aftalen og udtrykt i SDR, overholdes.
2. Samtidig med den i stk. 1 omhandlede justering justerer Kommissionen i overensstemmelse med proceduren i artikel 68, stk. 2, tærskelværdierne i artikel 61 (projektkonkurrencer) til de justerede tærskelværdier for tjenesteydelseskontrakter.
For medlemsstater, der ikke deltager i Den Monetære Union, justeres modværdierne i den nationale valuta af de tærskelværdier, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 1, i princippet hvert andet år fra den 1. januar 2004. Beregningen af denne modværdi baseres på disse valutaers gennemsnitlige dagskurs i forhold til euroen i de 24 måneder, der slutter den sidste dag i den august måned, der går umiddelbart forud for justeringen med virkning fra den 1. januar.
3. De justerede tærskelværdier i stk. 1, deres modværdier i nationale valutaer og de justerede tærskelværdier i stk. 2, offentliggøres af Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende i begyndelsen af den november måned, der følger efter justeringen.
Artikel 70
Ændringer
Kommissionen kan efter proceduren i artikel 68, stk. 2, foretage ændringer i:
a) de i bilag I-X anførte ordregivere, så de opfylder kriterierne i artikel 2-7
b) bestemmelserne om udarbejdelse, fremsendelse, modtagelse, oversættelse, indsamling og distribution af de i artikel 41, 42, 43 og 63 omhandlede bekendtgørelser
c) reglerne for særlige henvisninger i bekendtgørelserne til bestemte positioner i CPV-nomenklaturen
d) referencenumrene i nomenklaturen i bilag XVII for så vidt det ikke ændrer direktivets materielle anvendelsesområde, og reglerne for henvisning i bekendtgørelserne til bestemte nomenklaturpositioner inden for de kategorier af tjenesteydelser, der er anført i bilaget
e) referencenumrene i nomenklaturen i bilag XII for så vidt det ikke ændrer direktivets materielle anvendelsesområde og reglerne for henvisning i bekendtgørelserne til bestemte nomenklaturpositioner
f) bilag XI
g) fremsendelsesreglerne og reglerne for offentliggørelse af data i bilag XX på grund af den tekniske udvikling eller af administrative hensyn
h) reglerne og de tekniske bestemmelser for anordningerne til elektronisk modtagelse i bilag XXIV, punkt a), f) og g)
i) ud fra et ønske om forenkling i overensstemmelse med artikel 67, stk. 3, bestemmelserne om anvendelse, udarbejdelse, fremsendelse, modtagelse, oversættelse, indsamling og distribution af de statistiske opgørelser, der er omhandlet i artikel 67, stk. 1 og 2
j) de tekniske bestemmelser for de beregningsmetoder, der er omhandlet i artikel 69, stk. 1, og stk. 2, andet afsnit.
Artikel 71
Direktivets gennemførelse
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. januar 2006. De underretter herefter Kommissionen herom.
Medlemsstaterne kan afsætte en yderligere periode på op til 35 måneder efter udløbet af den frist, der er fastsat i første afsnit, til gennemførelse af de bestemmelser, der kræves for at efterkomme artikel 6 i dette direktiv.
Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative foranstaltninger, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
Bestemmelserne i artikel 30 anvendes fra 30. april 2004.
2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de væsentligste love og administrative bestemmelser, som træffes i medfør af dette direktiv.
Artikel 72
Overvågningsmekanismer
I overensstemmelse med Rådets direktiv 92/13/EØF af 25. december 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende anvendelsen af EF-reglerne for fremgangsmåden ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation(32) sikrer medlemsstaterne gennemførelsen af nærværende direktiv ved hjælp af effektive, tilgængelige og gennemskuelige mekanismer.
Med henblik herpå kan de bl.a. udpege eller oprette et uafhængigt organ.
Artikel 73
Ophævelse
Direktiv 93/38/EØF ophæves, dog uden at medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag XXV anførte gennemførelses- og anvendelsesfrister berøres heraf.
Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til dette direktiv og læses i henhold til den i bilag XXVI anførte sammenligningstabel.
Artikel 74
Ikrafttræden
Direktivet træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 75
Adressater
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 31. marts 2004.
Euroopan Parlamentin ja Neuvoston direktiivi 2004/17/EY,
annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004,
vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 47 artiklan 2 kohdan, 55 artiklan ja 95 artiklan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon(3),
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(4), ja ottavat huomioon sovittelukomitean 9 päivänä joulukuuta 2003 hyväksymän yhteisen tekstin,
sekä katsovat seuraavaa:
1) Vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/38/ETY(5) uusien muutosten yhteydessä, jotka ovat välttämättömiä, jotta voidaan vastata sekä hankintayksiköiden että taloudellisten toimijoiden komission 27 päivänä marraskuuta 1996 hyväksymään vihreään kirjaan antamien vastausten yhteydessä esittämiin yksinkertaistamista ja nykyaikaistamista koskeviin vaatimuksiin, direktiivi olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. Tämä direktiivi perustuu yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, erityisesti hankintasopimusten tekemisen perusteita koskevaan oikeuskäytäntöön, joka selkeyttää hankintayksiköillä olevia mahdollisuuksia täyttää asianomaisen väestön tarpeet, myös ne, jotka koskevat ympäristö- ja sosiaalialaa, edellyttäen, että tällaiset perusteet liittyvät sopimuksen kohteeseen, että ne eivät anna hankintayksikölle rajatonta valinnanvapautta, että ne on nimenomaan mainittu ja että ne ovat sopusoinnussa johdanto-osan 2 kappaleessa mainittujen perusperiaatteiden kanssa.
2) Yksi merkittävä syy näiden alojen toimijoiden hankintamenettelyjen yhteensovittamista koskevien sääntöjen käyttöönottoon on, että kansalliset viranomaiset voivat vaikuttaa näiden yksiköiden toimintaan eri tavoin, esimerkiksi omistamalla osuuksia niiden pääomasta tai olemalla edustettuina niiden hallinto-, johto- ja valvontaelimissä.
3) Toinen tärkeä syy näillä aloilla toimivien yksiköiden noudattamien hankintamenettelyjen yhteensovittamiseen on niiden markkinoiden suljettu luonne, joilla ne toimivat. Tähän ovat syynä kansallisten viranomaisten myöntämät erityis- tai yksinoikeudet, jotka koskevat toimituksia kyseessä olevaa palvelua tarjoaviin verkkoihin, palvelua tarjoavien verkkojen saataville saattamista tai niiden hyödyntämistä.
4) Yhteisön lainsäädännön ja erityisesti menettelystä sovellettaessa kilpailusääntöjä lentoliikenteen alalla toimiviin yrityksiin 14 päivänä joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3975/87(6) ja perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta lentoliikenteen alan sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin 14 päivänä joulukuuta 1987 annetun asetuksen (ETY) N:o 3976/87(7) tavoitteena on lisätä kilpailua julkisia lentoliikennepalveluja tarjoavien yksiköiden välillä. Näin ollen näitä yksiköitä ei ole tarpeen sisällyttää tämän direktiivin soveltamisalaan. Yhteisön laivaliikenteen kilpailutilanteen huomioon ottaen ei myöskään tällä alalla tehtäviä hankintasopimuksia ole tarkoituksenmukaista saattaa tämän direktiivin sääntöjen alaiseksi.
5) Direktiivin 93/38/ETY soveltamisala kattaa nykyisellään myös tietyt televiestintäalan hankintayksiköiden tekemät hankintasopimukset. Lainsäädäntökehys, joka mainitaan 25 päivänä marraskuuta 1998 annetussa neljännessä kertomuksessa televiestinnän sääntelyn toteuttamisesta, on hyväksytty tämän alan vapauttamiseksi. Eräs sen seurauksista on ollut todellisen kilpailun käynnistyminen alalla sekä tosiasiallisesti että oikeudellisesti. Tämän vuoksi komissio on julkaissut tiedoksi luettelon televiestintäalan palveluista(8), jotka voidaan jo jättää kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle sen 8 artiklan nojalla. Televiestinnän sääntelyn toteuttamisesta 26 päivänä marraskuuta 2001 annetussa seitsemännessä kertomuksessa vahvistetaan, että asiassa on edelleen edistytty. Tämän vuoksi ei ole enää tarpeen säännellä tällä alalla toimivien yksiköiden suorittamia hankintoja.
6) Sen vuoksi ei ole enää aiheellista jatkaa vesi-, energia-, kuljetus- ja telekommunikaatioalalla toimivien yksiköiden hankintamenettelystä 17 päivänä syyskuuta 1999 annetulla neuvoston direktiivillä 90/531/ETY(9) perustetun neuvoa-antavan telehankintakomitean toimintaa.
7) On kuitenkin tarpeen jatkaa televiestintäalan markkinoiden kehittymisen seurantaa ja tarkastella tilannetta uudelleen, jos todetaan, että alalla ei enää ole todellista kilpailua.
8) Direktiivin 93/38/ETY soveltamisalaan eivät kuulu puhelin-, teleksi-, radiopuhelin-, henkilöhaku- ja satelliittiviestintäpalveluja koskevat hankinnat. Nämä hankinnat jätettiin direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle sen huomioon ottamiseksi, että usein ainoastaan yksi palveluntarjoaja voi tuottaa kyseisiä palveluja tietyllä maantieteellisellä alueella todellisen kilpailun puuttumisen ja erityis- tai yksinoikeuksien vuoksi. Televiestintäalan todellisen kilpailun myötä ei tämä soveltamisalan ulkopuolelle jättäminen ole perusteltua. Tämän vuoksi on tarpeen sisällyttää näiden televiestintäpalvelujen hankinta tämän direktiivin soveltamisalaan.
9) Vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden tekemien julkisten hankintasopimusten avaamiseksi kilpailulle on syytä laatia säännökset, jotka koskevat tietyn arvon ylittävien sopimusten yhteensovittamista yhteisön tasolla. Tämä yhteensovittaminen perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 14, 28 ja 49 artiklasta ja Euratomin perustamissopimuksen 97 artiklasta johdettavissa oleviin vaatimuksiin eli yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen, joista syrjimättömyyden periaate on vain yksi ilmaisu, vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen, suhteellisuusperiaatteeseen sekä avoimuusperiaatteeseen. Kun otetaan huomioon, millaisiin aloihin tällainen yhteensovittaminen vaikuttaa, sen avulla olisi luotava puitteet hyvälle kauppatavalle ja sallittava mahdollisimman suuri joustavuus samalla, kun turvataan mainittujen periaatteiden soveltaminen.
Niiden julkisten hankintasopimusten osalta, joiden arvo alittaa sen, joka edellyttää yhteisön yhteensovittamista koskevien säännösten soveltamista, on syytä palauttaa mieliin yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö, jonka mukaan edellä mainittuja perustamissopimusten sääntöjä ja periaatteita on sovellettava.
10) Hankintojen todellisen avaamisen ja hankintasopimusten tekemistä koskevien sääntöjen tasapuolisen soveltamisen varmistaminen vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla edellyttää asianomaisten yksiköiden määrittelyä muun kuin niiden oikeudellisen aseman perusteella. Tämän vuoksi olisi varmistettava, että julkisella sektorilla ja yksityisellä sektorilla toimivien hankintayksiköiden yhdenvertaista kohtelua ei vaaranneta. On myös varmistettava perustamissopimuksen 295 artiklan mukaisesti, ettei jäsenvaltioissa voimassa oleviin omistusoikeusjärjestelmiin puututa.
11) Jäsenvaltioiden olisi huolehdittava, että julkisoikeudellisen laitoksen osallistuminen tarjoajana julkisia hankintoja koskevan sopimuksen tekomenettelyyn ei aiheuta kilpailun vääristymistä yksityisiin tarjoajiin nähden.
12) Perustamissopimuksen 6 artiklan mukaan ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset on sisällytettävä perustamissopimuksen 3 artiklassa tarkoitetun yhteisön politiikan ja toiminnan määrittelyyn ja toteuttamiseen, erityisesti kestävän kehityksen edistämiseksi. Tässä direktiivissä selvennetään sen vuoksi, miten hankintayksiköt voivat edistää ympäristönsuojelua ja kestävää kehitystä samalla kun taataan, että hankintayksiköillä on mahdollisuus suorittaa hankintansa parhaalla hintalaatusuhteella.
13) Tällä direktiivillä ei millään tavoin olisi estettävä määräämästä tai toteuttamasta toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen julkisen moraalin, yleisen järjestyksen, turvallisuuden tai terveyden taikka ihmisten ja eläinten elämän tai kasvien suojelemiseksi, erityisesti kestävä kehitys huomioon ottaen, edellyttäen, että nämä toimenpiteet ovat perustamissopimuksen mukaisia.
14) Neuvosto hyväksyi Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa (1986-1994) laadittujen sopimusten tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta yhteisön toimivaltaan kuuluvissa asioissa 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyllä päätöksellä 94/800/EY(10) yhteisön puolesta muun muassa Maailman kauppajärjestön (WTO) julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jäljempänä "julkisia hankintoja koskeva sopimus", jonka tarkoituksena on luoda kansainvälinen julkisia hankintoja koskeva keskenään tasapainossa olevien oikeuksien ja velvollisuuksien monenvälinen järjestelmä maailmankaupan vapauttamiseksi ja laajentamiseksi. Kun otetaan huomioon yhteisön kansainväliset oikeudet ja velvollisuudet, jotka johtuvat julkisia hankintoja koskevan sopimuksen hyväksymisestä, kolmansien allekirjoittajamaiden tarjoajiin ja tuotteisiin sovellettavat järjestelyt on määritelty mainitussa sopimuksessa. Julkisia hankintoja koskevalla sopimuksella ei ole välitöntä oikeusvaikutusta. Siinä tarkoitettujen hankintayksiköiden, jotka noudattavat tätä direktiiviä ja jotka soveltavat sitä julkisia hankintoja koskevan sopimuksen allekirjoittaneiden kolmansien maiden taloudellisiin toimijoihin, olisi näin ollen noudatettava mainittua sopimusta. Toisaalta tällä direktiivillä olisi taattava yhteisön taloudellisille toimijoille hankintayksiköiden suorittamiin hankintoihin osallistumisen ehdot, jotka ovat yhtä edulliset kuin ne, jotka on myönnetty julkisia hankintoja koskevan sopimuksen allekirjoittaneiden kolmansien maiden taloudellisille toimijoille.
15) Hankintayksiköt saavat ennen hankintamenettelyjen aloittamista pyytää tai vastaanottaa teknistä vuoropuhelua käyden neuvoja, joita voidaan käyttää teknisten eritelmien laatimiseen edellyttäen kuitenkin, ettei kilpailu esty tällaisten neuvojen vaikutuksesta.
16) Koska rakennusurakat ovat hyvin erilaisia, hankintayksiköiden olisi voitava tehdä rakennusurakan suunnittelua ja toteutusta koskevat sopimukset kummastakin erikseen tai molemmista yhdessä. Tällä direktiivillä ei pyritä säätämään joko yhteisen tai erillisen sopimuksen tekemisestä. Päätös sopimuksen tekemisestä joko erillisenä tai yhteisenä olisi tehtävä laadullisin ja taloudellisin perustein, jotka voidaan määrittää kansallisessa lainsäädännössä.
Hankintasopimusta olisi pidettävä rakennusurakoita koskevana sopimuksena ainoastaan, jos sen kohteena on nimenomaan liitteessä XII tarkoitettujen toimintojen toteuttaminen, vaikka sopimukseen sisältyisi myös kyseisten toimintojen toteuttamisen edellyttämien muiden palvelujen toimittamista. Palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin voi joissakin olosuhteissa, erityisesti isännöinti- ja kiinteistöpalvelualalla, sisältyä rakennusurakoita. Jos tällaiset rakennusurakat kuitenkin ovat liitännäisiä sopimuksen pääkohteeseen nähden ja ovat sen mahdollista seurausta tai täydentävät sitä, niiden sisältyminen sopimukseen ei oikeuta pitämään sopimusta rakennusurakkaa koskevana.
Rakennusurakkasopimuksen ennakoidun arvon laskemisen perustana on syytä pitää itse urakan arvoa sekä tarvittaessa niiden hankintojen ja palvelujen ennakoitua arvoa, joita hankintayksiköt asettavat urakan suorittajan käyttöön, edellyttäen että kyseiset palvelut tai hankinnat ovat tarpeellisia asianomaisen rakennusurakan suorittamista varten. Kyseisillä palveluilla tarkoitetaan tässä kohdassa hankintayksiköiden oman henkilökuntansa avulla tuottamia palveluja. Toisaalta palvelusopimusten arvon laskemiseen sovelletaan palvelusopimuksia koskevia sääntöjä riippumatta siitä, asetetaanko palvelut rakennusurakan suorittamisesta vastaavan urakoitsijan käyttöön.
17) Tämän direktiivin menettelyä koskevien sääntöjen soveltamista ja seurantaa varten voidaan palvelualaa parhaiten kuvata jakamalla palvelut tiettyjä yhteisen luokittelun nimikkeitä vastaaviin luokkiin ja kokoamalla nimikkeet kahteen liitteeseen, XVII A ja XVII B, sen mukaan, mitä järjestelmää niihin sovelletaan. Liitteessä XVII B luokiteltujen palvelujen osalta tämän direktiivin asiaan kuuluvat säännökset eivät saisi vaikuttaa kyseisiä palveluja koskevien yhteisön erityissääntöjen soveltamiseen.
18) Palveluja koskevien hankintasopimusten osalta tämän direktiivin täysimittainen soveltaminen olisi siirtymäkauden ajaksi rajoitettava sellaisiin hankintoihin, joiden osalta sen säännökset tekevät mahdolliseksi toteuttaa kaikki valtioiden rajat ylittävän kaupan lisäämismahdollisuudet. Muita palveluja koskevia hankintasopimuksia olisi seurattava tämän siirtymäkauden ajan ennen kuin tämän direktiivin täysimittaisesta soveltamisesta päätetään. Tältä osin on tarpeen luoda seurantajärjestelmä. Tämän järjestelmän olisi samalla tarjottava asianomaisille mahdollisuus saada asiaa koskevaa tietoa.
19) Palvelujen tarjoamisen vapautta ei saisi estää. Sen vuoksi palvelujen suorittajat voivat olla joko luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä. Tämä direktiivi ei kuitenkaan saisi estää soveltamasta toiminnan tai ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevia kansallisia sääntöjä, jos nämä ovat yhteisön oikeuden mukaisia.
20) Erilaisia uusia sähköisiä ostomenettelyjä kehitetään jatkuvasti. Niillä on mahdollista lisätä kilpailua ja tehostaa julkisia hankintoja erityisesti niitä käytettäessä säästyvän ajan ja kustannusten avulla. Hankintayksiköt voivat käyttää sähköisiä ostomenettelyjä edellyttäen, että se tapahtuu tämän direktiivin sääntöjen mukaisesti sekä yhdenvertaisen kohtelun, syrjimättömyyden ja avoimuuden periaatteita noudattaen. Tältä osin tarjoaja voi, erityisesti puitejärjestelyn mukaisesti tai jos käytetään dynaamista hankintamenettelyä, esittää tarjouksen sähköisenä luettelona, jos se käyttää hankintayksikön 48 artiklan mukaisesti valitsemia viestintävälineitä.
21) Ottaen huomioon sähköisten ostojärjestelmien nopea kehitys olisi jo nyt otettava käyttöön asianmukaiset säännöt, jotta hankintayksiköt voivat saada täyden hyödyn näiden järjestelmien tarjoamista mahdollisuuksista. Tämän vuoksi on tarpeen määrittää tavanomaisiin ostoihin käytettävä kokonaan sähköinen dynaaminen hankintajärjestelmä, ja vahvistettava erityiset säännöt tällaisen järjestelmän toteuttamista ja toimintaa varten, jotta voidaan taata yhdenvertainen kohtelu kaikille taloudellisille toimijoille, jotka haluavat osallistua järjestelmään. Jokaisen taloudellisen toimijan, joka on tehnyt erittelyn mukaisen alustavan tarjouksen ja täyttää valintaperusteet, olisi voitava liittyä tällaiseen järjestelmään. Tämän hankintatekniikan avulla hankintayksiköt, jotka laativat jo hyväksyttyjen tarjoajien luettelon ja antavat uusille tarjoajille mahdollisuuden liittyä siihen, saavat sähköisten välineiden käytön ansiosta käyttöönsä erityisen suuren määrän tarjouksia ja varmistavat siten, että varoja käytetään laajan kilpailun avulla parhaalla mahdollisella tavalla.
22) Koska sähköisten huutokauppojen käyttö todennäköisesti yleistyy, olisi annettava niitä koskeva yhteisön määritelmä ja niitä koskevat erityissäännöt sen varmistamiseksi, että niissä noudatetaan täysimääräisesti yhdenvertaisen kohtelun, syrjimättömyyden ja avoimuuden periaatteita. Sen vuoksi olisi säädettävä, että sähköistä huutokauppaa voidaan käyttää ainoastaan sellaisissa rakennusurakoita sekä tavara- tai palveluhankintoja koskevissa hankintasopimuksissa, joista voidaan laatia tarkat tekniset eritelmät. Näin voidaan tehdä erityisesti kun on kyse toistuvista tavaroita, rakennusurakoita ja palveluja koskevista hankintasopimuksista. Samasta syystä olisi myös voitava määritellä tarjoajien keskinäinen järjestys huutokaupan kaikissa vaiheissa. Sähköisten huutokauppojen käyttö antaa hankintayksiköille mahdollisuuden pyytää tarjoajia esittämään uudet alemmat hinnat ja, jos hankintasopimus tehdään kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, esittämään paremman tarjouksen myös muiden tekijöiden kuin hinnan osalta. Jotta voidaan varmistaa avoimuuden periaatteen noudattaminen, ainoastaan niiden tekijöiden osalta voidaan toimittaa sähköinen huutokauppa, joita voidaan automaattisesti arvioida sähköisten välineiden avulla ilman, että hankintayksikkö puuttuu arviointiin, jolloin näillä tekijöillä tarkoitetaan vain niitä, jotka voidaan ilmaista määrällisinä tai prosenttimäärinä. Toisaalta sähköistä huutokauppaa ei olisi voitava käyttää niiden tarjousten osien osalta, jotka edellyttävät muutoin kuin määrällisinä ilmaistavien näkökohtien arviointia. Tiettyjen rakennusurakoiden ja tiettyjen palveluhankintojen, joiden sisältönä ovat immateriaaliset suoritukset, esimerkiksi rakennusurakoiden suunnittelu, ei näin ollen olisi oltava sähköisen huutokaupan kohteena.
23) Jäsenvaltioissa on kehitetty tiettyjä keskitettyjä hankintamenetelmiä. Useille hankintaviranomaisille on annettu tehtäväksi suorittaa tavaroiden hankintoja tai tehdä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia tai puitejärjestelyjä hankintayksiköille. Hankintojen suuruuden vuoksi voidaan näiden menetelmien avulla lisätä kilpailua ja parantaa julkisten hankintojen tehokkuutta. Tämän vuoksi olisi luotava yhteisön määritelmä hankintayksiköitä varten perustetuille yhteishankintayksiköille. Olisi myös määriteltävä edellytykset, joiden mukaisesti hankintayksiköiden, jotka yhteishankintayksikköä käyttäen hankkivat rakennusurakoita, tavaraa ja/tai palveluja, voidaan katsoa noudattaneen tätä direktiiviä syrjimättömyyden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden mukaisesti.
24) Jäsenvaltioiden erilaisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi olisi niille jätettävä mahdollisuus valita, voivatko hankintayksiköt käyttää yhteishankintayksiköitä, dynaamisia hankintajärjestelmiä tai sähköisiä huutokauppoja, sellaisina kuin ne on määritelty ja niitä säännellään tässä direktiivissä.
25) Erityis- ja yksinoikeudet on määriteltävä asianmukaisesti. Määritelmän johdosta tilannetta, jossa yksikkö voi verkkojen taikka satamien tai lentokenttien laitteistojen rakentamista varten käyttää julkista pakkolunastusmenettelyä tai käyttää omaisuutta taikka sijoittaa verkkoon kuuluvia laitteita yleiselle tielle, sen alle tai yläpuolelle, ei yksinään pidetä tässä direktiivissä tarkoitettuna yksin- tai erityisoikeutena. Tilannetta, jossa yksikkö toimittaa juomavettä, sähköä, kaasua tai lämpöä verkkoon, jota ylläpitää kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen myöntämät erityis- tai yksinoikeudet saanut yksikkö, ei myöskään pidetä tässä direktiivissä tarkoitettuna yksin- tai erityisoikeutena. Yksin- tai erityisoikeuksina ei voida myöskään pitää oikeuksia, käyttöoikeussopimukset mukaan lukien, jotka jäsenvaltio myöntää puolueettomin, oikeasuhteisin ja syrjimättömin perustein rajoitetulle määrälle yrityksiä ja joista kaikkien halukkaiden nämä perusteet täyttävien osapuolten on mahdollisuus päästä osallisiksi.
26) Hankintayksiköiden olisi sovellettava vesihuoltoon liittyvässä toiminnassaan hankintoja koskevia yhteisiä säännöksiä, ja näitä sääntöjä olisi sovellettava myös silloin, kun tässä direktiivissä tarkoitetut hankintaviranomaiset tekevät hankintoja sellaista toimintaansa varten, joka liittyy vesirakennushankkeisiin, maan kasteluun tai kuivatukseen tai jäteveden poistoon tai käsittelyyn. Tavarahankintoja varten ehdotetut säännöt eivät kuitenkaan sovellu veden hankkimiseen, koska vesi on hankittava sen käyttöpaikan lähellä sijaitsevista lähteistä.
27) Tietyt julkisia linja-autokuljetuspalveluja tarjoavat hankintayksiköt jätettiin jo direktiivin 93/38/ETY soveltamisalan ulkopuolelle. Tällaiset yksiköt olisi jätettävä myös tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Jotta vältytään useilta ainoastaan tiettyihin aloihin sovellettavilta erityisjärjestelyiltä, yleistä menettelyä, joka sallii kilpailulle avaamisen vaikutusten huomioon ottamisen, olisi sovellettava myös kaikkiin yksiköihin, jotka tuottavat sellaisia linja-autokuljetuspalveluja, joita ei direktiivin 98/38/ETY 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti ole jätetty mainitun direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.
28) Kun otetaan huomioon yhteisön postipalvelujen edelleen vapauttaminen ja se, että näitä palveluja tuottavat verkoston avulla niin hankintaviranomaiset, julkiset yritykset kuin muutkin yritykset, olisi tämän direktiivin ja myös sen 30 artiklan sääntöjen koskettava postipalveluja tarjoavien hankintayksiköiden tekemiä hankintasopimuksia. Näillä säännöillä luodaan johdanto-osan 9 kappaleessa tarkoitettuja periaatteita noudattaen puitteet hyvälle kauppatavalle ja sallitaan laajempi joustavuus kuin julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY(11). Kyseisiä toimintoja määritettäessä on otettava huomioon yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä ja palvelun laadun parantamista koskevista yhteisistä säännöistä 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/67/EY(12) määritelmät.
Postipalveluja tarjoaviin yksiköihin ei niiden oikeudellisesta asemasta riippumatta tällä hetkellä sovelleta direktiivissä 93/38/ETY vahvistettuja sääntöjä. Hankintasopimuksen tekomenettelyjen mukauttaminen tähän direktiiviin saattaa tällaisten yksiköiden osalta viedä kauemmin kuin niiden yksiköiden osalta, joita nämä määräykset jo koskevat ja joiden on näin ollen ainoastaan mukautettava menettelynsä tähän direktiiviin tehtyihin muutoksiin. Näin ollen tämän direktiivin soveltamista olisi voitava lykätä, jotta mukauttamisen edellyttämiä aikarajoituksia voidaan noudattaa. Koska tällaisten yksiköiden asema vaihtelee suuresti, jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus säätää siirtymäkaudesta, joka koskee tämän direktiivin soveltamista postipalvelujen alalla toimiviin hankintayksiköihin.
29) Hankintoja voidaan tehdä täyttämään tarpeita, jotka koskevat useita toimintoja, jotka saattavat olla erilaisten oikeudellisten järjestelyjen alaisia. Olisi selvennettävä, että oikeudellisen järjestelyn, jota sovelletaan yhteen hankintaan, jolla pyritään kattamaan useita toimintoja, olisi sovellettava sääntöjä, jotka koskevat toimintoa, jota varten se on pääasiassa tarkoitettu. Hankinnan pääasiallisen tarkoituksen määrittely voi perustua arviointiin tarpeista, joihin tietyn hankintasopimuksen on vastattava. Arvioinnin toteuttaa hankintayksikkö arvioidakseen sopimuksen arvon ja laatiakseen tarjousasiakirjat. Tietyissä tapauksissa, kuten hankittaessa yksi ainoa laite sellaista toimintaa varten, jonka osalta tiedot puuttuvat vastaavan käyttöasteen arvioimiseksi, saattaa olla objektiivisesti katsoen mahdotonta määritellä toimintaa, jota varten hankinta on pääasiassa tarkoitettu. Olisi säädettävä siitä, mitä sääntöjä tällaisissa tapauksissa sovelletaan.
30) Tämän direktiivin täytäntöönpanoa on tarpeen yksinkertaistaa erityisesti yksinkertaistamalla kynnysarvoja ja soveltamalla kaikkiin eri aloilla toimiviin hankintayksiköihin säännöksiä, jotka koskevat osallistujille hankintamenettelyihin liittyvistä päätöksistä ja menettelyjen tuloksista annettavia tietoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön kansainvälisten sitoumusten noudattamista. Nämä kynnysarvot olisi lisäksi rahaliitto huomioiden vahvistettava euromääräisinä siten, että näiden säännösten soveltaminen yksinkertaistuu ja samalla taataan julkisia hankintoja koskevassa sopimuksessa määrättyjen kynnysarvojen noudattaminen, jotka ilmaistaan erityisnosto-oikeuksina. Tässä yhteydessä olisi myös säädettävä euroina ilmaistujen kynnysarvojen säännöllisestä tarkistamisesta, jotta ne voidaan tarvittaessa mukauttaa euron arvon mahdollisiin muutoksiin erityisnosto-oikeuksiin nähden. Suunnittelukilpailujen kynnysarvojen olisi lisäksi oltava samat kuin palveluja koskeviin hankintoihin sovellettavat kynnysarvot.
31) Olisi säädettävä tapauksista, joissa toimenpiteitä menettelyjen yhteensovittamiseksi voidaan olla soveltamatta valtion turvallisuuteen tai valtiosalaisuuksiin liittyvistä syistä tai koska hankintasopimusten tekemiseen sovelletaan erityissääntöjä, jotka johtuvat kansainvälisistä sopimuksista ja jotka liittyvät joukkojen sijoittamiseen tai jotka koskevat erityisesti kansainvälisiä järjestöjä.
32) Soveltamisalan ulkopuolelle olisi jätettävä tietyt sellaisen sidosyrityksen kanssa tehdyt palveluja, hankintoja ja rakennusurakoita koskevat sopimukset, jonka pääasiallisena toimintana on kyseisten palvelujen, hankintojen tai rakennusurakoiden suorittaminen ryhmälle, johon se kuuluu, eikä niiden tarjoaminen markkinoilla. Soveltamisen ulkopuolelle olisi myös jätettävä tietyt palveluja, hankintoja ja rakennusurakoita koskevat sopimukset, jotka hankintayksikkö on tehnyt sellaisen tässä direktiivissä tarkoitettuja toimintoja harjoittavan, useista hankintayksiköistä koostuvan yhteisyrityksen kanssa, jonka osa se on. On kuitenkin tarpeen varmistaa, ettei tämä soveltamisalan rajaaminen aiheuta kilpailun vääristymistä yrityksen tai hankintayksiköihin sidoksissa olevien yritysten tai yhteisyritysten eduksi. On siten syytä säätää asianmukaisista säännöistä erityisesti niiden enimmäismäärien osalta, joiden puitteissa yritykset voivat saada osan liikevaihdostaan markkinoilta ja joiden ylittyessä yritykset menettävät mahdollisuuden tehdä sopimuksia ilman tarjouspyyntöä, samoin kuin yhteisyritysten muodon sekä näiden yhteisyritysten ja niitä muodostavien hankintayksiköiden yhteyksien kiinteyden osalta.
33) Palvelujen osalta maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden hankintaa tai vuokrausta taikka näihin liittyviä oikeuksia koskeviin sopimuksiin liittyy erityisominaisuuksia, joiden vuoksi hankintasopimusten tekemistä koskevien sääntöjen soveltaminen niihin ei ole tarkoituksenmukaista.
34) Välimies- ja sovittelupalveluja suorittavat elimet tai henkilöt nimetään tai valitaan tavallisesti menettelyillä, joihin ei voida soveltaa hankintasopimusten tekemistä koskevia sääntöjä.
35) Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat rahoituspalvelut eivät sisällä julkisia hankintoja koskevan sopimuksen mukaisesti sopimuksia, jotka koskevat arvopaperien tai muiden rahoitusvälineiden liikkeeseen laskemista, hankintaa, myyntiä tai siirtoa.
36) Tätä direktiiviä olisi sovellettava palvelujen tarjoamiseen vain, jos se perustuu sopimuksiin.
37) Perustamissopimuksen 163 artiklan mukaan tutkimusta ja teknologista kehittämistä edistämällä voidaan lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknistä perustaa, ja palveluhankintojen avaaminen auttaa osaltaan tämän tavoitteen toteutumista. Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava tutkimusohjelmien yhteisrahoittamiseen. Direktiiviä sovelletaan sen vuoksi ainoastaan niihin tutkimusta ja kehittämistä koskeviin sopimuksiin, joita vain hankintayksikkö hyödyntää omassa toiminnassaan ja edellyttäen, että hankintayksikkö korvaa suoritetun palvelun kokonaan.
38) Jotta vältytään uusilta ainoastaan tiettyihin aloihin sovellettavilta erityisjärjestelyiltä, olisi voimassa olevat direktiivin 93/38/ETY 3 artiklalla sekä hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY(13) 12 artiklalla perustetut erityisjärjestelmät, joita sovelletaan yksiköihin, jotka hyödyntävät maantieteellistä aluetta öljyn, kaasun, hiilen tai muiden kiinteiden polttoaineiden etsimiseksi tai talteen ottamiseksi, korvattava yleisellä menettelyllä, jonka ulkopuolelle suoraan kilpailun kohteena olevat alat voidaan jättää. On kuitenkin varmistettava, ettei tämä estä soveltamasta 10 päivänä joulukuuta 1993 tehtyä komission päätöstä 97/367/EY(14), jossa vahvistetaan, että maantieteellisten alueiden hyödyntämistä öljyn tai kaasun etsimiseksi tai talteen ottamiseksi ei Alankomaissa pidetä neuvoston direktiivin 90/531/ETY 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna toimintana ja että tällaista toimintaa harjoittavien yksiköiden ei Alankomaissa katsota toimivan direktiivin 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuin erityis- tai yksinoikeuksin, eikä 30 päivänä toukokuuta 1993 tehtyä komission päätöstä, jossa vahvistetaan, että maantieteellisten alueiden hyödyntämistä öljyn tai kaasun etsimiseksi tai talteen ottamiseksi ei Yhdistyneessä kuningaskunnassa pidetä neuvoston direktiivin 93/38/ETY(15) 2 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitettuna toimintana ja että tällaista toimintaa harjoittavien yksiköiden ei Yhdistyneessä kuningaskunnassa katsota toimivan direktiivin 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuin erityis- tai yksinoikeuksin, 4 päivänä maaliskuuta 2002 tehtyä komission päätöstä 2002/205/EY(16), joka tehtiin Itävallan pyydettyä direktiivin 93/38/ETY 3 artiklan mukaisen erityisjärjestelyn soveltamista, eikä myöskään komission päätöstä 2004/73/EY, joka on tehty Saksan pyynnöstä soveltaa direktiivin 93/38/ETY(17) 3 artiklassa säädettyä erityismenettelyä.
39) Työpaikkojen luominen ja työllistäminen ovat keskeisiä tekijöitä, joilla voidaan taata yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille ja edistää yhteiskuntaan sopeuttamista. Suojatyöpaikoilla ja suojatyöohjelmilla edistetään tältä osin tehokkaasti vammaisten henkilöiden yhteiskuntaan sopeuttamista tai uudelleen sopeuttamista. Tällaiset työpaikat eivät kuitenkaan tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa voi saada hankintoja suoritettavikseen. Tämän vuoksi on aiheellista säätää, että jäsenvaltiot voivat varata tällaisille työpaikoille oikeuden osallistua julkisten hankintojen myöntämismenettelyihin tai rajata hankintojen suorittamisen suojatyöpaikkaohjelmien puitteissa tapahtuvaksi.
40) Tätä direktiiviä ei olisi sovellettava jonkin 3-6 artiklassa tarkoitetun toiminnon toteuttamiseksi tehtyihin hankintasopimuksiin eikä kyseisen toiminnon toteuttamiseksi järjestettäviin suunnittelukilpailuihin, jos siinä jäsenvaltiossa, jossa toiminto on tarkoitus toteuttaa, toimintaan kohdistuu suora kilpailu markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. Tämän vuoksi on tarpeen ottaa käyttöön menettely, jota sovelletaan kaikkiin tässä direktiivissä tarkoitettuihin aloihin ja jossa voidaan ottaa huomioon nykyisen tai tulevan kilpailulle vapauttamisen vaikutukset. Tämän menettelyn olisi annettava kyseisille yksiköille oikeusvarmuus sekä sisällettävä asianmukainen päätöksentekomenettely, joka mahdollistaa asiaa koskevan yhteisön oikeuden yhdenmukaisen soveltamisen varmistamisen noudattaen lyhyitä määräaikoja.
41) Toimintaan kohdistuva suora kilpailu olisi arvioitava puolueettomin perustein ja asianomaisen alan erityispiirteet huomioon ottaen. Tietyn alan tai sen osan vapauttamisesta annetun asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon ja soveltamisen katsotaan olevan riittävä osoitus rajoittamattomasta pääsystä kyseisille markkinoille. Tämä lainsäädäntö olisi eriteltävä liitteessä, jonka komissio voi saattaa ajan tasalle. Saattaessaan lainsäädäntöä ajan tasalle komissio ottaa erityisesti huomioon sellaisten toimenpiteiden mahdollisen hyväksymisen, jotka johtavat muiden kuin liitteessä XI jo mainittujen alojen, kuten rautatiekuljetusalan, todelliseen avaamiseen kilpailulle. Jos yhteisön lainsäädännön soveltamisesta ei seuraa rajoittamaton pääsy tietyille markkinoille, olisi osoitettava, että markkinoille pääsy on oikeudellisesti ja tosiasiallisesti vapaata. Tämän vuoksi 30 artiklaa sovellettaessa otetaan huomioon se, että jäsenvaltio soveltaa direktiiviä, kuten direktiiviä 94/22/EY, jolla tietty ala vapautetaan, johonkin muuhun alaan, kuten hiilialaan.
42) Hankintayksiköiden laatimien teknisten eritelmien olisi oltava sellaisia, että julkiset hankinnat avautuvat kilpailulle. Sen vuoksi olisi oltava mahdollista esittää tarjouksia, jotka perustuvat erilaisiin teknisiin ratkaisuihin. Tekniset eritelmät olisi tätä varten voitava laatia toiminnallisen suorituskyvyn ja toiminnallisten vaatimusten mukaisesti ja, jos viitataan eurooppalaiseen standardiin tai sellaisen puuttuessa kansalliseen standardiin, hankintayksiköiden olisi otettava huomioon muihin vastaaviin ratkaisuihin perustuvat tarjoukset, jotka täyttävät hankintayksiköiden vaatimukset ja jotka vastaavat turvallisuusvaatimuksia. Tarjoajien olisi vastaavuuden osoittamiseksi voitava esittää mitä hyvänsä selvitystä. Jos hankintayksiköt katsovat, että vastaavuutta ei tietyssä tapauksessa ole, niiden olisi voitava perustella asiaa koskeva päätöksensä. Hankintayksiköt, jotka haluavat määritellä ympäristövaatimuksia tietyn hankintasopimuksen teknisissä eritelmissä, voivat vahvistaa tiettyjen tuote- tai palveluryhmien ympäristöominaisuudet, kuten määrätyn tuotantomenetelmän, ja/tai erityiset ympäristövaikutukset. Ne voivat halutessaan käyttää asianmukaisia eritelmiä, jotka on määritelty ympäristömerkeissä, kuten Euroopan ympäristömerkissä, (moni)kansallisissa tai muissa ympäristömerkeissä, edellyttäen että merkkiä koskevat vaatimukset on laadittu ja hyväksytty perustuen tieteelliseen tietoon ja käyttäen menettelyä, johon asianomaiset osapuolet, kuten viranomaiset, kuluttajat, valmistajat, vähittäiskaupan edustajat ja ympäristöjärjestöt voivat osallistua ja edellyttäen, että merkki on kaikkien asianomaisten osapuolten saatavilla ja käytettävissä. Hankintayksiköiden olisi aina kuin se on mahdollista vahvistettava tekniset eritelmät niin, että voidaan ottaa huomioon vammaisia henkilöitä koskevat saavutettavuusnäkökohdat tai suunnittelua koskevat vaatimukset kaikkia käyttäjiä ajatellen. Teknisten eritelmien olisi oltava niin selkeitä, että kaikki tarjoajat tietävät, mitä seikkoja hankintayksikön asettamat vaatimukset koskevat.
43) Jotta voidaan helpottaa pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin, olisi annettava säännöksiä alihankinnasta.
44) Hankintasopimuksen toteuttamisen ehdot ovat tämän direktiivin mukaiset, jos ne eivät ole suoraan tai välillisesti syrjiviä ja jos ne mainitaan tarjouskilpailua koskevassa ilmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjassa. Niillä voidaan erityisesti pyrkiä tukemaan ammatillista koulutusta työmaalla, erityisistä työllistymisvaikeuksista kärsivien henkilöiden työllistämistä, torjumaan työttömyyttä tai edistämään ympäristönsuojelua. Esimerkkinä voidaan mainita muun ohessa velvoitteet, joita voidaan soveltaa hankintasopimusten toteuttamisessa, ja jotka koskevat pitkäaikaistyöttömien palvelukseen ottamista tai työttömien tai nuorten kouluttamista tarkoittavia toimenpiteitä, Kansainvälisen työjärjestön (ILO) perustavanlaatuisten sopimusten säännösten noudattamista, sikäli kuin niitä ei ole pantu kansallisessa lainsäädännössä täytäntöön, sekä tietyn vammaisten vähimmäismäärän palvelukseen ottamista, joka ylittää kansallisen lainsäädännön vaatimukset.
45) Hankintasopimusta toteutettaessa sovelletaan työolojen ja työturvallisuuden alalla voimassa olevia sekä kansallisia että yhteisön säädöksiä, sääntöjä ja työehtosopimuksia edellyttäen, että kyseiset säännöt sekä niiden soveltaminen ovat yhteisön oikeuden mukaisia. Rajat ylittävissä tapauksissa, joissa jonkin jäsenvaltion työntekijät suorittavat palveluja toisessa jäsenvaltiossa hankintasopimuksen toteuttamiseksi, on palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 96/71/EY(18) vahvistettu vähimmäisedellytykset, joita vastaanottajamaan on noudatettava lähetettyjen työntekijöiden osalta. Jos kansallisessa lainsäädännössä on tätä koskevia säännöksiä, näiden velvoitteiden noudattamatta jättäminen voidaan katsoa taloudellisen toimijan ammatinharjoittamiseen liittyväksi vakavaksi virheeksi tai lainvastaiseksi teoksi, joka voi johtaa kyseisen taloudellisen toimijan sulkemiseen pois hankintasopimusten tekomenettelystä.
46) Kun otetaan huomioon tieto- ja viestintätekniikan viimeaikainen kehitys ja sen antamat mahdollisuudet yksinkertaistaa hankintojen julkaisemista sekä tehostaa hankintamenettelyjä ja tehdä ne avoimemmiksi, olisi sähköiset välineet asetettava yhdenvertaiseen asemaan tavanomaisten viestintä- ja tiedonvaihtokeinojen kanssa. Valitun tavan ja tekniikan olisi mahdollisimman pitkälti oltava yhteensopiva muissa jäsenvaltioissa käytössä olevan tekniikan kanssa.
47) Sähköisten välineiden käyttö säästää aikaa. Näin ollen olisi sähköisiä välineitä käytettäessä asetettava lyhyemmät määräajat, kuitenkin sillä edellytyksellä, että välineet ovat yhteisön tasolla käytettyjen tiedonvälitystä koskevien järjestelyjen mukaisia. On kuitenkin huolehdittava siitä, että eri perustein tehtävän määräaikojen lyhentämisen yhteisvaikutus ei johda kohtuuttoman lyhyisiin määräaikoihin.
48) Tietojen toimittamiseen sähköisessä muodossa olisi tämän direktiivin yhteydessä sovellettava sähköisiä allekirjoituksia koskevista yhteisön puitteista 13 päivänä joulukuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 1999/93/EY(19) sekä sähköistä kaupankäyntiä sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8 päivänä kesäkuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2000/31/EY ("direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä")(20). Julkiset hankintamenettelyt ja palveluja koskeviin kilpailuihin sovellettavat säännöt edellyttävät mainituissa direktiiveissä vaadittua tasoa korkeampaa turvallisuuden ja luottamuksellisuuden tasoa. Tästä syystä tarjousten sekä osallistumishakemusten sekä suunnitelmien ja hankkeiden sähköiseen vastaanottamiseen käytettyjen välineiden olisi täytettävä erityiset lisävaatimukset. Tätä varten olisi mahdollisuuksien mukaan rohkaistava sähköisten allekirjoitusten ja erityisesti kehittyneiden sähköisten allekirjoitusten käyttöä. Vapaaehtoisten akkreditointijärjestelmien olemassaololla voisi toisaalta olla suotuisa vaikutus tällaisia laitteita koskevien varmennepalvelujen tason nostamiseen.
49) Päätöksistä, jotka koskevat puitejärjestelyn tai hankintasopimuksen tekemistä tai menettelystä luopumista, olisi ilmoitettava hankintamenettelyyn osallistuville riittävän lyhyessä määräajassa, jotta mahdollisuus uudelleentarkastelua koskevan pyynnön tekemiseen säilyy. Nämä tiedot olisi näin ollen annettava mahdollisimman nopeasti ja yleensä 15 päivän kuluessa päätöksen tekemisestä.
50) Olisi selvennettävä, että valintaperusteet avoimessa menettelyssä vahvistavien hankintayksiköiden olisi noudatettava puolueettomia sääntöjä ja perusteita sekä että myös rajoitettujen menettelyjen ja neuvottelumenettelyjen valintaperusteiden olisi oltava puolueettomia. Nämä puolueettomat säännöt ja perusteet sekä valintaperusteet eivät välttämättä edellytä painottamista.
51) On tärkeää ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö tapauksissa, joissa taloudellinen toimija käyttää hyväkseen toisten yksiköiden taloudellisia voimavaroja, rahoitusta tai teknistä suorituskykyä, riippumatta toimijan ja kyseisten yksiköiden välisestä oikeudellisesta suhteesta, täyttääkseen valintaperusteet tai, kelpuuttamisjärjestelmän ollessa kyseessä, tukeakseen oman hakemuksensa hyväksymistä. Jälkimmäisessä tapauksessa taloudellisen toimijan on osoitettava, että kyseiset voimavarat ovat tosiasiallisesti toimijan käytössä kelpuuttamisjärjestelmän koko voimassaoloajan. Hankintayksikkö voi sen vuoksi kelpuuttamista varten määritellä täytettävien vaatimusten tason ja se voi erityisesti silloin, kun toimija esimerkiksi tukeutuu toisen yksikön rahoitusasemaan, vaatia, että kyseisen yksikön vastuu on tarvittaessa on yhteisvastuullinen.
Kelpuuttamisjärjestelmissä olisi noudatettava puolueettomia sääntöjä ja perusteita, jotka hankintayksikön valinnan mukaan voivat koskea taloudellisen toimijan voimavaroja ja/tai järjestelmään kuuluvien rakennusurakoiden, tavarantoimitusten tai palvelujen ominaispiirteitä. Hankintayksiköt voivat kelpuuttamista varten suorittaa omia kokeita arvioidakseen kyseisten rakennusurakoiden, tavarantoimitusten tai palvelujen ominaispiirteitä erityisesti vaatimustenmukaisuuden ja turvallisuuden osalta.
52) Tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroista tunnustamista koskevia yhteisön sääntöjä sovelletaan silloin, kun hankintamenettelyyn tai suunnittelukilpailuun osallistumiseksi on esitettävä todisteet erityisestä pätevyydestä.
53) Tapauksissa, joissa rakennusurakoiden ja/tai palvelujen luonne oikeuttaa ympäristöasioiden hallintaa koskevien toimenpiteiden tai järjestelmien soveltamisen hankintoja koskevan sopimuksen mukaisia toimia suoritettaessa, voidaan vaatia tällaisten toimenpiteiden tai järjestelmien soveltamista. Ympäristöasioiden hallintajärjestelmät voivat siitä riippumatta, onko ne rekisteröity yhteisön välineiden, kuten asetuksen (EY) N:o 761/2001(21) (EMAS) mukaisesti, osoittaa taloudellisen toimijan omaavan tekniset edellytykset sopimuksen toteuttamiseen. Lisäksi olisi rekisteröityjen ympäristöasioiden hallintaa koskevien järjestelmien kanssa vaihtoehtoiseksi selvitykseksi hyväksyttävä taloudellisen toimijan kuvaus niistä toimenpiteistä, joita se soveltaa samantasoisen ympäristönsuojelun varmistamiseksi.
54) Olisi vältettävä tekemästä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia sellaisten taloudellisten toimijoiden kanssa, jotka ovat osallistuneet rikollisjärjestön toimintaan tai jotka on todettu syylliseksi lahjontaan tai Euroopan yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavaan lahjontaan tai petokseen taikka rahanpesuun. Koska hankintayksiköillä, jotka eivät ole hankintaviranomaisia, ei aina ole pääsyä asiaa koskevaan kiistattomaan todistusaineistoon, olisi kuitenkin jätettävä kyseisten hankintayksiköiden päätettäväksi, soveltavatko ne poissulkemisperusteita, jotka on lueteltu direktiivin 2004/18/EY 45 artiklan 1 kohdassa. Velvollisuus soveltaa 45 artiklan 1 kohtaa säännöstä olisi siksi rajoitettava niihin hankintayksiköihin, jotka ovat hankintaviranomaisia. Hankintaviranomaisten olisi tarvittaessa pyydettävä hakijoita, ehdokkaita tai tarjoajia toimittamaan asiaa koskevat asiakirjat ja, ne voivat pyytää asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia toimimaan yhteistyössä, jos ne epäilevät näiden taloudellisten toimijoiden henkilökohtaista asemaa. Nämä taloudelliset toimijat olisi suljettava pois menettelystä heti, kun hankintaviranomainen on saanut tiedon tällaisista rikoksista annetusta kansallisen lainsäädännön mukaisesta tuomiosta, joka on lainvoimainen.
Jos kansallisessa lainsäädännössä on tätä koskevia säännöksiä, ympäristölainsäädännön tai sellaisen lainsäädännön noudattamatta jättäminen, joka koskee lainvastaisia sopimuksia julkisten hankintojen yhteydessä, ja josta on annettu lopullinen tuomio tai päätös, jolla on vastaavat vaikutukset, voidaan katsoa toiminnan harjoittajan ammattinsa harjoittamiseen liittyväksi lainvastaiseksi teoksi tai vakavaksi virheeksi.
Työntekijöiden yhdenvertaista kohtelua koskevien neuvoston direktiivien 2000/78/EY(22) ja 76/207/ETY(23) täytäntöönpanemiseksi annettujen kansallisten säännösten noudattamatta jättäminen, joka on todettu lopullisella tuomiolla tai päätöksellä, jolla on vastaavat vaikutukset, voidaan katsoa taloudellisen toimijan ammatillisen toiminnan harjoittamiseen liittyväksi lainvastaiseksi teoksi tai vakavaksi virheeksi.
55) Hankintasopimukset olisi tehtävä puolueettomin perustein, joilla varmistetaan syrjimättömyyden, avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden noudattaminen ja joilla taataan, että tarjoukset arvioidaan todellisen kilpailun olosuhteissa. Tämän vuoksi on syytä hyväksyä vain kaksi hankintasopimuksen tekoperustetta: alhaisin hinta ja kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous.
Jotta varmistetaan yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattaminen hankintasopimusten tekemisessä, olisi säädettävä oikeuskäytännössä vakiintuneesta velvoitteesta taata tarvittava avoimuus, jotta kaikki tarjoajat voivat kohtuudella saada tietoja kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämiseksi sovellettavista perusteista ja menettelyistä. Näin ollen hankintayksiköiden on ilmoitettava hankintasopimuksen tekoperusteet ja kunkin perusteen suhteellinen painoarvo hyvissä ajoin, jotta tarjoajat ovat niistä tietoisia tarjousta laatiessaan. Hankintayksiköt voivat poiketa sopimusten tekoperusteiden painoarvojen ilmoittamisesta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jotka niiden on kyettävä perustelemaan, jos painoarvoa ei voida määrittää ennakolta erityisesti sopimuksen monimutkaisuuden vuoksi. Tällöin niiden on ilmoitettava perusteiden merkitys alenevassa tärkeysjärjestyksessä.
Jos hankintayksiköt päättävät tehdä hankintasopimuksen kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, niiden olisi arvioitava tarjoukset hintalaatusuhteeltaan parhaan tarjouksen määrittämiseksi. Tätä varten niiden olisi määritettävä taloudelliset ja laadulliset perusteet, joiden nojalla olisi voitava määrittää hankintayksiköille kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous. Nämä perusteet on määriteltävä sopimuksen kohteen mukaisesti siten, että niiden perusteella voidaan arvioida kunkin tarjouksen suoritustaso suhteessa teknisissä eritelmissä määritettyyn sopimuksen kohteeseen ja kunkin tarjouksen hintalaatusuhde. Yhdenvertaisen kohtelun takaamiseksi olisi tarjouksia voitava hankintasopimuksen tekoperusteiden perusteella vertailla ja arvioida puolueettomasti. Jos nämä edellytykset täyttyvät, taloudelliset ja laadulliset, myös ympäristövaatimusten täyttämiseen liittyvät perusteet voivat antaa hankintayksikölle mahdollisuuden vastata asianomaisen väestön tarpeisiin sellaisina kuin ne ilmoitetaan sopimuksen teknisissä eritelmissä. Hankintayksikkö voi samoin edellytyksin käyttää yhteiskunnallisten vaatimusten täyttämiseksi perusteita, jotka määritellään teknisissä eritelmissä ja jotka vastaavat sellaisen erityisen heikossa asemassa olevan väestönosan tarpeisiin, johon sopimuksen kohteena olevan rakennusurakan tai tavara- tai palveluhankinnan edunsaajat tai käyttäjät kuuluvat.
56) Hankintasopimuksen tekoperusteet eivät saisi vaikuttaa tietyistä palveluista perittäviä korvauksia, kuten arkkitehtien, insinöörien tai asianajajien palkkioita koskevien kansallisten säännösten soveltamiseen.
57) Tässä direktiivissä säädettyjen määräaikojen laskemiseen olisi sovellettava määräaikoihin, päivämääriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä 3 päivänä kesäkuuta 1971 annettua neuvoston asetusta (ETY, Euratom) N:o 1182/71(24).
58) Tällä direktiivillä ei olisi rajoitettava yhteisön tai jäsenvaltioiden olemassa olevien kansainvälisten velvoitteiden noudattamista eikä perustamissopimuksen säännösten, erityisesti sen 81 ja 86 artiklan soveltamista.
59) Tällä direktiivillä ei olisi oltava vaikutusta liitteessä XXV oleviin määräaikoihin, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi 93/38/ETY osaksi kansallista lainsäädäntöään ja sovellettava sitä.
60) Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(25) mukaisesti,
OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
SISÄLLYS
TAULUKON PAIKKA
I OSASTO
HANKINTASOPIMUKSIIN JA SUUNNITTELUKILPAILUIHIN SOVELLETTAVAT YLEISET SÄÄNNÖKSET
I LUKU
Peruskäsitteet
1 artikla
Määritelmät
1. Tässä direktiivissä sovelletaan tässä artiklassa olevia määritelmiä.
2. a) "Tavaroita, rakennusurakoita ja palveluja koskevilla hankintasopimuksilla" tarkoitetaan rahallista vastiketta vastaan tehtyjä kirjallisia sopimuksia, jotka on tehty yhden tai useamman 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankintayksikön sekä yhden tai useamman urakoitsijan, tavarantoimittajan tai palvelujen suorittajan välillä.
b) "Rakennusurakoita koskevilla hankintasopimuksilla" tarkoitetaan sopimuksia, joiden tarkoituksena on joko jonkin liitteessä XII tarkoitettuun toimintaan liittyvän rakennustyön tai rakennusurakan toteuttaminen tai sekä suunnittelu että toteuttaminen yhdessä taikka hankintayksikön asettamia vaatimuksia vastaavan rakennusurakan toteuttaminen millä tahansa tavalla. "Rakennusurakka" on sellainen talon- taikka maa- tai vesirakennustöiden kokonaistulos, joka sellaisenaan riittää täyttämään jonkin taloudellisen tai teknisen tehtävän.
c) "Tavaroita koskevilla hankintasopimuksilla" tarkoitetaan muita kuin b alakohdassa tarkoitettuja sopimuksia, joiden tarkoituksena on tuotteiden osto, leasing, vuokraus tai osamaksulla hankkiminen osto-optioin tai ilman niitä.
Hankintasopimusta, jonka tarkoituksena on tuotteiden toimittaminen ja johon tämän ohella kuuluu kokoamis- ja asennustöitä, pidetään "tavaroita koskevana hankintasopimuksena".
d) "Palveluja koskevilla hankintasopimuksilla" tarkoitetaan muita kuin rakennusurakoita ja tavarahankintoja koskevia sopimuksia, joiden kohteena on liitteessä XVII tarkoitettujen palvelujen suorittaminen.
Hankintasopimusta, jonka kohteena ovat sekä tuotteet että liitteessä XVII tarkoitetut palvelut, pidetään "palveluja koskevana hankintasopimuksena", jos palvelujen arvo on suurempi kuin hankintasopimukseen sisältyvien tuotteiden arvo.
Hankintasopimusta, jonka kohteena ovat liitteessä XVII tarkoitetut palvelut ja johon niiden ohella sisältyy liitteessä XII tarkoitettuja toimintoja, pidetään palveluja koskevana hankintasopimuksena.
3. a) "Käyttöoikeusurakalla" tarkoitetaan samantyyppistä sopimusta kuin rakennusurakoita koskeva hankintasopimus, paitsi että toteutettavan rakennustyön vastikkeena on joko yksinomaan rakennettavan kohteen käyttöoikeus tai tällainen oikeus ja maksu yhdessä.
b) "Palveluja koskevalla käyttöoikeussopimuksella" tarkoitetaan samanlaista sopimusta kuin palveluja koskeva hankintasopimus, paitsi että palvelujen suorittamisen vastikkeena on joko yksinomaan palvelun käyttöoikeus tai tällainen oikeus ja maksu yhdessä.
4. "Puitejärjestelyllä" tarkoitetaan yhden tai useamman 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hankintayksikön ja yhden tai useamman taloudellisen toimijan välistä sopimusta, jonka tarkoituksena on vahvistaa tietyn ajan kuluessa tehtäviä hankintasopimuksia koskevat ehdot erityisesti hintojen ja tarvittaessa ennakoitujen määrien osalta.
5. "Dynaamisella hankintajärjestelmällä" tarkoitetaan täysin sähköistä hankintamenettelyä tavanomaisille ostoille, joiden markkinoilla yleisesti saatavilla olevat ominaisuudet täyttävät hankintayksikön tarpeet. Menettelyn kesto on rajoitettu ja se on koko kestonsa ajan avoin kaikille valintaperusteet täyttäville taloudellisille toimijoille, jotka ovat esittäneet eritelmän mukaisen alustavan tarjouksen.
6. "Sähköisellä huutokaupalla" tarkoitetaan toistuvaa prosessia, jonka kuluessa uusia alennettuja hintoja ja/tai tarjouksen sisältämiä tiettyjä tekijöitä koskevia uusia arvoja esitetään sähköisesti ja joka toteutetaan sen jälkeen, kun tarjousten arviointi on saatu kokonaisuudessaan ensimmäisen kerran päätökseen, ja joka mahdollistaa tarjousten luokittelun automaattisten arviointimenetelmien pohjalta. Tietyt rakennusurakat ja tietyt palveluhankinnat, joiden sisältönä ovat immateriaaliset suoritukset, kuten rakennusurakoiden suunnittelu, eivät näin ollen voi olla sähköisen huutokaupan kohteena.
7. "Urakoitsijalla", "tavarantoimittajalla" tai "palvelujen suorittajalla" tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä tai 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hankintayksikköä tai näiden henkilöiden ja/tai yksiköiden ryhmittymää, joka tarjoaa markkinoilla rakennustöiden ja/tai -urakoiden toteuttamista, tuotteita tai palveluja.
Käsite "taloudellinen toimija" kattaa käsitteet urakoitsija, tavarantoimittaja ja palvelujen suorittaja. Sitä käytetään yksinomaan tekstin yksinkertaistamiseksi.
"Tarjoajalla" tarkoitetaan taloudellista toimijaa, joka on jättänyt tarjouksen, ja "ehdokkaalla" toimijaa, joka on pyytänyt kutsua osallistua rajoitettuun menettelyyn tai neuvottelumenettelyyn.
8. "Yhteishankintayksiköllä" tarkoitetaan 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaista hankintaviranomaista tai direktiivin 2004/18/EY 1 artiklan 9 kohdan mukaista hankintaviranomaista, joka:
- hankkii hankintayksiköille tarkoitettuja tavaroita ja/tai palveluja, tai
- tekee julkisia hankintoja koskevia sopimuksia sekä hankintayksiköille tarkoitettuja rakennusurakoita, tavaroita tai palveluja koskevia puitejärjestelyjä.
9. "Avoimilla menettelyillä, rajoitetuilla menettelyillä ja neuvottelumenettelyillä" tarkoitetaan hankintayksiköiden noudattamia hankintasopimusten tekomenettelyjä, jolloin:
a) avoimissa menettelyissä kaikki halukkaat taloudelliset toimijat voivat tehdä tarjouksen;
b) rajoitetuissa menettelyissä kaikki taloudelliset toimijat voivat esittää osallistumishakemuksen ja ainoastaan hankintayksikön kutsumat ehdokkaat voivat tehdä tarjouksen;
c) neuvottelumenettelyissä hankintayksikkö ottaa yhteyttä valitsemiinsa taloudellisiin toimijoihin ja neuvottelee niistä yhden tai useamman kanssa hankintasopimuksen ehdoista.
10. "Suunnittelukilpailuilla" tarkoitetaan menettelyjä, joilla hankintayksikkö voi hankkia pääasiassa kaavoituksen, kaupunkisuunnittelun, arkkitehtuurin tai teknisen suunnittelun taikka tietojenkäsittelyn alalla suunnitelman tai hankkeen, jonka valintalautakunta valitsee kilpailulla, jossa voidaan antaa palkintoja.
11. Ilmaisulla "kirjallinen" tarkoitetaan sanojen tai numeroiden yhdistelmää, joka voidaan lukea, tuottaa uudelleen ja sen jälkeen antaa tiedoksi. Se voi sisältää sähköisessä muodossa lähetettyjä ja tallennettuja tietoja.
12. "Sähköisellä muodolla" tarkoitetaan viestintämuotoa, jossa käytetään sähköteknisiä tietojen käsittely- ja tallennusvälineitä (myös digitaalista kompressiota) ja jossa tietoja levitetään, välitetään ja vastaanotetaan johtimien avulla, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella tavalla.
13. "Yhteisellä hankintanimikkeistöllä" (Common Procurement Vocabulary), jäljempänä "CPV", tarkoitetaan julkisissa hankinnoissa käytettävää viitenimikkeistöä, joka on vahvistettu 5 marraskuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2195/2002(26) ja jolla varmistetaan samalla vastaavuus muiden voimassa olevien nimikkeistöjen kanssa.
Jos tämän direktiivin soveltamisalasta on erilaisia tulkintoja, jotka johtuvat mahdollisista eroavuuksista CPV-nimikkeistön ja liitteessä XII olevan NACE-luokituksen välillä tai CPV-nimikkeistön ja liitteessä XVII olevan (alustavan) CPC-nimikkeistön välillä, sovelletaan tapauksen mukaan ensisijaisesti joko NACE-luokitusta tai CPC-nimikkeistöä.
II LUKU
Soveltamisalaan kuuluvien yksiköiden ja toimintojen määritelmät
1 jakso
Yksiköt
2 artikla
Hankintayksiköt
1. Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
a) "Hankintaviranomaisilla" valtiota, alueellisia tai paikallisia viranomaisia, julkisoikeudellisia laitoksia tai yhden tai useamman viranomaisen taikka yhden tai useamman tällaisen julkisoikeudellisen laitoksen muodostamia yhteenliittymiä.
"Julkisoikeudellisella laitoksella" tarkoitetaan laitosta,
- joka on nimenomaisesti perustettu tyydyttämään yleisen edun mukaisia tarpeita, joilla ei ole teollista tai kaupallista luonnetta;
- joka on oikeushenkilö ja
- jota joko rahoittaa pääosin valtio, alueellinen tai paikallinen viranomainen taikka muu julkisoikeudellinen laitos tai jonka johto on näiden laitosten valvonnan alainen taikka jonka hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä valtio, alueellinen tai paikallinen viranomainen taikka muu julkisoikeudellinen laitos nimittää yli puolet.
b) "Julkisella yrityksellä" yritystä, johon hankintaviranomaiset voivat suoraan tai välillisesti käyttää määräysvaltaa omistuksen, rahoitusosuuden tai yritystä koskevien sääntöjen perusteella.
Hankintaviranomaisilla katsotaan olevan määräysvalta, jos ne suoraan tai välillisesti:
- omistavat enemmistön kyseisen yrityksen merkitystä pääomasta; tai
- hallitsevat enemmistöä yrityksen osakkeisiin perustuvasta äänioikeudesta; taikka
- voivat nimittää yli puolet yrityksen hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenistä.
2. Tätä direktiiviä sovelletaan hankintayksiköihin,
a) jotka ovat hankintaviranomaisia tai julkisia yrityksiä ja harjoittavat jotain 3-7 artiklassa tarkoitettua toimintoa;
b) jotka, jos ne eivät ole hankintaviranomaisia tai julkisia yrityksiä, harjoittavat yhtä tai useampaa 3-7 artiklassa tarkoitettua toimintoa ja toimivat jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen myöntämällä erityis- tai yksinoikeudella.
3. Tässä direktiivissä "erityis- ja yksinoikeuksilla" tarkoitetaan oikeuksia, jotka kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on lain, asetuksen tai hallinnollisen määräyksen nojalla myöntänyt ja joilla varataan 3-7 artiklassa määritellyn toiminnon harjoittaminen yhdelle tai useammalle yksikölle, mikä vaikuttaa merkittävästi muiden yksikköjen mahdollisuuksiin harjoittaa kyseistä toimintaa.
2 jakso
Toiminnot
3 artikla
Kaasu, lämpö ja sähkö
1. Tätä direktiiviä sovelletaan kaasun ja lämmön osalta seuraaviin toimintoihin:
a) sellaisten pysyvien verkkojen saataville saattaminen tai ylläpito, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle kaasun tai lämmön tuotantoon, siirtoon tai jakeluun liittyviä palveluja; tai
b) kaasun tai lämmön toimittaminen näihin verkkoihin.
2. Muun hankintayksikön kuin hankintaviranomaisen suorittamaa kaasun tai lämmön toimittamista julkisen palvelun verkkoihin ei pidetä 1 kohdassa tarkoitettuna toimintana, jos:
a) kyseisen yksikön suorittama kaasun tai lämmön tuottaminen on välttämätön seuraus muusta kuin tämän artiklan 1 tai 3 kohdassa tai 4-7 artiklassa tarkoitetusta toiminnosta, ja
b) yleiseen verkkoon toimittamisen yksinomaisena tavoitteena on tällaisen tuotannon hyödyntäminen taloudellisesti ja tämän toiminnan osuus on enintään 20 prosenttia yksikön liikevaihdosta laskettuna viimeksi kuluneiden kolmen vuoden keskimääräisen liikevaihdon mukaan, kuluva vuosi mukaan lukien.
3. Tätä direktiiviä sovelletaan sähkön osalta seuraaviin toimintoihin:
a) sellaisten pysyvien verkkojen saataville saattaminen tai ylläpito, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle sähkön tuotantoon, siirtoon tai jakeluun liittyviä palveluja, tai
b) sähkön toimittaminen näihin verkkoihin.
4. Muun hankintayksikön kuin hankintaviranomaisen suorittamaa sähkön toimittamista julkisen palvelun verkkoihin ei pidetä 3 kohdassa tarkoitettuna toimintona, jos:
a) kyseinen yksikkö tuottaa sähköä, koska sen kulutus on välttämätöntä muun kuin tämän artiklan 1 tai 3 kohdan tai 4-7 artiklassa tarkoitetun toiminnon harjoittamista varten, ja
b) toimittaminen yleiseen verkkoon riippuu ainoastaan yksikön omasta kulutuksesta eikä ole ylittänyt 30 prosenttia yksikön energian kokonaistuotannosta laskettuna viimeksi kuluneiden kolmen vuoden keskimääräisen tuotannon mukaan, kuluva vuosi mukaan lukien.
4 artikla
Vesi
1. Tätä direktiiviä sovelletaan seuraaviin toimintoihin:
a) sellaisten kiinteiden verkkojen saataville saattaminen tai ylläpito, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle juomaveden tuotantoon, siirtoon tai jakeluun liittyviä palveluja, tai
b) juomaveden toimittaminen näihin verkkoihin.
2. Tätä direktiiviä sovelletaan myös hankintasopimuksiin ja suunnittelukilpailuihin, jotka 1 kohdassa tarkoitettua toimintaa harjoittava yksikkö tekee tai järjestää ja jotka liittyvät:
a) vesirakennushankkeisiin, maan kasteluun tai kuivatukseen, jos juomavedeksi hankittavan veden osuus on yli 20 prosenttia näissä hankkeissa taikka kastelu- tai kuivatusjärjestelmissä saataville saatettavan veden koko määrästä, tai
b) jäteveden poistoon tai käsittelyyn.
3. Muun hankintayksikön kuin hankintaviranomaisen suorittamaa juomaveden toimittamista julkisen palvelun verkkoihin ei pidetä 1 kohdassa tarkoitettuna toimintona, jos:
a) kyseinen yksikkö tuottaa juomavettä, koska sen kulutus on välttämätöntä muun kuin 3-7 artiklassa tarkoitetun toiminnon harjoittamista varten ja
b) toimittaminen yleiseen verkkoon riippuu ainoastaan yksikön omasta kulutuksesta eikä ole ylittänyt 30 prosenttia yksikön juomaveden kokonaistuotannosta laskettuna viimeksi kuluneiden kolmen vuoden keskimääräisen tuotannon mukaan, kuluva vuosi mukaan lukien.
5 artikla
Kuljetuspalvelut
1. Tätä direktiiviä sovelletaan sellaisten verkkojen saataville saattamiseen tai ylläpitoon, joiden tarkoituksena on tarjota yleisölle kuljetuspalveluja rautateitse, automatisoiduin järjestelmin, raitioteitse, johdinautoilla, linja-autoilla tai kaapeliradoilla.
Kuljetuspalvelujen verkon katsotaan olevan kyseessä, kun palvelua tarjotaan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen asettamin edellytyksin, jotka voivat koskea liikennöitäviä linjoja, käytettävissä olevaa kuljetuskapasiteettia tai vuorotiheyttä.
2. Tätä direktiiviä ei sovelleta yleisölle linja-autokuljetuspalveluja tuottaviin yksiköihin, jotka on jätetty direktiivin 93/38/ETY 2 artiklan 4 kohdan nojalla kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.
6 artikla
Postipalvelut
1. Tätä direktiiviä sovelletaan toimintoihin, joiden tarkoituksena on tarjota postipalveluja tai, 2 kohdan c alakohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti muita kuin postipalveluja.
2. Tässä direktiivissä tarkoitetaan, tämän kuitenkaan vaikuttamatta direktiivin 97/67/EY soveltamiseen:
a) "postilähetyksellä" kuljetettavaa valmista lähetystä, joka on osoitettu jollekin vastaanottajalle, lähetyksen painosta riippumatta. Nämä lähetykset voivat kirjelähetysten lisäksi olla esimerkiksi kirjoja, luetteloita, sanomalehtiä ja aikakausjulkaisuja sekä postipaketteja, jotka sisältävät joko kaupallista arvoa omaavaa tai sitä vailla olevaa tavaraa, lähetyksen painosta riippumatta;
b) "postipalveluilla" palveluja, joihin kuuluvat postilähetysten keräily, lajittelu, kuljetus ja jakelu. Nämä palvelut käsittävät:
- "varatut postipalvelut": postipalvelut, jotka on varattu tai voidaan varata direktiivin 97/67/EY 7 artiklan perusteella;
- "muut postipalvelut": postipalvelut, joita ei voi varata direktiivin 97/67/EY 7 artiklan perusteella;
c) "muilla palveluilla kuin postipalveluilla" palveluja, jotka tarjotaan seuraavilla aloilla:
- kuriiripalveluiden hallintopalvelut (ennen lähetystä ja sen jälkeen suoritettavat palvelut, kuten postituksen hoitopalvelut);
- kokonaan sähköisesti toteutettavat lisäarvopalvelut (mukaan lukien koodattujen asiakirjojen varmistettu tiedonsiirto sähköisesti, osoitteiden hallinnointipalvelut ja rekisteröidyn sähköpostin siirto);
- muihin kuin a alakohdassa tarkoitettuihin postilähetyksiin liittyvät palvelut kuten suoramainonta, jota ei ole osoitettu nimenomaisesti kenellekään;
- liitteen XVII A mukaisessa ryhmässä 6 ja 24 artiklan c alakohdassa määritellyt rahoituspalvelut, mukaan lukien erityisesti postiosoitukset ja postisiirrot;
- postimerkkien keräämiseen liittyvät palvelut; ja
- logistiikkapalvelut (palvelut, joissa yhdistyvät fyysinen jakelu ja/tai varastointi sekä muut postin ulkopuoliset toiminnot),
edellyttäen, että palvelut tarjoaa yksikkö, joka tarjoaa myös b kohdan ensimmäisessä tai toisessa luetelmakohdassa tarkoitettuja postipalveluja, ja että 30 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty näissä luetelmakohdissa tarkoitettujen palveluiden osalta.
7 artikla
Öljyn, kaasun, hiilen ja muiden kiinteiden polttoaineiden etsiminen ja talteen ottaminen sekä satamat ja lentokentät
Tätä direktiiviä sovelletaan toimintoihin, jotka liittyvät maantieteellisen alueen hyödyntämiseen:
a) öljyn, kaasun, hiilen tai muiden kiinteiden polttoaineiden etsimiseksi tai talteen ottamiseksi tai
b) lentokenttien, meri- tai sisävesisatamien taikka terminaalipalvelujen saattamiseksi lento-, meri- tai sisävesiliikenteen harjoittajien käyttöön.
8 artikla
Hankintayksiköiden luettelot
Luettelot tässä direktiivissä tarkoitetuista hankintayksiköistä ovat liitteissä I-X. Luettelot eivät ole tyhjentäviä. Jäsenvaltioiden on määräajoin ilmoitettava komissiolle luetteloihin tehdyistä muutoksista.
9 artikla
Useita toimintoja koskevat hankintasopimukset
1. Useita toimintoja koskevaan hankintasopimukseen sovelletaan sitä toimintoa säänteleviä sääntöjä, jonka toteuttamiseksi se ensisijaisesti tehdään.
Yhden sopimuksen ja usean erillisen sopimuksen välillä tehtävän valinnan tarkoituksena ei kuitenkaan saa olla hankintasopimusten jättäminen tämän direktiivin tai, soveltuvissa tapauksissa, direktiivin 2004/18/EY soveltamisalan ulkopuolelle.
2. Jos jokin toiminnoista, joiden toteuttamiseksi hankintasopimus tehdään, kuuluu tämän direktiivin soveltamisalaan ja toinen yllä mainitun direktiivin 2004/18/EY soveltamisalaan ja jos on objektiivisesti mahdotonta määritellä minkä toiminnon toteuttamiseksi hankintasopimus ensisijaisesti tehdään, se on tehtävä yllä mainitun direktiivin 2004/18/EY mukaisesti.
3. Jos jokin toiminnoista, joiden toteuttamiseksi hankintasopimus tehdään, kuuluu tämän direktiivin soveltamisalaan ja toinen ei kuulu tämän direktiivin eikä edellä mainitun direktiivin 2004/18/EY soveltamisalaan ja jos on objektiivisesti mahdotonta määritellä minkä toiminnon toteuttamiseksi hankintasopimus ensisijaisesti tehdään, se on tehtävä tämän direktiivin mukaisesti.
III LUKU
Yleiset periaatteet
10 artikla
Hankintasopimusten teossa noudatettavat periaatteet
Hankintayksiköiden on kohdeltava taloudellisia toimijoita yhdenvertaisesti ja syrjimättä sekä toimittava avoimesti.
II OSASTO
HANKINTASOPIMUKSIIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT
I LUKU
Yleiset säännökset
11 artikla
Taloudelliset toimijat
1. Ehdokkaita tai tarjoajia, jotka sen jäsenvaltion lain mukaan, johon ne ovat sijoittautuneet, saavat tarjota kyseisiä palveluita, ei saa hylätä pelkästään sillä perusteella, että sen jäsenvaltion lain mukaan, jossa hankintasopimus tehdään, niiden olisi oltava joko luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä.
Oikeushenkilöt voidaan kuitenkin palveluhankintoja ja rakennusurakoita sekä sellaisten tavarahankintoja koskevien sopimusten osalta, joihin kuuluu lisäksi palveluja ja/tai sijoittamis- ja asennustoimia, velvoittaa ilmoittamaan tarjouksissaan tai osallistumishakemuksissaan hankintasopimuksen toteuttamisesta vastaavien henkilöiden nimet ja ammatillinen pätevyys.
2. Taloudelliset toimijat saavat tehdä tarjouksia tai ilmoittautua ehdokkaiksi ryhmittyminä. Hankintayksiköt eivät voi edellyttää taloudellisten toimijoiden ryhmittymiltä tiettyä oikeudellista muotoa tarjouksen tai osallistumishakemuksen tekemistä varten. Sopimuspuoleksi valitulta ryhmittymältä voidaan kuitenkin edellyttää tiettyä oikeudellista muotoa sopimuksen teon jälkeen, sikäli kuin tämä on tarpeen hankintasopimuksen asianmukaiseksi toteuttamiseksi.
12 artikla
Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa tehtyihin sopimuksiin liittyvät ehdot
Hankintayksiköiden tekemien julkisia hankintoja koskevien sopimusten osalta jäsenvaltioiden on sovellettava keskinäisissä suhteissaan ehtoja, jotka ovat yhtä edullisia kuin ehdot, jotka ne julkisia hankintoja koskevaa sopimusta soveltaen myöntävät kolmansien maiden taloudellisille toimijoille. Jäsenvaltioiden on tätä varten neuvoteltava keskenään mainitun sopimuksen edellyttämistä toimenpiteistä julkisia hankintoja käsittelevässä neuvoa-antavassa komiteassa.
13 artikla
Luottamuksellisuus
1. Toimittaessaan teknisiä eritelmiä niistä kiinnostuneille taloudellisille toimijoille sekä kelpuuttaessaan ja valitessaan taloudellisia toimijoita sekä tehdessään hankintasopimuksia hankintayksiköt voivat asettaa vaatimuksia antamiensa tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi.
2. Jollei tämän direktiivin säännöksistä ja erityisesti 43 ja 49 artiklassa säädetyistä, tehtyjen hankintasopimuksien julkaisemista sekä ehdokkaille ja tarjoajille tiedottamista koskevista velvoitteista muuta johdu, ja sen kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jonka alainen hankintayksikkö on, hankintayksikkö ei saa paljastaa tietoja, joita taloudelliset toimijat ovat sille antaneet ja jotka nämä ovat määritelleet luottamuksellisiksi. Tällaisia tietoja ovat erityisesti tekniset tai kaupalliset liikesalaisuudet ja tarjousten luottamukselliset näkökohdat.
14 artikla
Puitejärjestelyt
1. Hankintayksiköt voivat pitää puitejärjestelyä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna hankintasopimuksena ja tehdä sen tämän direktiivin säännösten mukaisesti.
2. Jos hankintayksiköt ovat tehneet puitejärjestelyn tämän direktiivin mukaisesti, ne voivat soveltaa 40 artiklan 3 kohdan i alakohtaa tehdessään tähän puitejärjestelyyn perustuvia hankintasopimuksia.
3. Jos puitejärjestelyä ei ole tehty tämän direktiivin mukaisesti, hankintayksiköt eivät voi soveltaa 40 artiklan 3 kohdan i alakohtaa.
4. Hankintayksiköt eivät saa käyttää puitejärjestelyjä väärin estääkseen, rajoittaakseen tai vääristääkseen kilpailua.
15 artikla
Dynaamiset hankintajärjestelmät
1. Jäsenvaltiot voivat antaa hankintayksiköille mahdollisuuden käyttää dynaamisia hankintajärjestelmiä.
2. Dynaamisen hankintajärjestelmän toteuttamiseksi hankintayksiköiden on noudatettava avoimen menettelyn sääntöjä kaikissa sen vaiheissa tähän menettelyyn kuuluvaan hankintasopimuksen tekemiseen asti. Kaikki valintaperusteet täyttävät tarjoajat, jotka ovat esittäneet eritelmien ja mahdollisten täydentävien asiakirjojen mukaisen alustavan tarjouksen, on hyväksyttävä järjestelmään; alustavaa tarjousta parempi tarjous voidaan esittää missä tahansa vaiheessa sillä ehdolla, että tarjous on edelleen eritelmän mukainen. Järjestelmän toteuttamiseksi ja hankintasopimusten tekemiseksi sen mukaisesti hankintayksiköiden on käytettävä yksinomaan sähköisiä välineitä 48 artiklan 2-5 kohdan säännösten mukaisesti.
3. Dynaamisen hankintajärjestelmän toteuttamiseksi hankintayksikkö:
a) julkaisee hankintailmoituksen mainiten, että kyseessä on dynaaminen hankintajärjestelmä;
b) ilmoittaa eritelmissä muun muassa järjestelmän kohteena olevien suunniteltujen hankintojen luonteen, kaikki tarvittavat tiedot hankintajärjestelmästä ja käytettävästä sähköisestä järjestelmästä sekä viestintäyhteyttä koskevista järjestelyistä ja teknisistä eritelmistä;
c) asettaa eritelmät sekä kaikki niitä täydentävät asiakirjat sähköisessä muodossa ilmoituksen julkaisemispäivästä alkaen ja järjestelmän käytön päättymiseen saakka vapaasti, suoraan ja kokonaan kaikkien saataville ja mainitsee ilmoituksessa Internet-osoitteen, jossa asiakirjat ovat saatavilla.
4. Hankintayksikön on dynaamisen hankintajärjestelmän koko keston ajan annettava kaikille taloudellisille toimijoille mahdollisuus esittää alustava tarjous ja tulla hyväksytyksi järjestelmään 2 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti. Hankintayksikkö suorittaa alustavan tarjouksen arvioinnin enintään 15 päivän kuluessa sen esittämisestä. Se voi kuitenkin pidentää arviointiaikaa, mikäli tarjouspyyntöjä ei sen aikana esitetä.
Hankintayksikkö ilmoittaa mahdollisimman pian ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulle tarjoajalle tämän hyväksymisestä dynaamiseen hankintajärjestelmään tai tämän tekemän alustavan tarjouksen hylkäämisestä.
5. Jokaisesta erillisestä hankintasopimuksesta on esitettävä tarjouspyyntö. Ennen tarjouspyynnön esittämistä hankintayksiköiden on julkaistava lyhennetty hankintailmoitus, jossa kaikkia asianomaisia taloudellisia toimijoita pyydetään tekemään alustava tarjous 4 kohdan mukaisesti määräajassa, joka saa olla enintään 15 päivää lyhennetyn hankintailmoituksen lähettämispäivästä. Hankintayksiköt kilpailuttavat sopimuksen vasta arvioituaan kaikki mainitussa määräajassa tehdyt alustavat tarjoukset.
6. Hankintayksiköiden on pyydettävä kaikkia järjestelmään hyväksyttyjä tarjoajia tekemään tarjous kustakin erillisestä järjestelmän puitteissa tehtävästä hankintasopimuksesta. Tätä varten niiden on vahvistettava riittävän pitkä määräaika tarjousten esittämiselle.
Hankintayksiköiden on tehtävä hankintasopimus sen tarjoajan kanssa, joka on esittänyt dynaamisen hankintajärjestelmän toteuttamiseksi käytetyssä hankintailmoituksessa mainittujen perusteiden mukaisesti parhaan tarjouksen. Nämä perusteet voidaan tarvittaessa määritellä yksityiskohtaisesti edellisessä alakohdassa tarkoitetun pyynnön yhteydessä.
7. Dynaamisen hankintajärjestelmän kesto ei saa ylittää neljää vuotta, paitsi asianmukaisesti perustelluissa erityistapauksissa.
Hankintayksiköt eivät saa käyttää tätä järjestelmää estääkseen, rajoittaakseen tai vääristääkseen kilpailua.
Asianomaisilta taloudellisilta toimijoilta tai järjestelmään osallistuvilta ei saa laskuttaa maksuja.
II LUKU
Kynnysarvot ja poikkeussäännökset
1 jakso
Kynnysarvot
16 artikla
Julkisten hankintojen kynnysarvot
Tätä direktiiviä sovelletaan hankintasopimuksiin, joita ei jätetä sen soveltamisalan ulkopuolelle 19-26 artiklassa tarkoitettujen poikkeusten tai kyseistä toimintoa koskevan 30 artiklan nojalla ja joiden ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa vastaa vähintään seuraavia kynnysarvoja:
a) 499000 euroa tavaroita ja palveluja koskevien hankintasopimusten osalta,
b) 6242000 euroa rakennusurakoita koskevien hankintasopimusten osalta.
17 artikla
Hankintasopimusten, puitejärjestelyjen ja dynaamisten hankintajärjestelmien ennakoidun arvon laskentamenetelmät
1. Hankintasopimuksen ennakoidun arvon laskentaperusteena käytetään hankintayksikön arvioimaa maksettavaa kokonaismäärää ilman arvonlisäveroa. Tässä laskelmassa otetaan huomioon ennakoitu kokonaismäärä, mukaan lukien mahdolliset eri vaihtoehtomuodot ja sopimuksen uusimiset.
Jos hankintayksikön on määrä suorittaa ehdokkaille tai tarjoajille palkkioita tai maksuja, se ottaa ne huomioon laskettaessa hankintasopimuksen ennakoitua arvoa.
2. Hankintayksiköt eivät saa tämän direktiivin soveltamisen välttämiseksi jakaa osiin rakennusurakkahanketta tai sellaista suunniteltua hankintaa, jolla on tarkoitus hankkia tietty määrä tavaraa ja/tai palveluja, tai soveltaa hankintasopimuksen ennakoidun arvon laskentaan erityismenetelmiä.
3. Puitejärjestelyjen ja dynaamisten hankintajärjestelmien osalta huomioon otettava arvo on kaikkien järjestelyjen koko keston ajalle ennakoitujen hankintasopimusten ennakoitu enimmäisarvo ilman arvonlisäveroa.
4. Hankintayksiköiden on 16 artiklan soveltamiseksi sisällytettävä rakennusurakoita koskevien hankintasopimusten ennakoituun arvoon rakennusurakan arvon lisäksi kaikkien niiden tavaroiden tai palvelujen arvo, jotka ovat välttämättömiä kyseisen rakennusurakan toteuttamiseksi ja jotka hankintayksiköt saattavat urakoitsijan saataville.
5. Sellaisten tavaroiden tai palvelujen arvoa, jotka eivät ole välttämättömiä tietyn rakennusurakkaa koskevan hankintasopimuksen toteuttamiseksi, ei saa lisätä kyseisen rakennusurakan arvoon siinä tarkoituksessa, että näitä tavaroita tai palveluja koskevat hankinnat jäisivät tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.
6. a) Jos suunniteltu rakennusurakka tai palveluhankinta voi johtaa siihen, että hankintasopimuksia tehdään samanaikaisesti erillisinä osina, on otettava huomioon kaikkien näiden osien ennakoitu yhteisarvo.
Jos osien yhteenlaskettu arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin 16 artiklassa vahvistettu kynnysarvo, tätä direktiiviä sovelletaan kutakin osaa koskevan hankintasopimuksen tekoon.
Hankintayksiköt saavat kuitenkin jättää soveltamatta tätä direktiiviä niiden osien osalta, joiden ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on palvelujen osalta alle 80000 euroa ja rakennusurakoiden osalta alle miljoona euroa, jos tällaisten osien yhteenlaskettu arvo on enintään 20 prosenttia kaikkien osien yhteisarvosta.
b) Jos samanlaisten tavaroiden hankintaa koskeva ehdotus voi johtaa siihen, että hankintasopimuksia tehdään samanaikaisesti erillisinä osina, on sovellettaessa 16 artiklaa otettava huomioon kaikkien näiden osien ennakoitu yhteisarvo.
Jos osien yhteenlaskettu arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin 16 artiklassa vahvistetut kynnysarvot, tätä direktiiviä sovelletaan kutakin osaa koskevan sopimuksen tekoon.
Hankintaviranomaiset saavat kuitenkin jättää soveltamatta tätä direktiiviä niiden osien osalta, joiden ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on alle 80000 euroa, jos tällaisten osien yhteenlaskettu arvo on enintään 20 prosenttia kaikkien osien yhteisarvosta.
7. Säännöllisesti toistuvien tai määräajoin uudistettavien tavaroita tai palveluja koskevien hankintasopimusten ennakoidun arvon laskentaperusteena on käytettävä:
a) joko viimeksi kuluneiden 12 kuukauden tai viimeksi kuluneen varainhoitovuoden aikana tehtyjen peräkkäisten vastaavien hankintasopimusten todellista yhteisarvoa mahdollisuuksien mukaan oikaistuna alkuperäisen sopimuksen alkamista seuraavien 12 kuukauden aikana odotettavissa olevien määrän tai arvon muutosten mukaisesti; tai
b) niiden peräkkäisten hankintasopimusten ennakoitua kokonaisarvoa, jotka tehdään ensimmäistä tavarantoimitusta seuraavien 12 kuukauden aikana tai sitä seuraavan varainhoitovuoden aikana, jos se on pitempi kuin 12 kuukautta.
8. Sekä palveluja että tavaroita koskevan hankintasopimuksen ennakoidun arvon määritysperusteena on käytettävä palvelujen ja tavaroiden kokonaisarvoa niiden keskinäisistä osuuksista riippumatta. Laskentaan on sisällytettävä kokoamis- ja asennustöiden arvo.
9. Tavaroita koskevissa hankintasopimuksissa, joiden tarkoituksena on tuotteiden leasing, vuokraus tai osamaksulla hankkiminen, hankintasopimuksen ennakoidun arvon laskentaperusteena on käytettävä:
a) määräaikaisten, enintään 12 kuukautta voimassa olevien hankintasopimusten ennakoitua sopimuksen voimassaolon aikaista kokonaisarvoa tai määräaikaisten, yli 12 kuukautta voimassa olevien hankintasopimusten kokonaisarvoa ennakoitu jäännösarvo mukaan lukien;
b) määräämättömäksi ajaksi tehtyjen hankintasopimusten tai hankintasopimusten, joiden voimassaoloa ei voida määrittää, kuukausiarvoa kerrottuna luvulla 48.
10. Palveluja koskevien hankintasopimusten ennakoitua arvoa laskettaessa on otettava huomioon:
a) vakuutuspalvelujen osalta: suoritettavat vakuutusmaksut ja muunlaiset korvaukset;
b) pankkipalvelujen ja muiden rahoituspalvelujen osalta: suoritettavat maksut, palkkiot, korot ja muunlaiset korvaukset;
c) suunnittelua koskevien hankintasopimusten osalta: suoritettavat maksut, palkkiot ja muunlaiset korvaukset.
11. Jos palveluja koskevissa hankintasopimuksissa ei ilmoiteta kokonaishintaa, hankintasopimusten ennakoidun arvon laskentaperusteena on käytettävä:
a) määräaikaisten, enintään 48 kuukautta voimassa olevien hankintasopimusten osalta: voimassaolon aikainen ennakoitu kokonaisarvo;
b) määräämättömäksi ajaksi tehtyjen tai yli 48 kuukautta voimassa olevien hankintasopimusten osalta: kuukausiarvoa kerrottuna luvulla 48.
2 jakso
Hankintasopimukset ja käyttöoikeussopimukset sekä hankintasopimukset, joihin sovelletaan erityisjärjestelyjä
1 ALAJAKSO
18 artikla
Rakennusurakoita tai palveluja koskevat käyttöoikeussopimukset
Tätä direktiiviä ei sovelleta rakennusurakoita tai palveluja koskeviin käyttöoikeussopimuksiin, joita yhtä tai useampaa 3-7 artiklassa tarkoitettua toimintoa harjoittavat hankintayksiköt tekevät silloin, kun käyttöoikeussopimukset on tehty kyseisten toimintojen harjoittamiseksi.
2 ALAJAKSO
Kaikkiin hankintayksiköihin ja kaikentyyppisiin hankintasopimuksiin sovellettavat poikkeukset
19 artikla
Hankintasopimukset, joiden tarkoituksena on jälleenmyynti tai vuokraus kolmannelle
1. Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, joiden tarkoituksena on jälleenmyynti tai vuokraus kolmannelle, jos hankintayksiköllä ei ole erityis- tai yksinoikeutta myydä tai vuokrata näiden hankintasopimusten kohdetta ja jos muut yksiköt voivat myydä tai vuokrata sen samoin edellytyksin kuin hankintayksiköt.
2. Hankintayksiköiden on ilmoitettava komissiolle sen pyynnöstä kaikki tuotteiden ja toimintojen ryhmät, joita ne pitävät 1 kohdan mukaisesti soveltamisalaan kuulumattomina. Komissio voi julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä määräajoin tiedoksi luettelot tuotteiden ja toimintojen ryhmistä, joita se pitää tähän poikkeukseen kuuluvina. Tällöin komissio ottaa huomioon tietojen kaupallisen arkaluonteisuuden, jos hankintayksiköt ovat tietoja antaessaan tästä huomauttaneet.
20 artikla
Hankintasopimukset, jotka tehdään muutoin kuin tässä direktiivissä tarkoitetun toiminnon harjoittamiseksi tai tällaisen toiminnon harjoittamiseksi kolmannessa maassa
1. Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, joita hankintayksiköt tekevät muutoin kuin 3-7 artiklassa tarkoitetun toiminnon harjoittamiseksi tai tällaisen toiminnon harjoittamiseksi kolmannessa maassa siten, ettei yhteisön sisäistä verkkoa tai maantieteellistä aluetta käytetä.
2. Hankintayksiköiden on ilmoitettava komissiolle sen pyynnöstä sellaisesta toiminnasta, jota ne pitävät 1 kohdan perusteella soveltamisalaan kuulumattomana. Komissio voi julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä määräajoin tiedoksi luettelot niistä toimintojen ryhmistä, joita se pitää tähän poikkeukseen kuuluvina. Tällöin komissio ottaa huomioon tietojen kaupallisen arkaluonteisuuden, jos hankintayksiköt ovat tietoja antaessaan tästä huomauttaneet.
21 artikla
Salaiset tai erityisiä turvatoimia vaativat hankintasopimukset
Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, jotka jäsenvaltio on julistanut salaisiksi tai joiden toteuttaminen edellyttää kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisia erityisiä turvatoimia, tai jos kyseisen valtion keskeiset turvallisuusedut sitä vaativat.
22 artikla
Kansainvälisten sääntöjen nojalla tehtävät hankintasopimukset
Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, joita koskevat eri menettelysäännöt ja jotka tehdään:
a) perustamissopimuksen mukaisesti jonkin jäsenvaltion ja yhden tai useamman kolmannen maan välillä tehdyn kansainvälisen sopimuksen nojalla, joka koskee tavaroita, rakennusurakoita, palveluja tai suunnittelukilpailuja allekirjoittajavaltioiden yhteisen hankkeen toteuttamiseksi tai hyödyntämiseksi, jolloin kukin sopimus on toimitettava komissiolle, joka voi kuulla asiassa 68 artiklassa tarkoitettua julkisia hankintoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa;
b) sellaisen joukkojen sijoittamiseen liittyvän kansainvälisen sopimuksen nojalla, joka koskee jossakin jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa toimivia yrityksiä;
c) jonkin kansainvälisen järjestön erityismenettelyn nojalla.
23 artikla
Sidosyrityksen, yhteisyrityksen tai yhteisyritykseen kuuluvan hankintayksikön kanssa tehtävät hankintasopimukset
1. Tässä artiklassa "sidosyrityksellä" tarkoitetaan yritystä, jonka vuosittaiset tilinpäätökset konsolidoidaan hankintayksiköiden tilinpäätösten kanssa perustamissopimuksen 44 artiklan 2 kohdan g alakohdan nojalla konsolidoiduista tilinpäätöksistä 13 päivänä kesäkuuta 1983 annetun seitsemännen neuvoston direktiivin 83/349/ETY(27)(28) vaatimusten mukaisesti tai tämän direktiivin soveltamisalaan kuulumattomien yksiköiden ollessa kyseessä yritystä, johon hankintayksikkö voi suoraan tai välillisesti käyttää 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua määräysvaltaa taikka joka voi käyttää määräysvaltaa hankintayksikköön tai joka on hankintayksikkönä toisen yrityksen määräysvallan alainen omistuksen, rahoitusosuuden tai yritystä koskevien sääntöjen nojalla.
2. Mikäli 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, jotka
a) hankintayksikkö tekee sidosyritykseltä, tai
b) yksinomaan useista hankintayksiköistä koostuva, 3-7 artiklassa tarkoitettua toimintoa harjoittava yhteisyritys tekee johonkin näistä hankintayksiköistä sidoksissa olevalta yritykseltä.
3. Edellä 2 kohtaa sovelletaan:
a) palveluja koskeviin hankintasopimuksiin, jos vähintään 80 prosenttia sidosyrityksen kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana palvelujen alalla saavuttamasta keskimääräisestä liikevaihdosta muodostuu näiden palvelujen suorittamisesta yrityksille, joihin sillä on sidossuhde;
b) tavaroiden hankintasopimuksiin, jos vähintään 80 prosenttia sidosyrityksen kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana tavarantoimitusten alalla saavuttamasta keskimääräisestä liikevaihdosta muodostuu näiden tavaroiden toimittamisesta yrityksille, joihin sillä on sidossuhde;
c) rakennusurakoita koskeviin hankintasopimuksiin, jos vähintään 80 prosenttia sidosyrityksen kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana rakennusurakoinnin alalla saavuttamasta keskimääräisestä liikevaihdosta muodostuu näiden urakoiden suorittamisesta yrityksille, joihin sillä on sidossuhde.
Jos sidosyrityksen perustamisajankohdan tai toiminnan aloittamisen ajankohdan vuoksi liikevaihtotietoja kolmelta viimeksi kuluneelta vuodelta ei ole käytettävissä, riittää, että kyseinen yritys osoittaa a, b tai c alakohdassa tarkoitetun liikevaihdon toteutumisen todennäköiseksi, muun muassa esittämällä tietoja tulevasta liiketoiminnasta.
Jos useampi kuin yksi hankintayksikön sidosyritys tarjoaa samaa tai vastaavia palveluja, tavarantoimituksia tai rakennusurakointia, yllä olevia prosenttiosuuksia laskettaessa on otettava huomioon näiden sidosyritysten suorittamista palveluista, tavarantoimituksista ja rakennusurakoinnista muodostuva kokonaisliikevaihto.
4. Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin, jotka:
a) yksinomaan useista hankintayksiköistä koostuva, 3-7 artiklassa tarkoitettua toimintoa harjoittava yhteisyritys tekee yhdeltä tällaiselta hankintayksiköltä, tai
b) hankintayksikkö tekee sellaiselta yhteisyritykseltä, johon se kuuluu, edellyttäen, että yhteisyritys on perustettu kyseisen toiminnan harjoittamiseksi vähintään kolmen vuoden ajan ja että yhteisyrityksen perustamisasiakirjassa todetaan yhteisyrityksen perustaneiden hankintayksiköiden kuuluvan siihen vähintään saman ajan.
5. Hankintayksiköiden on ilmoitettava komissiolle sen pyynnöstä seuraavat 2, 3 ja 4 kohdan soveltamiseen liittyvät tiedot:
a) asianomaisten yritysten tai yhteisyritysten nimet,
b) kyseisten hankintasopimusten luonne ja arvo,
c) komission tarpeellisina pitämä selvitys sen osoittamiseksi, että sopimuspuoleksi valitun yrityksen tai yhteisyrityksen ja hankintayksikön väliset suhteet täyttävät tämän artiklan vaatimukset.
3 ALAJAKSO
Kaikkiin hankintayksiköihin, mutta ainoastaan palveluja koskeviin hankintasopimuksiin sovellettavat poikkeukset
24 artikla
Tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jääviä tiettyjä palveluja koskevat hankintasopimukset
Tätä direktiiviä ei sovelleta palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin, jotka ovat:
a) maan, olemassa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden hankintaa tai vuokrausta millä tahansa rahoitusmuodolla taikka näihin liittyviä oikeuksia koskevia sopimuksia; tätä direktiiviä sovelletaan kuitenkin missä tahansa muodossa tehdyn osto- tai vuokrasopimuksen kanssa samanaikaisesti, ennen sitä tai sen jälkeen tehtäviin rahoituspalveluja koskeviin hankintasopimuksiin;
b) välimies- ja sovittelupalveluja koskevia sopimuksia;
c) arvopaperien tai muiden rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskemiseen, ostoon, myyntiin ja siirtoon liittyviä rahoituspalveluja, erityisesti liiketoimia, joilla hankintayksiköt hankkivat varoja tai pääomaa;
d) työsopimuksia;
e) muita tutkimus- ja kehittämispalveluja koskevia sopimuksia kuin niitä, joista saatava hyöty koituu yksinomaan hankintayksikölle käytettäväksi tämän toiminnassa ja edellyttäen, että hankintayksikkö korvaa suoritetun palvelun kokonaan.
25 artikla
Yksinoikeuden perusteella tehtävät palveluja koskevat hankintasopimukset
Tätä direktiiviä ei sovelleta palveluja koskeviin hankintasopimuksiin, jotka tehdään sellaisen hankintayksikön kanssa, joka on itse 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hankintaviranomainen, tai tällaisten hankintaviranomaisten yhteenliittymän kanssa, ja jotka perustuvat hankintaviranomaiselle perustamissopimuksen mukaisten julkaistujen lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla annettuun yksinoikeuteen.
4 ALAJAKSO
Yksinomaan tiettyihin hankintayksiköihin sovellettavat poikkeukset
26 artikla
Tiettyjen hankintayksiköiden tekemät hankintasopimukset veden hankkimiseksi ja energian tai energian tuottamiseen tarkoitetun polttoaineen toimittamiseksi
Tätä direktiiviä ei sovelleta hankintasopimuksiin,
a) jotka tehdään veden hankkimiseksi, jos ne ovat jompaakumpaa 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua toimintoa tai niitä molempia harjoittavien hankintayksiköiden tekemiä,
b) jotka tehdään energian tai energian tuottamiseen tarkoitetun polttoaineen toimittamiseksi, jos ne ovat 3 artiklan 1 kohdassa, 3 artiklan 3 kohdassa tai 7 artiklan a alakohdassa tarkoitettua toimintaa harjoittavien hankintayksiköiden tekemiä.
5 ALAJAKSO
Erityisjärjestelyjen, yhteishankintayksiköitä koskevien säännösten sekä yleisen järjestelmän alaiset hankintasopimukset tapauksissa, joissa hankinnat ovat suoraan avoimia kilpailulle
27 artikla
Erityisjärjestelyjen alaiset hankintasopimukset
Rajoittamatta 30 artiklan soveltamista Alankomaiden kuningaskunnan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Itävallan tasavallan ja Saksan liittotasavallan on varmistettava toimiluvan myöntämistä koskevien ehtojen tai muiden aiheellisten toimenpiteiden avulla, että päätöksissä 93/676/ETY, 97/367/ETY ja 2002/205/EY ja 2004/73/EY mainituilla aloilla toimivat yksiköt:
a) noudattavat syrjimättömyyden ja kilpailuun perustuvan hankinnan periaatteita tehdessään tavaroita, rakennusurakoita ja palveluja koskevia hankintasopimuksia, erityisesti saattaessaan taloudellisten toimijoiden saataville tietoja suunnitelluista hankinnoistaan;
b) toimittavat komissiolle tiedot hankintasopimusten tekemisestä edellytyksin, jotka on määritelty edellytyksistä, joilla maantieteellisiä alueita öljyn, kaasun, hiilen tai muiden kiinteiden polttoaineiden etsimiseksi tai talteen ottamiseksi hyödyntämään ryhtyvien hankintayksiköiden on toimitettava komissiolle tiedot tekemistään hankintasopimuksista 13 päivänä toukokuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä 93/327/ETY(29).
28 artikla
Varatut hankintasopimukset
Jäsenvaltiot voivat varata oikeuden osallistua hankintamenettelyihin suojatyökeskuksille tai rajata niiden toteuttamisen suojatyöohjelmien puitteissa, jos asianomaisten työntekijöiden enemmistö on vammaisia, jotka eivät vammojensa luonteen tai vakavuuden vuoksi voi harjoittaa ammattitoimintaa normaaliolosuhteissa.
Tarjouskilpailua koskevassa ilmoituksessa on oltava viittaus tähän artiklaan.
29 artikla
Yhteishankintayksiköiden tekemät hankintasopimukset ja puitejärjestelyt
1. Jäsenvaltiot voivat antaa hankintayksiköille mahdollisuuden hankkia rakennusurakoita, tavaraa ja/tai palveluja yhteishankintayksiköitä käyttäen.
2. Hankintayksiköiden, jotka 1 artiklan 8 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa hankkivat rakennusurakoita, tavaraa ja/tai palveluja yhteishankintayksikköä käyttäen, katsotaan noudattaneen tämän direktiivin säännöksiä, jos yhteishankintayksikkö on noudattanut niitä tai soveltuvissa tapauksissa direktiivin 2004/18/EY säännöksiä.
30 artikla
Menettely sen määrittelemiseksi, onko tietty toiminto suoraan avoin kilpailulle
1. Hankintasopimuksiin, jotka tehdään 3-7 artiklassa tarkoitetun toiminnon suorittamiseksi, ei sovelleta tätä direktiiviä, jos toiminto siinä jäsenvaltiossa, jossa se toteutetaan, on suoraan avoin kilpailulle markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu.
2. Edellä 1 kohdan soveltamiseksi on sen määrittämiseksi, onko toiminto suoraan avoin kilpailulle, käytettävä perustamissopimuksen kilpailua koskevien määräysten mukaisia perusteita, esimerkiksi kyseisten tavaroiden tai palvelujen ominaispiirteitä, vaihtoehtoisten tavaroiden tai palvelujen olemassaoloa, hintaa tai useamman kuin yhden tavarantoimittajan tai palvelujen suorittajan todellista tai mahdollista olemassaoloa.
3. Edellä 1 kohdan soveltamiseksi ei markkinoille pääsyä pidetä rajoitettuna, jos jäsenvaltio on pannut täytäntöön liitteessä XI mainitun yhteisön lainsäädännön säännökset ja soveltaa niitä.
Jos vapaata pääsyä tietyille markkinoille ei voida katsoa olevan ensimmäisen kohdan perusteella, on osoitettava, että kyseisille markkinoille pääsy on tosiasiallisesti ja oikeudellisesti vapaata.
4. Jos jäsenvaltio katsoo, että 2 ja 3 kohdan mukaisesti tiettyyn toimintoon voidaan soveltaa 1 kohtaa, sen on ilmoitettava tästä komissiolle ja toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot ja erityisesti tiedot kaikista laeista, asetuksista, hallinnollisista määräyksistä tai sopimuksista, jotka koskevat 1 kohdassa vahvistettujen edellytysten täyttymistä, tarvittaessa yhdessä kyseisellä alalla toimivaltaisen riippumattoman kansallisen viranomaisen kannanoton kanssa.
Hankintasopimuksiin, jotka tehdään tietyn toiminnon suorittamiseksi, ei enää sovelleta tätä direktiiviä:
- jos komissio on tehnyt 6 kohdan mukaisesti ja siinä säädetyssä määräajassa päätöksen 1 kohdan soveltamisesta, tai
- jos komissio ei ole tehnyt soveltamista koskevaa päätöstä mainitussa määräajassa.
Jos markkinoille pääsyn kuitenkin arvioidaan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan perusteella olevan vapaa ja kyseisellä alalla toimivaltainen riippumaton kansallinen viranomainen on tehnyt päätöksen 1 kohdan soveltamisesta, ei sopimuksiin, jotka tehdään tietyn toiminnon suorittamiseksi, enää sovelleta tätä direktiiviä, ellei komissio ole tehnyt 6 kohdan mukaisesti ja siinä säädetyssä määräajassa päätöstä 1 kohdan soveltamatta jättämisestä.
5. Hankintayksiköt voivat pyytää komissiota tekemään 6 kohdan mukaisen päätöksen 1 kohdan soveltamisesta tiettyyn toimintoon, jos jäsenvaltion lainsäädännössä on siitä säädetty. Tällöin komissio ilmoittaa asiasta viipymättä asianomaiselle jäsenvaltiolle.
Mainitun jäsenvaltion on annettava komissiolle tiedoksi 2 ja 3 kohta huomioon ottaen kaikki aiheelliset seikat ja erityisesti ne lait, asetukset, hallinnolliset määräykset ja sopimukset, jotka koskevat 1 kohdassa mainittujen edellytysten täyttymistä, tarvittaessa yhdessä kyseisellä alalla toimivaltaisen riippumattoman kansallisen viranomaisen kannanoton kanssa.
Komissio voi myös omasta aloitteestaan päättää käynnistää menettelyn päätöksen tekemiseksi 1 kohdan soveltamisesta tiettyyn toimintoon. Tällöin komissio ilmoittaa asiasta viipymättä asianomaiselle jäsenvaltiolle.
Jollei komissio ole 6 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa tehnyt päätöstä 1 kohdan soveltamisesta tiettyyn toimintoon, 1 kohdan katsotaan olevan sovellettavissa.
6. Komissio tekee tämän artiklan mukaisen päätöksen 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kolmen kuukauden kuluessa sen päivän jälkeisestä ensimmäisestä työpäivästä, jona komissio vastaanottaa ilmoituksen tai hakemuksen. Tätä määräaikaa voidaan kuitenkin jatkaa enintään kolmella kuukaudella asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, erityisesti, jos ilmoitukseen tai hakemukseen tai niiden liitteisiin sisältyvät tiedot ovat puutteellisia tai epätäsmällisiä, tai jos ilmoitetut seikat muuttuvat olennaisesti. Jos kyseisellä alalla toimivaltainen riippumaton kansallinen viranomainen on tehnyt päätöksen 1 kohdan soveltamisesta 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, määräaikaa voidaan jatkaa enintään yhdellä kuukaudella.
Jos tietyssä jäsenvaltiossa harjoitettavan toiminnon osalta on jo aloitettu tämän artiklan mukainen menettely, ei ennen ensimmäistä hakemusta koskevan määräajan päättymistä tehtyjä uusia hakemuksia, jotka koskevat samaa toimintoa samassa jäsenvaltiossa, pidetä uusina menettelyinä, vaan ne käsitellään yhdessä ensimmäisen hakemuksen kanssa.
Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt 4, 5 ja 6 kohdan soveltamisesta 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
Näissä yksityiskohtaisissa säännöissä on säädettävä vähintään seuraavista seikoista:
a) virallisessa lehdessä julkaistaan tiedoksi ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan alkamispäivä ja, jos määräaikaa on pidennetty, pidentämisen alkamispäivä ja kesto;
b) edellä 1 kohdan mahdollista soveltamista koskevan tiedon julkaiseminen 4 kohdan toisen tai kolmannen alakohdan tai 5 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti; ja
c) kyseisellä alalla toimivaltaisen riippumattoman viranomaisen 1 ja 2 kohdan kannalta olennaisista kysymyksistä esittämien kannanottojen toimittamista koskevat järjestelyt.
III LUKU
Palveluja koskeviin hankintasopimuksiin sovellettavat säännöt
31 artikla
Liitteessä XVII A lueteltuja palveluja koskevat hankintasopimukset
Liitteeseen XVII A sisältyviä palveluja koskevat hankintasopimukset on tehtävä 34-59 artiklan mukaisesti.
32 artikla
Liitteessä XVII B lueteltuja palveluja koskevat hankintasopimukset
Liitteeseen XVII B sisältyviä palveluja koskeviin hankintasopimuksiin sovelletaan ainoastaan 34 ja 43 artiklaa.
33 artikla
Yhdistetyt sopimukset, jotka sisältävät sekä liitteessä XVI A että liitteessä XVI B lueteltuja palveluja
Hankintasopimukset, jotka koskevat sekä liitteessä XVI A että liitteessä XVI B lueteltuja palveluja, on tehtävä 34-59 artiklan mukaisesti, jos liitteeseen XVI A sisältyvien palvelujen arvo on suurempi kuin liitteeseen XVI B sisältyvien palvelujen arvo. Muissa tapauksissa hankintasopimukset on tehtävä 34 ja 43 artiklan mukaisesti.
IV LUKU
Eritelmiä ja hankintaa koskevia asiakirjoja koskevat erityissäännöt
34 artikla
Tekniset eritelmät
1. Liitteessä XXI olevassa 1 kohdassa määritellyt tekniset eritelmät on esitettävä hankintasopimusasiakirjoissa, kuten hankintailmoituksessa, tarjouspyyntöasiakirjoissa tai täydentävissä asiakirjoissa. Nämä tekniset eritelmät olisi aina mahdollisuuksien mukaan määriteltävä niin, että voidaan ottaa huomioon vammaisia henkilöitä koskevat saavutettavuusnäkökohdat tai suunnittelua koskevat vaatimukset kaikkia käyttäjiä ajatellen.
2. Teknisten eritelmien on annettava tarjoajille yhtäläiset mahdollisuudet eivätkä ne saa haitata perusteettomasti julkisten hankintojen avaamista kilpailulle.
3. Rajoittamatta pakottavien kansallisten teknisten sääntöjen soveltamista, mikäli ne ovat yhteisön oikeuden mukaisia, tekniset eritelmät on laadittava:
a) viittaamalla joko liitteessä XXI määriteltyihin eritelmiin ja seuraavassa luetellussa tärkeysjärjestyksessä: kansallisiin standardeihin, joilla saatetaan voimaan eurooppalaisia standardeja, eurooppalaisiin teknisiin hyväksyntöihin, yhteisiin teknisiin eritelmiin, kansainvälisiin standardeihin, muihin eurooppalaisten standardointielinten laatimiin teknisiin viitteisiin, tai jos näitä ei ole, kansallisiin standardeihin tai kansallisiin teknisiin hyväksyntöihin tai kansallisiin suunnitteluun, laskentaan ja rakennusurakoiden toteuttamiseen sekä tuotteiden käyttöön liittyviin teknisiin eritelmiin. Jokaiseen viittaukseen on liitettävä ilmaisu "tai vastaava"; tai
b) suorituskyvyn tai toiminnallisten vaatimusten perusteella, jolloin viimeksi mainittuihin voidaan sisällyttää ympäristöominaisuuksia. Tällaisten tekijöiden on kuitenkin oltava riittävän täsmällisiä, jotta tarjoajat pystyvät niiden pohjalta määrittämään hankintasopimuksen kohteen ja hankintayksiköt tekemään kyseisen hankintasopimuksen; tai
c) edellä b alakohdassa mainittujen suorituskyvyn tai toiminnallisten vaatimusten perusteella viittaamalla suorituskykyä tai toiminnallisten vaatimusten mukaisuutta koskevana olettamana a alakohdassa tarkoitettuihin eritelmiin; tai
d) viittaamalla a alakohdassa mainittuihin eritelmiin tiettyjen ominaisuuksien osalta ja b alakohdassa mainittuun suorituskykyyn tai toiminnallisiin vaatimuksiin muiden ominaisuuksien osalta.
4. Kun hankintayksiköt käyttävät mahdollisuutta viitata 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin eritelmiin, ne eivät saa hylätä tarjousta sillä perusteella, että tarjotut tuotteet ja palvelut eivät ole niiden eritelmien mukaisia, joihin yksiköt ovat viitanneet, jos tarjoaja osoittaa tarjouksessaan millä tahansa tarkoitukseen soveltuvalla ja hankintayksikköä tyydyttävällä tavalla, että sen ehdottamat ratkaisut täyttävät vastaavalla tavalla teknisissä eritelmissä määritetyt vaatimukset.
Tarkoitukseen soveltuvana tapana voidaan pitää esimerkiksi valmistajan teknisiä asiakirjoja tai tunnustetun laitoksen laatimaa testausraporttia.
5. Kun hankintayksiköt käyttävät 3 kohdassa säädettyä mahdollisuutta laatia eritelmät suorituskyvyn tai toiminnallisten vaatimusten perusteella, ne eivät saa hylätä tarjousta tuotteista, palveluista tai rakennusurakoista, jotka ovat kansallisesti voimaan saatetun eurooppalaisen standardin, eurooppalaisen teknisen hyväksynnän, yhteisen teknisen eritelmän, kansainvälisen standardin tai eurooppalaisen standardointielimen laatiman teknisen viitteen mukaisia, jos nämä eritelmät koskevat suorituskykyä tai toiminnallisia vaatimuksia, joita yksiköt ovat vaatineet.
Tarjoajan on osoitettava tarjouksessaan millä tahansa tarkoitukseen soveltuvalla ja hankintayksikköä tyydytyttävällä tavalla, että standardin mukainen tuote, palvelu tai rakennusurakka täyttää hankintayksikön suorituskykyä koskevat tai toiminnalliset vaatimukset.
Tarkoitukseen soveltuvana tapana voidaan pitää esimerkiksi valmistajan teknisiä asiakirjoja tai tunnustetun laitoksen laatimaa testausraporttia.
6. Kun hankintayksiköt vahvistavat 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja suorituskykyä tai toiminnallisia vaatimuksia koskevia ympäristöominaisuuksia, ne voivat käyttää eurooppalaisissa, (moni)kansallisissa tai muissa ympäristömerkeissä määriteltyjä yksityiskohtaisia eritelmiä, edellyttäen että
- eritelmät soveltuvat hankintasopimuksen kohteena olevien tavaroiden tai palvelujen ominaisuuksien määrittämiseen,
- merkkiä koskevat vaatimukset on määritelty tieteellisen tiedon pohjalta,
- ympäristömerkit on hyväksytty menettelyssä, johon kaikki asianomaiset tahot, kuten viranomaiset, kuluttajat, valmistajat, vähittäiskaupan edustajat ja ympäristöjärjestöt, voivat osallistua, ja
- merkit ovat kaikkien asianomaisten osapuolten saatavilla ja käytettävissä.
Hankintayksiköt voivat ilmoittaa, että ympäristömerkillä varustettujen tuotteiden tai palvelujen oletetaan täyttävän hankintaa koskevassa asiakirjassa määritellyt tekniset eritelmät, jolloin niiden on kuitenkin hyväksyttävä muut asianmukaiset todistelukeinot, kuten valmistajan tekninen asiakirja tai tunnustetun laitoksen laatima testausraportti.
7. Tässä artiklassa tarkoitetaan "tunnustetuilla laitoksilla" testaus- ja kalibrointilaboratorioita sekä sertifiointi- ja tarkastuselimiä, jotka noudattavat sovellettavia eurooppalaisia standardeja.
Hankintayksiköiden on hyväksyttävä muissa jäsenvaltioissa olevien tunnustettujen laitosten antamat todistukset.
8. Ellei se ole perusteltua hankintasopimuksen kohteen vuoksi, teknisissä eritelmissä ei saa mainita tiettyä valmistajaa, alkuperää tai erityistä menetelmää eikä viitata tavaramerkkiin, patenttiin tai tyyppiin tai tiettyyn alkuperään tai tuotantoon siten, että maininta vaikuttaisi hyödyttävästi tai poissulkevasti tiettyihin yrityksiin tai tiettyihin tuotteisiin. Maininta tai viittaus on poikkeuksellisesti sallittu siinä tapauksessa, että hankintasopimuksen kohdetta ei ole mahdollista riittävän täsmällisesti ja täysin selvästi kuvata 3 ja 4 kohtaa soveltamalla. Tällaiseen mainintaan tai viittaukseen on liitettävä ilmaisu "tai vastaava".
35 artikla
Teknisten eritelmien ilmoittaminen
1. Hankintayksiköiden on toimitettava hankintasopimuksen tekemisestä kiinnostuneille taloudellisille toimijoille ne tekniset eritelmät, joihin niiden tekemissä tavaroita, rakennusurakoita tai palveluja koskevissa hankintasopimuksissa säännöllisesti viitataan taikka joihin ne aikovat viitata tehdessään sopimuksia, joista julkaistaan 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ohjeellinen kausi-ilmoitus.
2. Jos tekniset eritelmät perustuvat asianomaisten taloudellisten toimijoiden saatavilla oleviin asiakirjoihin, on viittaus näihin asiakirjoihin riittävä.
36 artikla
Vaihtoehdot
1. Jos hankintasopimuksen tekoperusteena on kokonaistaloudellisesti edullisin tarjous, hankintayksiköt voivat ottaa huomioon tarjoajan esittämät vaihtoehdot, jos ne täyttävät hankintayksiköiden asettamat vähimmäisvaatimukset.
Hankintayksiköiden on ilmoitettava teknisissä eritelmissä, hyväksyvätkö ne vaihtoehtoja, ja jos ne hyväksyvät, ilmoitettava vaihtoehtoja koskevat vähimmäisvaatimukset sekä niiden esittämiselle asetetut erityiset vaatimukset.
2. Tavara- tai palveluhankintoja koskevissa sopimusmenettelyissä 1 kohdan mukaisesti vaihtoehtoja hyväksyneet hankintayksiköt eivät saa hylätä vaihtoehtoa yksinomaan sillä perusteella, että se johtaisi valituksi tultuaan tavaroita koskevan hankintasopimuksen asemesta palveluja koskevan hankintasopimuksen tekemiseen, tai päinvastoin palveluja koskevan hankintasopimuksen asemesta tavaroita koskevan hankintasopimuksen tekemiseen.
37 artikla
Alihankinta
Hankintayksikkö voi pyytää tai jäsenvaltio voi velvoittaa sen pyytämään hankinta-asiakirjoissa, että tarjoaja ilmoittaa tarjouksessaan, minkä osan hankintasopimuksesta tämä aikoo antaa alihankintana kolmansille osapuolille sekä ehdotetut alihankkijat. Tämä ilmoitus ei rajoita pääasiallisen taloudellisen toimijan vastuuta.
38 artikla
Hankintasopimuksen toteuttamisen ehdot
Hankintayksiköt voivat asettaa hankintasopimuksen toteuttamiselle erityisehtoja edellyttäen, että ne ovat yhteisön lainsäädännön mukaiset ja että ne on ilmoitettu tarjouskilpailua koskevassa ilmoituksessa tai eritelmissä. Hankintasopimuksen toteuttamisen ehdoissa voidaan käsitellä erityisesti sosiaalisia ja ympäristönäkökohtia.
39 artikla
Verotusta, ympäristönsuojelua, työsuojelua ja työoloja koskeviin säännöksiin liittyvät velvollisuudet
1. Hankintayksikkö voi ilmoittaa tai jäsenvaltio voi velvoittaa sen ilmoittamaan tarjouspyyntöasiakirjoissa, miltä elimeltä tai elimiltä ehdokkaat tai tarjoajat voivat saada asianmukaiset tiedot niistä verotusta, ympäristönsuojelua, työsuojelua ja työoloja koskeviin säännöksiin liittyvistä velvollisuuksista, jotka ovat voimassa siinä jäsenvaltiossa tai sillä alueella tai paikkakunnalla, jolla suoritteita toteutetaan, ja joita sovelletaan hankintasopimusta toteutettaessa suoritettaviin rakennusurakoihin tai tarjottaviin palveluihin.
2. Hankintayksikön, joka toimittaa 1 kohdassa tarkoitetut tiedot, on pyydettävä tarjoajia tai hankintamenettelyyn osallistuvia ehdokkaita ilmoittamaan, että ne ovat tarjousta laatiessaan ottaneet huomioon siellä voimassa oleviin työsuojelua ja työoloja koskeviin säännöksiin liittyvät velvollisuudet, jossa suorite on määrä toteuttaa.
Ensimmäinen alakohta ei estä soveltamasta 57 artiklaa.
V LUKU
Menettelyt
40 artikla
Avointen ja rajoitettujen sekä neuvottelumenettelyjen käyttö
1. Tavaroita, rakennusurakoita tai palveluja koskevia hankintasopimuksia tehdessään hankintayksiköiden on noudatettava menettelyjä, jotka on mukautettu tämän direktiivin mukaisiksi.
2. Hankintayksiköt voivat valita jonkin 1 artiklan 9 kohdan a, b tai c alakohdassa määritellyistä menettelyistä, edellyttäen että tarjouskilpailuun on 3 kohdassa säädettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta kutsuttu 42 artiklan mukaisesti.
3. Hankintayksiköt voivat seuraavissa tapauksissa käyttää menettelyä ilman edeltävää tarjouskilpailua:
a) kun menettelyllä, johon sisältyy edeltävä tarjouskilpailu, ei ole saatu lainkaan tarjouksia tai sopivia tarjouksia taikka yhtään ehdokkuushakemusta ei ole jätetty, edellyttäen, ettei hankintasopimuksen alkuperäisiä ehtoja olennaisesti muuteta;
b) kun hankintasopimus tehdään ainoastaan tutkimusta, kokeilua tai kehittämistä varten eikä taloudellisen kannattavuuden varmistamiseksi taikka tutkimus- ja kehittämiskustannusten kattamiseksi, eikä tällaisen hankintasopimuksen tekeminen rajoita myöhempien, erityisesti näitä tarkoituksia varten tehtävien hankintojen kilpailuttamista;
c) kun teknisistä tai taiteellisista taikka yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä hankintasopimuksen toteuttaminen voidaan antaa ainoastaan tietyn taloudellisen toimijan tehtäväksi;
d) sikäli kuin se on ehdottoman tarpeellista, kun hankintayksiköille ennalta arvaamattomista syistä aiheutuneen äärimmäisen kiireen vuoksi avoimille tai rajoitetuille menettelyille tai kilpailullisille neuvottelumenettelyille asetettuja määräaikoja ei voida noudattaa;
e) kun kyseessä ovat tavaroita koskevat hankintasopimukset lisätoimitusten saamiseksi alkuperäiseltä tavarantoimittajalta joko tavanomaisten toimitusten tai laitteistojen osittaiseksi korvaamiseksi tai olemassa olevien toimitusten taikka laitteistojen laajentamiseksi, ja kun tavarantoimittajan vaihtamisen vuoksi hankintayksikkö joutuisi hankkimaan teknisiltä ominaisuuksiltaan erilaista materiaalia, mikä johtaisi yhteensopimattomuuteen tai suhteettomiin teknisiin vaikeuksiin käytön ja kunnossapidon osalta;
f) kun kyseessä ovat alkuperäiseen hankkeeseen tai alun perin tehtyyn hankintasopimukseen sisältymättömät lisäurakat tai -palvelut, jotka ovat ennalta arvaamattomista syistä tulleet välttämättömiksi hankintasopimuksen toteuttamiselle, edellyttäen, että sopimus tehdään alkuperäisen hankintasopimuksen toteuttavan urakoitsijan tai palvelujen suorittajan kanssa,
- kun lisäurakkaa tai -palveluja ei voida erottaa teknisesti tai taloudellisesti perushankintasopimuksesta aiheuttamatta hankintayksiköille huomattavaa haittaa, tai
- kun lisäurakka tai -palvelut, vaikka ne voidaan erottaa alkuperäisen hankintasopimuksen toteuttamisesta, ovat ehdottoman välttämättömiä sen myöhemmissä vaiheissa;
g) kun rakennusurakoita koskevien hankintasopimusten osalta uusi rakennusurakka on samanlaisen, saman hankintayksikön aiemman hankintasopimuksen sopimuspuolena olevalle urakoitsijalle tekemän rakennusurakan toistamista, ja uusi rakennusurakka on samanlainen kuin perushanke, josta ensimmäinen hankintasopimus tarjouskilpailun jälkeen tehtiin. Heti ensimmäistä hanketta koskevan tarjouskilpailun yhteydessä on ilmoitettava, että tätä menettelyä on mahdollista noudattaa, ja hankintayksiköiden on otettava huomioon lisäurakoiden ennakoitu kokonaisarvo 16 ja 17 artiklan säännöksiä soveltaessaan;
h) kun hankinta koskee raaka-ainepörssissä noteerattua ja sieltä ostettua tavaraa;
i) kun sopimus tehdään puitejärjestelyn perusteella, edellyttäen, että 14 artiklan 2 kohdassa mainittu edellytys täyttyy;
j) kun hankinnat tehdään poikkeuksellisen edullisesti käyttämällä hyödyksi hyvin lyhyen ajan voimassa olevaa erityisen edullista tarjousta hankkia tavaraa huomattavasti tavanomaisia markkinahintoja halvemmalla;
k) kun tavaraa hankitaan erityisen edullisesti joko liiketoimintansa lopullisesti lopettavalta toimittajalta, konkurssipesän pesänhoitajilta tai selvitysmieheltä, velkojien kanssa tehdyllä sopimuksella tai samanlaisella kansallisten säännösten tai määräysten mukaisella menettelyllä;
l) kun palveluja koskeva hankintasopimus tehdään tämän direktiivin säännösten mukaisesti järjestetyn suunnittelukilpailun tuloksena ja se on noudatettavien sääntöjen mukaan tehtävä suunnittelukilpailun voittajan kanssa, tai jos voittajia on useita, näistä jonkun kanssa. Jälkimmäisessä tapauksessa kaikki suunnittelukilpailun voittajat on kutsuttava osallistumaan neuvotteluihin.
VI LUKU
Julkisuutta ja avoimuutta koskevat säännöt
1 jakso
Ilmoitusten julkaiseminen
41 artikla
Ohjeelliset kausi-ilmoitukset ja ilmoitukset kelpuuttamisjärjestelmästä
1. Hankintayksiköiden on ilmoitettava vähintään kerran vuodessa liitteessä XV A tarkoitetulla komission tai niiden itsensä julkaisemalla ohjeellisella kausi-ilmoituksella liitteessä XX olevan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun "hankkijaprofiilin" osalta:
a) tavarahankinnoista tuoteryhmittäin niiden hankintasopimusten tai puitejärjestelyjen ennakoitu yhteisarvo, jotka ne aikovat tehdä seuraavien 12 kuukauden aikana, jos tämä ennakoitu yhteisarvo 16 ja 17 artiklan säännökset huomioon ottaen on vähintään 750000 euroa;
Hankintayksiköiden on muodostettava tuoteryhmät CPV-nimikkeistön mukaisesti;
b) palveluista kussakin liitteessä XVII A luetellussa palvelujen pääluokassa niiden sopimusten tai puitejärjestelyjen ennakoitu yhteisarvo, jotka ne aikovat tehdä seuraavien 12 kuukauden aikana, jos tämä ennakoitu yhteisarvo 16 ja 17 artiklan säännökset huomioon ottaen on vähintään 750000 euroa;
c) rakennusurakoista niiden hankintasopimusten tai puitejärjestelyjen pääpiirteet, jotka ne aikovat tehdä seuraavien 12 kuukauden kuluessa ja joiden ennakoitu arvo on vähintään 16 artiklassa ilmoitettu kynnysarvo 17 artiklan säännökset huomioon ottaen.
Edellä a ja b alakohdassa tarkoitetut hankkijaprofiilia koskevat ilmoitukset on lähetettävä komissiolle tai julkaistava mahdollisimman pian varainhoitovuoden alussa.
Edellä c alakohdassa tarkoitettu hankkijaprofiilia koskeva ilmoitus on lähetettävä komissiolle tai julkaistava mahdollisimman pian sen jälkeen, kun on päätetty hyväksyä suunnitelma rakennusurakoista tai puitejärjestelyistä, jotka hankintayksiköt aikovat toteuttaa.
Hankintayksiköiden, jotka julkaisevat ohjeellisen kausi-ilmoituksen hankkijaprofiilistaan, on toimitettava komissiolle sähköiselle tietojen toimittamiselle liitteessä XX olevassa 3 kohdassa säädetyssä muodossa ja sen mukaista toimitustapaa noudattaen ilmoitus hankkijaprofiilia koskevan ohjeellisen kausi-ilmoituksen julkaisemisesta.
Edellä a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen ilmoitusten julkaiseminen on pakollista ainoastaan, jos hankintayksiköt päättävät lyhentää 45 artiklan 4 kohdassa säädettyä tarjousten vastaanottamisen määräaikaa.
Tätä kohtaa ei sovelleta ilman edeltävää tarjouskilpailua toteutettaviin menettelyihin.
2. Hankintayksiköt voivat erityisesti julkaista tai pyytää komissiota julkaisemaan merkittäviä hankkeita koskevat ohjeelliset kausi-ilmoitukset toistamatta aikaisempaan ohjeelliseen kausi-ilmoitukseen jo sisältyneitä tietoja edellyttäen, että ilmoituksissa selvästi mainitaan niiden olevan lisäilmoituksia.
3. Jos hankintayksiköt päättävät luoda kelpuuttamisjärjestelmän 53 artiklan mukaisesti, järjestelmästä on tehtävä liitteessä XIV tarkoitettu ilmoitus, josta ilmenee kelpuuttamisjärjestelmän tarkoitus sekä se, miten siihen sovellettavat säännöt ovat saatavissa. Jos järjestelmä on voimassa yli kolme vuotta, ilmoitus on julkaistava vuosittain. Jos järjestelmä on voimassa lyhyemmän ajan, yksi ilmoitus riittää.
42 artikla
Tarjouskilpailua koskevat ilmoitukset
1. Tavaroita, rakennusurakoita tai palveluja koskevien hankintasopimusten osalta tarjouskilpailuun voidaan kutsua:
a) liitteessä XV A tarkoitetulla ohjeellisella kausi-ilmoituksella, tai
b) liitteessä XIV tarkoitetulla ilmoituksella kelpuuttamisjärjestelmän olemassaolosta, tai
c) liitteessä XIII olevassa A, B tai C osassa tarkoitetulla hankintailmoituksella.
2. Dynaamisten hankintajärjestelmien osalta järjestelmää koskevaan tarjouskilpailuun on kutsuttava 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla hankintailmoituksella. Tällaisiin järjestelmiin perustuvia hankintasopimuksia koskevaan tarjouskilpailuun on puolestaan kutsuttava liitteessä XIII olevassa D osassa tarkoitetulla lyhennetyllä hankintailmoituksella.
3. Kun tarjouskilpailuun kutsutaan ohjeellisella kausi-ilmoituksella:
a) ilmoituksessa on nimenomaan viitattava tavaroihin, rakennusurakoihin tai palveluihin, jotka ovat tehtävän hankintasopimuksen kohteena;
b) ilmoituksessa on mainittava, että hankintasopimus tehdään rajoitettua menettelyä tai neuvottelumenettelyä noudattaen julkaisematta myöhemmin tarjouskilpailuilmoitusta, ja siinä on kehotettava asiasta kiinnostuneita taloudellisia toimijoita ilmaisemaan kiinnostuksensa kirjallisesti; ja
c) ilmoitus on julkaistava liitteen XX mukaisesti enintään 12 kuukautta ennen 47 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun pyynnön lähetyspäivää. Lisäksi hankintayksikön on noudatettava 45 artiklassa säädettyjä määräaikoja.
43 artikla
Tehtyjä hankintasopimuksia koskevat ilmoitukset
1. Hankintayksiköiden, jotka ovat tehneet hankintasopimuksen tai puitejärjestelyn, on lähetettävä liitteessä XVI tarkoitettu tehtyjä hankintasopimuksia koskeva ilmoitus kahden kuukauden kuluessa hankintasopimuksen tai puitejärjestelyn tekemisestä edellytyksin, jotka komissio vahvistaa 68 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Jos hankintasopimukset on tehty 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun puitejärjestelyn perusteella, hankintayksiköiden ei tarvitse lähettää ilmoitusta kustakin puitejärjestelyyn perustuvaa hankintasopimusta koskevan hankintamenettelyn tuloksista.
Hankintayksiköiden on lähetettävä ilmoitus dynaamiseen hankintajärjestelmään perustuvan hankintasopimuksen tekemisestä kahden kuukauden kuluessa kunkin sopimuksen tekemisestä. Ne voivat kuitenkin ilmoittaa tulokset yhteen koottuina vuosineljänneksittäin. Tällöin ne voivat lähettää nämä yhdistetyt ilmoitukset kahden kuukauden kuluessa kunkin vuosineljänneksen päättymisestä.
2. Liitteen XVI mukaisesti toimitetut tiedot, jotka on tarkoitettu julkaistaviksi, on julkaistava liitteen XX mukaisesti. Tällöin komissio ottaa huomioon tietojen kaupallisen arkaluonteisuuden, jos hankintayksiköt ovat tästä huomauttaneet antaessaan tietoja, jotka koskevat vastaanotettujen tarjousten lukumäärää sekä taloudellisia toimijoita koskevia tietoja ja hintoja.
3. Kun hankintayksiköt tekevät tutkimus- ja kehittämispalveluja koskevan hankintasopimuksen ilman tarjouskilpailua 40 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, ne voivat rajoittaa suoritettavien palvelujen luonnetta ja määrää koskevan liitteen XVI mukaisesti annettavia tietoja mainintaan "tutkimus- ja kehittämispalvelut".
Kun hankintayksiköt tekevät tutkimus- ja kehittämispalveluja koskevan hankintasopimuksen, jota ei voi tehdä ilman tarjouskilpailua 40 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, ne voivat rajoittaa suoritettavien palvelujen luonnetta ja määrää koskevan liitteen XVI mukaisesti annettavia tietoja, jos se on tarpeen liikesalaisuuden säilymisen kannalta.
Tällöin hankintayksiköiden on huolehdittava siitä, että tämän kohdan mukaisesti julkaistavat tiedot ovat vähintään yhtä yksityiskohtaisia kuin 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti julkaistavan tarjouskilpailua koskevan ilmoituksen tiedot.
Kelpuuttamisjärjestelmää käyttävien hankintayksiköiden on huolehdittava siitä, että nämä tiedot ovat vähintään yhtä yksityiskohtaisia kuin kelpuutetuista palvelujen suorittajista 53 artiklan 4 kohdan mukaisesti laaditun luettelon mukainen luokka.
4. Liitteessä XVII B lueteltuja palveluja koskevien hankintasopimusten osalta hankintayksiköiden on mainittava ilmoituksessaan, saako kyseisen hankintasopimuksen julkaista.
5. Liitteen XVI mukaisesti toimitetut tiedot, joista ilmoitetaan, että niitä ei ole tarkoitettu julkaistaviksi, julkaistaan ainoastaan yhteenvetona tilastointia varten liitteen XX mukaisesti.
44 artikla
Ilmoitusten laatiminen ja julkaiseminen
1. Ilmoituksissa on oltava liitteissä XIII, XIV, XV A, XV B ja XVI mainitut tiedot ja tarvittaessa muita hankintayksikön hyödyllisinä pitämiä tietoja, ja ne laaditaan komission 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti hyväksymiä vakiolomakkeita käyttäen.
2. Hankintayksiköiden on toimitettava ilmoitukset komissiolle joko sähköisesti liitteessä XX olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja sen mukaista toimitustapaa noudattaen tai muulla tavoin.
Edellä 41, 42 ja 43 artiklassa tarkoitetut ilmoitukset on julkaistava niiden teknisten vaatimusten mukaisesti, jotka liitteessä XX olevan 1 kohdan a ja b alakohdassa on julkaisemiselle asetettu.
3. Ilmoitukset, jotka on laadittu ja lähetetty sähköisesti liitteessä XX olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja sen mukaista toimitustapaa noudattaen, on julkaistava viiden päivän kuluessa niiden lähettämisestä.
Ilmoitukset, joita ei lähetetä sähköisesti liitteessä XIX olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja sen mukaista toimitustapaa noudattaen, on julkaistava 12 päivän kuluessa niiden lähettämisestä. Poikkeustapauksissa ja hankintayksikön pyynnöstä 42 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut hankintailmoitukset on kuitenkin julkaistava viiden päivän kuluessa edellyttäen, että ilmoitus on lähetetty telekopiona.
4. Hankintailmoitukset on julkaistava kokonaisuudessaan yhdellä hankintayksikön valitsemalla yhteisön virallisella kielellä, jolloin vain tämä alkuperäisellä kielellä julkaistu teksti on todistusvoimainen. Kunkin ilmoituksen keskeisistä kohdista on julkaistava yhteenveto muilla virallisilla kielillä.
Komission julkaisemien ilmoitusten julkaisukustannuksista vastaa yhteisö.
5. Ilmoituksia ja niiden sisältöä ei saa julkistaa kansallisella tasolla ennen päivää, jona ne lähetetään komissiolle.
Kansallisella tasolla julkaistuissa ilmoituksissa ei saa olla muita tietoja kuin ne, jotka ovat komissiolle lähetetyissä ilmoituksissa tai jotka on julkaistu hankkijaprofiilista 41 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, ja niissä on mainittava päivä, jona ilmoitus on lähetetty komissiolle tai jona hankkijaprofiili on julkaistu.
Hankkijaprofiilia koskevia ohjeellisia kausi-ilmoituksia ei saa julkaista ennen kuin niiden julkaisemista tässä muodossa koskeva ilmoitus on lähetetty komissiolle, ja niissä on mainittava tämä lähetyspäivä.
6. Hankintayksiköiden on voitava osoittaa, minä päivänä ilmoitukset on lähetetty.
7. Komissio toimittaa hankintayksikölle julkaisupäivämäärän sisältävän vahvistuksen toimitettujen tietojen julkaisemisesta. Tämä vahvistus on osoitus tapahtuneesta julkaisemisesta.
8. Hankintayksiköt voivat julkaista 1-7 kohdan mukaisesti hankintailmoituksia, jotka eivät kuulu tässä direktiivissä säädetyn julkaisemisvelvoitteen piiriin.
2 jakso
Määräajat
45 artikla
Määräajat osallistumishakemusten ja tarjousten vastaanottamiselle
1. Tarjousten vastaanottamista ja osallistumishakemuksia koskevia määräaikoja vahvistaessaan hankintayksiköiden on otettava erityisesti huomioon hankintasopimuksen monitahoisuus ja tarjousten laatimiseen tarvittava aika, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä artiklassa vahvistettujen vähimmäismääräaikojen noudattamista.
2. Avoimissa menettelyissä vähimmäismääräaika tarjousten vastaanottamiselle on 52 päivää hankintailmoituksen lähetyspäivästä.
3. Rajoitetuissa menettelyissä ja neuvottelumenettelyissä, joita edeltää tarjouskilpailu, on sovellettava seuraavia säännöksiä:
a) Edellä 42 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti julkaistun ilmoituksen tai 47 artiklan 5 kohdan mukaisen hankintayksiköiden esittämän pyynnön johdosta lähetettävien osallistumishakemusten vastaanottamiselle asetetun määräajan on pääsääntöisesti oltava vähintään 37 päivää ilmoituksen tai pyynnön lähetyspäivästä, eikä se saa missään tapauksessa olla lyhyempi kuin 22 päivää, jos ilmoitus lähetetään julkaistavaksi muutoin kuin sähköisessä muodossa tai telekopiona, eikä lyhyempi kuin 15 päivää, jos ilmoitus toimitetaan tällä tavoin;
b) määräaika tarjousten vastaanottamiselle voidaan asettaa hankintayksikön ja valittujen ehdokkaiden välisellä sopimuksella, jos kaikille ehdokkaille annetaan yhtä pitkä määräaika tarjousten valmistelua ja jättämistä varten;
c) jos määräajasta tarjousten vastaanottamiselle ei päästä sopimukseen, hankintayksikön on asetettava määräaika, jonka on pääsääntöisesti oltava vähintään 24 päivää, mutta joka ei missään tapauksessa saa olla lyhyempi kuin 10 päivää tarjouspyynnön esittämispäivästä.
4. Jos hankintayksiköt ovat julkaisseet 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ohjeellisen kausi-ilmoituksen liitteen XX mukaisesti, vähimmäismääräaika tarjousten vastaanottamiselle avoimissa menettelyissä on pääsääntöisesti vähintään 36 päivää, mutta ei missään tapauksessa lyhyempi kuin 22 päivää ilmoituksen lähetyspäivästä.
Nämä lyhennetyt määräajat ovat sallittuja edellyttäen, että ohjeellinen kausi-ilmoitus sisältää liitteessä XV A olevassa I osassa vaadittujen tietojen lisäksi kaikki liitteessä XV A olevassa II osassa vaaditut tiedot, sikäli kuin viimeksi mainitut tiedot ovat saatavilla ilmoituksen julkaisemisajankohtana, ja että ilmoitus on lähetetty julkaistavaksi vähintään 52 päivää ja enintään 12 kuukautta ennen 42 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen hankintailmoituksen lähettämistä.
5. Jos ilmoitukset laaditaan ja lähetetään sähköisesti liitteessä XX olevan 3 kohdan mukaisessa muodossa ja sen mukaista toimitustapaa noudattaen, rajoitettuihin menettelyihin ja neuvottelumenettelyihin osallistumista koskevien hakemusten määräaikoja ja avoimissa menettelyissä tarjousten vastaanottamisen määräaikoja voidaan lyhentää seitsemällä päivällä.
6. Lukuun ottamatta tapauksia, joissa määräaika vahvistetaan yhteisellä sopimuksella 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, tarjousten vastaanottamiselle asetettavaa määräaikaa voidaan lisäksi lyhentää viidellä päivällä avoimissa, rajoitetuissa ja neuvottelumenettelyissä, jos hankintayksikkö asettaa sähköisessä muodossa vapaasti, suoraan ja kokonaan kaikkien saataville hankintaa koskevat asiakirjat sekä kaikki täydentävät asiakirjat, tarjouskilpailua koskevan ilmoituksen julkaisupäivästä alkaen liitteen XX mukaisesti. Ilmoituksessa olisi mainittava Internet-osoite, jossa asiakirjoihin voi tutustua.
7. Avoimissa menettelyissä 4, 5 ja 6 kohdan mukaan tehtävän määräaikojen lyhentämisen yhteisvaikutus ei saa missään tapauksessa johtaa tarjousten vastaanottamisen osalta määräaikaan, joka on lyhyempi kuin 15 päivää hankintailmoituksen lähetyspäivästä.
Jos hankintailmoitusta ei toimiteta telekopiona tai sähköisessä muodossa, 4, 5 ja 6 kohdan mukaan tehtävän määräaikojen lyhentämisen yhteisvaikutus ei saa kuitenkaan missään tapauksessa johtaa avoimessa menettelyssä tarjousten vastaanottamisen osalta määräaikaan, joka on lyhyempi kuin 22 päivää hankintailmoituksen lähetyspäivästä.
8. Edellä 4, 5 ja 6 kohdan mukaan tehtävän määräaikojen lyhentämisen yhteisvaikutus ei saa missään tapauksessa johtaa siihen, että 42 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla julkaistun ilmoituksen tai 47 artiklan 5 kohdan mukaisen hankintayksiköiden esittämän pyynnön johdosta lähetettävien osallistumishakemusten vastaanottamiselle asetetaan määräaika, joka on lyhyempi kuin 15 päivää ilmoituksen tai pyynnön lähetyspäivästä.
Rajoitetuissa ja neuvottelumenettelyissä 4, 5 ja 6 kohdan mukaan tehtävän määräaikojen lyhentämisen yhteisvaikutus ei saa missään tapauksessa johtaa tarjousten vastaanottamisen osalta siihen, että asetetaan määräaika, joka on lyhyempi kuin 10 päivää tarjouspyynnön esittämispäivästä, lukuun ottamatta tapauksia, joissa määräaika vahvistetaan yhteisellä sopimuksella 3 kohdan b alakohdan mukaisesti.
9. Jos hankintaa koskevia asiakirjoja ja täydentäviä asiakirjoja tai lisätietoja, jotka on pyydetty riittävän ajoissa, ei jostakin syystä ole toimitettu 46 ja 47 artiklassa säädettyjen määräaikojen kuluessa tai jos tarjousten tekeminen edellyttää paikalla käyntiä tai hankinta-asiakirjaan liittyvien asiakirjojen tarkastelua paikalla, tarjousten vastaanottamisen määräaikoja on vastaavasti pidennettävä niin, että kaikki asianomaiset taloudelliset toimijat ovat saaneet kaikki tarjousten laatimiseksi tarvittavat tiedot, lukuun ottamatta tapauksia, joissa määräaika vahvistetaan yhteisellä sopimuksella 3 kohdan b alakohdan mukaisesti.
10. Tässä artiklassa vahvistetut määräajat kokoava taulukko esitetään liitteessä XXII.
46 artikla
Avoimet menettelyt: eritelmät, muut asiakirjat ja lisätiedot
1. Jos hankintayksiköt eivät avoimissa menettelyissä aseta eritelmiä eivätkä kaikkia niitä täydentäviä asiakirjoja sähköisessä muodossa vapaasti, suoraan ja kokonaan kaikkien saataville 45 artiklan 6 kohdan mukaisesti, eritelmät ja täydentävät asiakirjat on lähetettävä taloudellisille toimijoille kuuden päivän kuluessa osallistumishakemuksen vastaanottamisesta edellyttäen, että hakemus on esitetty riittävän ajoissa ennen tarjousten jättämisen määräpäivää.
2. Jos eritelmiä koskevia lisätietoja on pyydetty ajoissa, hankintayksiköiden tai toimivaltaisten yksiköiden on toimitettava ne viimeistään kuusi päivää ennen tarjousten vastaanottamiselle asetetun määräajan päättymistä.
47 artikla
Tarjouspyyntö tai neuvottelukutsu
1. Hankintayksiköiden on rajoitetuissa ja neuvottelumenettelyissä pyydettävä valittuja ehdokkaita samanaikaisesti ja kirjallisesti esittämään tarjouksensa tai saapumaan neuvotteluun. Ehdokkaille esitetyssä pyynnössä on ilmoitettava
- eritelmät ja kaikki sitä täydentävät asiakirjat, tai
- maininta eritelmien ja ensimmäisessä luetelmakohdassa mainittujen asiakirjojen saatavuudesta, jos ne on asetettu saataville suoraan sähköisessä muodossa 45 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
2. Jos eritelmät, ja/tai niitä täydentävät asiakirjat ovat jonkin muun yksikön kuin hankintamenettelystä vastaavan hankintayksikön hallussa, kutsussa täsmennetään sen yksikön osoite, josta näitä eritelmiä ja täydentäviä asiakirjoja voi pyytää, ja tarvittaessa määräaika pyynnön esittämiselle sekä näistä asiakirjoista perittävän maksun suuruus ja maksutapa. Toimivaltaisten yksiköiden on lähetettävä nämä asiakirjat taloudellisille toimijoille välittömästi pyynnön saatuaan.
3. Hankintayksiköiden tai toimivaltaisten yksiköiden on annettava eritelmiä tai täydentäviä asiakirjoja koskevat lisätiedot viimeistään kuusi päivää ennen tarjousten vastaanottamiselle asetettua määräpäivää edellyttäen, että pyynnöt on tehty ajoissa.
4. Lisäksi pyynnössä on oltava ainakin seuraavat tiedot:
a) tarvittaessa määräaika täydentäviä asiakirjoja koskevan pyynnön esittämiselle sekä näistä asiakirjoista mahdollisesti perittävän maksun suuruus ja maksuehdot;
b) viimeinen tarjousten vastaanottopäivä, osoite, johon tarjoukset on toimitettava sekä kieli tai kielet, joilla ne on laadittava;
c) viittaus mahdollisesti julkaistuun hankintailmoitukseen;
d) maininta mahdollisesti vaadittavista liiteasiakirjoista;
e) hankintasopimuksen tekoperusteet, jos niitä ei mainita tarjouskilpailua koskevassa ilmoituksessa kelpuuttamisjärjestelmän olemassaolosta; ja
f) hankintasopimuksen tekoperusteiden suhteellinen painotus tai tarvittaessa perusteiden tärkeysjärjestys, jos näitä tietoja ei ole hankintailmoituksessa, sekä ilmoitus kelpuuttamisjärjestelmästä tai eritelmistä.
5. Kun tarjouskilpailuun kutsutaan ohjeellisella kausi-ilmoituksella, hankintayksiköiden on pyydettävä myöhemmin, mutta ennen kuin tarjoajien tai neuvottelukumppanien valinta aloitetaan, kaikkia ehdokkaita vahvistamaan kiinnostuksensa saatuaan kyseistä hankintasopimusta koskevat yksityiskohtaiset tiedot.
Tällaisessa pyynnössä on oltava vähintään seuraavat tiedot:
a) luonne ja määrä, mukaan lukien kaikki mahdolliset lisähankintasopimukset ja mahdollisuuksien mukaan arvio ajasta, jona kyseisiä lisähankintamahdollisuuksia voidaan käyttää; uusittavien hankintasopimusten osalta niiden luonne ja määrä sekä mahdollisuuksien mukaan arvio ajankohdasta, jona myöhemmin hankittavien rakennusurakoiden, tavaroiden tai palvelujen tarjouspyyntöilmoituksia julkaistaan;
b) menettelyn luonne: rajoitettu menettely tai neuvottelumenettely;
c) tarvittaessa ajankohta, jona tavarantoimitus tai rakennusurakan tai palvelujen suorittaminen alkaa tai päättyy;
d) osoite ja määräpäivä, jona tarjouspyyntöasiakirjoja koskevat hakemukset on viimeistään jätettävä, sekä kieli tai kielet, joilla tarjoukset on laadittava;
e) sen yksikön osoite, joka tekee hankintasopimuksen sekä toimittaa eritelmien ja muiden asiakirjojen saamiseksi tarvittavat tiedot;
f) taloudellisilta toimijoita vaadittavat taloudelliset ja tekniset edellytykset sekä rahoitustakuut ja muut tiedot;
g) tarjousasiakirjoista perittävien maksujen määrä ja maksuehdot;
h) tarjouskilpailun kohteena olevan hankintasopimuksen laji: osto, leasing, vuokraus tai osamaksukauppa tai useampi näistä, ja
i) hankintasopimuksen tekoperusteet ja niiden painotus, tai tarvittaessa niiden tärkeysjärjestys, jos kyseisiä tietoja ei mainita ennakkoilmoituksessa tai eritelmissä taikka tarjouksen tekoa tai neuvotteluja koskevassa pyynnössä.
3 jakso
Viestintä ja tietojenvaihto
48 artikla
Viestintään sovellettavat säännöt
1. Kaikki tässä osastossa tarkoitetut ilmoitukset ja tietojenvaihto voidaan toimittaa hankintayksikön valinnan mukaan postitse, telekopiolla, 4 ja 5 kohdan mukaisesti sähköisessä muodossa, 6 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ja siinä tarkoitettujen edellytysten mukaisesti puhelimitse taikka useammalla mainituista välineistä.
2. Valittujen viestintävälineiden on oltava yleisesti käytettävissä eivätkä ne siten saa rajoittaa taloudellisten toimijoiden mahdollisuutta osallistua tarjousmenettelyyn.
3. Tiedottamisessa ja tietojenvaihdossa sekä tietojen tallentamisessa on varmistettava, että tietojen koskemattomuus sekä tarjousten ja osallistumishakemusten luottamuksellisuus säilyvät ja että hankintayksiköt käsittelevät tarjouksien ja osallistumishakemusten sisältöä vasta niiden toimittamiselle asetetun määräajan päätyttyä.
4. Sähköisessä muodossa tapahtuvaan tietojen toimittamiseen käytettävien välineiden ja niiden teknisten ominaisuuksien on oltava syrjimättömiä, yleisesti saatavilla ja yhteentoimivia yleisesti käytössä olevien tieto- ja viestintäteknologian tuotteiden kanssa.
5. Tarjousten sähköiseen toimittamiseen ja vastaanottamiseen käytettäviin laitteisiin sekä osallistumishakemusten sähköiseen vastaanottamiseen käytettäviin laitteisiin sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a) tarjousten ja osallistumishakemusten sähköiseen toimittamiseen tarvittavia eritelmiä, myös salausta, koskevien tietojen on oltava asianomaisten osapuolten käytettävissä. Lisäksi tarjousten ja osallistumishakemusten sähköiseen vastaanottamiseen käytettävien laitteiden on oltava liitteen XXIV vaatimusten mukaisia;
b) jäsenvaltiot voivat direktiivin 1999/93/EY 5 artiklaa noudattaen vaatia, että sähköisessä muodossa tehdyissä tarjouksissa käytetään kyseisen artiklan 1 kohdan mukaista kehittynyttä sähköistä allekirjoitusta;
c) jäsenvaltiot voivat perustaa tai ylläpitää vapaaehtoisuuteen perustuvia akkreditointijärjestelmiä, joiden tarkoituksena on parantaa näihin laitteisiin liittyvien varmennepalvelujen tasoa;
d) tarjoajien tai ehdokkaiden on sitouduttava toimittamaan sellaiset 52 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä 53 ja 54 artiklassa mainitut asiakirjat, todistukset, vakuutukset ja ilmoitukset, joita ei ole saatavilla sähköisessä muodossa, ennen tarjousten ja osallistumishakemusten tekemiselle asetetun määräajan päättymistä.
6. Osallistumishakemusten toimittamiseen sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a) hankintamenettelyjä koskevat osallistumishakemukset voidaan tehdä kirjallisesti tai puhelimitse;
b) kun osallistumishakemus tehdään puhelimitse, asiasta on lähetettävä kirjallinen vahvistus ennen hakemusten vastaanottamisen määräajan päättymistä;
c) hankintayksiköt voivat vaatia, että telekopiona lähetetyt osallistumishakemukset on vahvistettava postitse tai sähköisin keinoin, jos tämä on tarpeen todistelua varten. Hankintayksiköiden on tässä tapauksessa ilmoitettava tarjouskilpailua koskevassa ilmoituksessa tai 47 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa pyynnössä kyseisestä vaatimuksesta ja määräajasta, jonka kuluessa vahvistus on toimitettava joko postitse tai sähköisin keinoin.
49 artikla
Tiedottaminen kelpuuttamista hakeneille, ehdokkaille ja tarjoajille
1. Hankintayksiköiden on ilmoitettava hankintamenettelyyn osallistuville taloudellisille toimijoille mahdollisimman pian päätökset, jotka koskevat puitejärjestelyn tai hankintasopimuksen tekemistä tai dynaamiseen hankintajärjestelmään hyväksymistä, mukaan lukien seikat, joiden perusteella ne ovat päättäneet olla tekemättä puitejärjestelyä tai tarjouskilpailun kohteena ollutta hankintasopimusta tai päättäneet aloittaa menettelyn uudelleen taikka päättäneet olla toteuttamatta dynaamista hankintajärjestelmää; hankintayksiköiden on pyydettäessä annettava nämä tiedot kirjallisesti.
2. Hankintayksiköiden on asianomaisen osapuolen pyynnöstä ilmoitettava mahdollisimman nopeasti:
- jokaiselle hylätylle ehdokkaalle seikat, joiden perusteella asianomaisen ehdokkuus on hylätty,
- jokaiselle hylätylle tarjoajalle seikat, joiden perusteella asianomaisen tarjous on hylätty, sekä 34 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa seikat, joiden perusteella hankintayksiköt ovat päättäneet, että vastaavuutta ei ole tai että rakennusurakat, tavarantoimitukset tai palvelut eivät täytä suorituskykyä koskevia tai toiminnallisia vaatimuksia,
- jokaiselle hyväksyttävän tarjouksen tehneelle tarjoajalle hyväksytyn tarjouksen ominaisuudet ja edut sekä tarjouskilpailun voittajan nimi tai puitejärjestelyn osapuolet.
Tähän kuluva aika ei missään tapauksessa saa ylittää 15 päivää asiaa koskevan kirjallisen pyynnön vastaanottamisesta.
Hankintayksiköt voivat kuitenkin päättää, että tiettyjä 1 kohdassa mainittuja hankintasopimuksen tai puitejärjestelyn tekemistä taikka dynaamiseen hankintajärjestelmään hyväksymistä koskevia tietoja ei anneta, jos niiden paljastaminen olisi lain soveltamisen esteenä tai muulla tavoin yleisen edun vastaista tai vaarantaisi tietyn julkisen tai yksityisen taloudellisen toimijan oikeutetut kaupalliset edut, mukaan luettuna sopimuspuoleksi valitun taloudellisen toimijan edut, tai voisi haitata taloudellisten toimijoiden välistä tervettä kilpailua.
3. Kelpuuttamisjärjestelmän laatineiden ja sitä soveltavien hankintayksiköiden on kuuden kuukauden kuluessa annettava hakijoille tiedoksi päätöksensä näiden kelpuuttamisesta.
Jos kelpuuttamispäätöksen tekeminen kestää yli neljä kuukautta kelpuuttamishakemuksen jättämisestä, hankintayksikön on ilmoitettava hakijalle kahden kuukauden kuluessa hakemuksen jättämisestä perusteet pidemmälle päätöksentekoajalle sekä päivä, johon mennessä hakemus joko hyväksytään tai hylätään.
4. Kelpuuttamisessa hylätyille hakijoille on ilmoitettava hylkäämispäätös ja hylkäämisen perusteet mahdollisimman pian ja ehdottomasti viimeistään 15 päivän kuluessa päätöksen teosta. Näiden on perustuttava 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin kelpuuttamisperusteisiin.
5. Kelpuuttamisjärjestelmän perustaneet ja sitä soveltavat hankintayksiköt voivat peruuttaa taloudellisen toimijan kelpuuttamisen ainoastaan 53 artiklan 2 kohdassa mainittuihin perusteisiin perustuvista syistä. Aikomuksesta peruuttaa kelpoisuus sekä aiotun toimenpiteen perusteesta tai perusteista on ilmoitettava taloudelliselle toimijalle kirjallisesti etukäteen vähintään 15 päivää ennen kuin kelpuuttaminen on määrä peruuttaa.
50 artikla
Tehtyjä hankintasopimuksia koskevat säilytettävät tiedot
1. Hankintayksiköiden on säilytettävä kustakin hankintasopimuksesta asianmukaiset tiedot, joiden avulla ne voivat myöhemmin perustella päätöksensä, jotka koskevat:
a) taloudellisten toimijoiden kelpuuttamista ja valintaa sekä hankintasopimusten tekemistä,
b) edellä 40 artiklan 3 kohdan nojalla ilman edeltävää tarjouskilpailua toteutettuja menettelyjä,
c) tämän osaston III-VI luvun säännösten noudattamatta jättämistä I osaston II luvussa ja tämän osaston II luvussa säädettyjen poikkeusten nojalla.
Hankintayksiköiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sähköisessä muodossa toteutettujen sopimuksentekomenettelyjen etenemisen dokumentoimiseksi.
2. Tiedot on säilytettävä vähintään neljä vuotta hankintasopimuksen tekopäivästä, jotta hankintayksikkö voi tänä aikana antaa tarvittavat tiedot komissiolle tämän pyynnöstä.
VII LUKU
Menettelyn kulku
51 artikla
Yleiset säännökset
1. Valittaessa osallistujia sopimusten tekomenettelyihin:
a) hankintayksiköiden, jotka ovat ilmoittaneet 54 artiklan 1, 2 tai 4 kohdan mukaisesti tarjoajien tai ehdokkaiden pois sulkemista koskevat säännöt ja perusteet, on suljettava pois ne taloudelliset toimijat, joiden kohdalla nämä säännöt ja perusteet täyttyvät;
b) hankintayksiköiden on valittava tarjoajat ja ehdokkaat 54 artiklan nojalla vahvistettujen puolueettomien sääntöjen ja perusteiden mukaisesti;
c) rajoitetussa menettelyssä ja neuvottelumenettelyssä, joita on edeltänyt tarjouskilpailu, hankintayksiköiden on 54 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarvittaessa vähennettävä valittujen ehdokkaiden määrää edellä a ja b alakohdan mukaisesti.
2. Kun tarjouskilpailuun kutsutaan ilmoituksella kelpuuttamisjärjestelmän olemassaolosta tarkoituksena valita osallistujia sellaisten hankintasopimusten tekomenettelyihin, jotka ovat tarjouskilpailun kohteena, hankintayksiköiden on
a) kelpuutettava taloudelliset toimijat 53 artiklan säännösten mukaisesti;
b) sovellettava näihin kelpuutettuihin taloudellisiin toimijoihin niitä 1 kohdan säännöksiä, jotka kuuluvat rajoitettuun menettelyyn tai neuvottelumenettelyyn.
3. Hankintayksiköiden on tarkistettava, että näin valittujen tarjoajien esittämät tarjoukset ovat tarjouksiin sovellettavien sääntöjen ja vaatimusten mukaisia, ja tehtävä hankintasopimus 55 ja 57 artiklassa säädettyjen perusteiden mukaisesti.
1 jakso
Kelpuuttaminen ja laatuun perustuva valinta
52 artikla
Hallinnollisia, teknisiä ja rahoitusta koskevien ehtojen sekä todistusten, testauksen ja selvitysten vastavuoroinen tunnustaminen
1. Valitessaan rajoitettuun menettelyyn tai neuvottelumenettelyyn osallistujat, kelpuuttamispäätöstä tehdessään tai saattaessaan kelpuuttamista koskevat arviointiperusteet ja säännöt ajan tasalle hankintayksiköt eivät saa:
a) asettaa hallinnollisia, teknisiä tai rahoitusta koskevia ehtoja joillekin taloudellisille toimijoille, jollei niitä aseteta muille;
b) vaatia testejä tai selvityksiä, jotka olisivat päällekkäisiä jo olemassa olevan objektiivisen näytön kanssa.
2. Jos hankintayksiköt vaativat esitettäviksi riippumattomien laitosten antamia todistuksia siitä, että taloudellinen toimija täyttää tiettyjen laadunvarmistusstandardien vaatimukset, niiden on viitattava alan eurooppalaisiin standardisarjoihin perustuviin laadunvarmistusjärjestelmiin, jotka eurooppalaisten varmentamista koskevien standardisarjojen mukaiset laitokset ovat vahvistaneet.
Hankintayksiköiden on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden laitosten antamat vastaavat todistukset. Niiden on myös hyväksyttävä muut taloudellisten toimijoiden toimittamat todistukset vastaavien laadunvarmistustoimenpiteiden suorittamisesta.
3. Rakennusurakoiden ja palveluhankintojen osalta hankintayksiköt voivat ainoastaan aiheellisissa tapauksissa vaatia taloudellisen toimijan teknisen suorituskyvyn tarkistamiseksi tiedot ympäristöasioiden hallintaa koskevista toimenpiteistä, jotka tämä pystyy toteuttamaan hankintasopimuksen toteuttamisen yhteydessä. Jos hankintayksiköt vaativat tällaisissa tapauksissa esitettäviksi riippumattomien laitosten antamia todistuksia siitä, että taloudellinen toimija täyttää tiettyjen ympäristöasioiden hallintaa koskevien standardien vaatimukset, niiden on viitattava yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS) tai alan eurooppalaisiin tai kansainvälisiin standardeihin perustuviin ympäristöasioiden hallintaa koskeviin standardeihin, jotka yhteisön oikeutta tai varmentamista koskevia eurooppalaisia tai kansainvälisiä standardeja noudattavat laitokset ovat vahvistaneet.
Hankintayksiköiden on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden laitosten antamat vastaavat todistukset. Niiden on myös hyväksyttävä muu taloudellisten toimijoiden toimittama näyttö vastaavien ympäristöasioiden hallintaa koskevien toimenpiteiden suorittamisesta.
53 artikla
Kelpuuttamisjärjestelmät
1. Hankintayksiköt voivat halutessaan perustaa taloudellisten toimijoiden kelpuuttamisjärjestelmän sekä soveltaa sitä.
Hankintayksiköiden, jotka perustavat kelpuuttamisjärjestelmän tai soveltavat sitä, on huolehdittava siitä, että taloudelliset toimijat voivat milloin tahansa hakea kelpuutusta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa järjestelmässä voi olla eri kelpoisuusasteita.
Sitä on sovellettava hankintayksikön vahvistamia puolueettomia perusteita ja sääntöjä noudattaen.
Jos näihin arviointiperusteisiin ja sääntöihin sisältyy teknisiä eritelmiä, sovelletaan 34 artiklan säännöksiä. Arviointiperusteet ja säännöt voidaan tarpeen mukaan saattaa ajan tasalle.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuihin kelpuuttamista koskeviin arviointiperusteisiin ja sääntöihin voivat sisältyä direktiivin 2004/18/EY 45 artiklassa luetellut poissulkemisperusteet mainitussa direktiivissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
Kun hankintayksikkö on 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen hankintaviranomainen, näihin perusteisiin ja sääntöihin sisältyvät direktiivin 2004/18/EY 45 artiklan 1 kohdassa luetellut poissulkemisperusteet.
4. Jos 2 kohdassa tarkoitettuihin kelpuuttamista koskeviin arviointiperusteisiin ja sääntöihin sisältyy taloudellisen toimijan taloudellisia ja rahoitukseen liittyviä voimavaroja koskevia vaatimuksia, tämä voi tarvittaessa käyttää hyväksi muiden yksiköiden voimavaroja riippumatta sen ja näiden yksiköiden välisistä oikeudellisista yhteyksistä. Sen on tässä tapauksessa osoitettava hankintayksikölle, että sillä on kelpuuttamisjärjestelmän koko voimassaolon ajan käytettävissään nämä voimavarat; tämä voidaan osoittaa esimerkiksi esittämällä näiden yksiköiden tätä varten tekemä sitoumus.
Edellä 11 artiklassa tarkoitettu taloudellisten toimijoiden ryhmittymä voi samoin edellytyksin käyttää hyväksi ryhmittymään kuuluvien toimijoiden tai muiden yksiköiden voimavaroja.
5. Jos 2 kohdassa tarkoitettuihin kelpuuttamista koskeviin arviointiperusteisiin ja sääntöihin sisältyy taloudellisen toimijan teknisiä ja/tai ammatillisia voimavaroja koskevia vaatimuksia, tämä voi tarvittaessa käyttää hyväksi muiden yksiköiden voimavaroja riippumatta sen ja näiden yksiköiden välisistä oikeudellisista yhteyksistä. Sen on tässä tapauksessa osoitettava hankintayksikölle, että sillä on kelpuuttamisjärjestelmän koko voimassaolon ajan käytettävissään nämä keinot; tämä voidaan osoittaa esimerkiksi esittämällä näiden yksiköiden tekemä sitoumus siitä, että ne antavat tarvittavat voimavarat taloudellisen toimijan käyttöön.
Edellä 11 artiklassa tarkoitettu taloudellisten toimijoiden ryhmittymä voi samoin edellytyksin käyttää hyväksi ryhmittymään osallistuvien toimijoiden tai muiden yksiköiden voimavaroja.
6. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut kelpuuttamista koskevat arviointiperusteet ja säännöt on pyynnöstä toimitettava taloudellisille toimijoille. Ajan tasalle saatetut kelpuuttamista koskevat arviointiperusteet ja säännöt on toimitettava asiasta kiinnostuneille taloudellisille toimijoille.
Jos hankintayksikkö katsoo tiettyjen kolmansien yksiköiden tai laitosten kelpuuttamisjärjestelmän vastaavan sen vaatimuksia, sen on toimitettava näiden kolmansien yksiköiden tai laitosten nimet asianomaisille taloudellisille toimijoille.
7. Kelpuutetuista taloudellisista toimijoista on pidettävä luetteloa, joka voidaan jakaa luokkiin niiden hankintasopimustyyppien mukaan, joita kelpuuttaminen koskee.
8. Hankintayksiköiden on laatiessaan ja soveltaessaan kelpuuttamisjärjestelmää noudatettava 41 artiklan 3 kohdan säännöksiä kelpuuttamisjärjestelmän olemassaoloa koskevista ilmoituksista, 49 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan säännöksiä kelpuuttamista hakeneille taloudellisille toimijoille annettavista tiedoista, 51 artiklan 2 kohdan säännöksiä osallistujien valinnasta silloin, kun tarjouskilpailuun kutsutaan ilmoituksella kelpuuttamisjärjestelmän olemassaolosta, sekä 52 artiklan säännöksiä hallinnollisten, teknisten ja rahoitusta koskevien ehtojen sekä todistusten, testauksen ja selvitysten vastavuoroisesta tunnustamisesta.
9. Kun tarjouskilpailuun kutsutaan ilmoituksella kelpuuttamisjärjestelmän olemassaolosta, rajoitettuun menettelyyn osallistuvat tarjoajat tai neuvottelumenettelyyn osallistujat on valittava tällaisen järjestelmän mukaisesti kelpuutetuista ehdokkaista.
54 artikla
Laadulliset valintaperusteet
1. Avoimessa menettelyssä sovellettavia valintaperusteita vahvistaessaan hankintayksiköiden on noudatettava puolueettomia sääntöjä ja perusteita, joiden on oltava kiinnostuneiden taloudellisten toimijoiden saatavilla.
2. Ehdokkaita rajoitetuissa menettelyissä tai neuvottelumenettelyissä valitessaan hankintayksiköiden on noudatettava vahvistamiaan puolueettomia sääntöjä ja perusteita, joiden on oltava kiinnostuneiden taloudellisten toimijoiden saatavilla.
3. Rajoitetuissa menettelyissä tai neuvottelumenettelyissä perusteet voivat nojautua hankintayksikön objektiiviseen tarpeeseen vähentää ehdokkaiden lukumäärä tasolle, joka on perusteltu hankintamenettelyn ominaisuuksien ja sen toteuttamiseksi tarvittavien resurssien tasapainottamiseksi. Valittujen ehdokkaiden määrän on kuitenkin varmistettava riittävä kilpailu.
4. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin perusteisiin voivat sisältyä annetun direktiivin 2004/18/EY 45 artiklassa luetellut poissulkemisperusteet mainitussa direktiivissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
Kun hankintayksikkö on 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen hankintaviranomainen, tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin perusteisiin ja sääntöihin on sisällyttävä direktiivin 2004/18/EY 45 artiklan 1 kohdassa luetellut poissulkemisperusteet.
5. Jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin perusteisiin sisältyy taloudellisen toimijan taloudellisia ja rahoitukseen liittyviä voimavaroja koskevia vaatimuksia, tämä voi tarvittaessa käyttää hyväksi muiden yksiköiden voimavaroja riippumatta sen ja näiden yksiköiden välisistä oikeudellisista yhteyksistä. Taloudellisen toimijan on tässä tapauksessa osoitettava hankintayksikölle, että sillä on käytettävissään tarvittavat voimavarat. Tämä voidaan osoittaa esimerkiksi esittämällä näiden yksiköiden tätä koskeva sitoumus.
Edellä 11 artiklassa tarkoitettu taloudellisten toimijoiden ryhmittymä voi samoin edellytyksin käyttää hyväksi ryhmittymään osallistuvien toimijoiden tai muiden yksiköiden voimavaroja.
6. Jos 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin perusteisiin sisältyy taloudellisen toimijan teknisiä ja/tai ammatillisia voimavaroja koskevia vaatimuksia, tämä voi tarvittaessa käyttää hyväksi muiden yksiköiden voimavaroja riippumatta sen ja näiden yksiköiden välisistä oikeudellisista yhteyksistä. Sen on tässä tapauksessa osoitettava hankintayksikölle, että sillä on käytettävissään hankintasopimuksen toteuttamiseen tarvittavat voimavarat. Tämä voidaan osoittaa esimerkiksi esittämällä näiden yksiköiden tekemä sitoumus siitä, että ne antavat tarvittavat voimavarat taloudellisen toimijan käyttöön.
Edellä 11 artiklassa tarkoitettu taloudellisten toimijoiden ryhmittymä voi samoin edellytyksin käyttää hyväksi ryhmittymään osallistuvien toimijoiden tai muiden yksiköiden voimavaroja.
2 jakso
Hankintasopimuksen tekeminen
55 artikla
Hankintasopimuksen tekoperusteet
1. Rajoittamatta tietyistä palveluista suoritettavia korvauksia koskevien kansallisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten soveltamista hankintayksiköiden on käytettävä seuraavia hankintasopimuksen tekoperusteita:
a) jos hankintasopimus tehdään hankintayksikön kannalta kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, kyseisen hankintasopimuksen kohteeseen liittyviä eri perusteita: esimerkiksi toimitus- tai toteutusaikaa, käyttökustannuksia, taloudellisuutta, laatua, esteettisiä ja toiminnallisia ominaisuuksia, ympäristönäkökohtia, teknisiä ansioita, huoltoa ja teknistä tukea, sitoutumista varaosien toimittamiseen, toimitusvarmuutta ja hintaa; tai
b) yksinomaan alinta hintaa.
2. Rajoittamatta kolmannen alakohdan säännösten soveltamista, hankintayksikön on 1 kohdan a alakohdan mukaisessa tapauksessa ilmoitettava kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämiseksi kunkin valitsemansa perusteen suhteellinen painotus.
Painotus voidaan ilmaista määrittämällä suuruusluokka, jonka ääriarvojen väli on tarkoituksenmukainen.
Jos painottaminen ei hankintayksikön näkemyksen mukaan ole mahdollista todennettavista syistä, hankintayksikön on ilmoitettava sovellettavien perusteiden aleneva tärkeysjärjestys.
Tämä suhteellinen painotus tai tärkeysjärjestys ilmoitetaan tarkoituksenmukaisella tavalla tarjouskilpailua koskevassa ilmoituksessa, 47 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kiinnostuksen vahvistamista koskevassa pyynnössä, tarjous- tai neuvottelupyynnössä tai eritelmissä.
56 artikla
Sähköisen huutokaupan käyttäminen
1. Jäsenvaltiot voivat antaa hankintayksiköille mahdollisuuden käyttää sähköistä huutokauppaa.
2. Sovellettaessa avoimia, rajoitettuja tai neuvottelumenettelyjä ilman edeltävää tarjouskilpailua hankintayksiköt voivat päättää, että ennen hankintasopimuksen tekemistä käydään sähköinen huutokauppa, jos kyseisen hankintasopimuksen tekniset eritelmät voidaan laatia riittävän tarkasti.
Sähköistä huutokauppaa voidaan käyttää samoin ehdoin silloin, kun tehtäviä hankintoja kilpailutetaan 15 artiklassa tarkoitetussa dynaamisessa hankintajärjestelmässä.
Sähköinen huutokauppa koskee:
a) ainoastaan hintoja, jos hankintasopimus tehdään alhaisimpaan hintaan; tai
b) hintoja ja/tai eritelmissä ilmoitettujen tarjoukseen sisältyvien tekijöiden uusia arvoja, jos hankintasopimus tehdään kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella.
3. Hankintayksiköiden, jotka päättävät järjestää sähköisen huutokaupan, on ilmoitettava asiasta tarjouskilpailua koskevassa ilmoituksessa.
Eritelmissä on oltava muun muassa seuraavat tiedot:
a) tekijät, joiden arvot ovat sähköisen huutokaupan kohteena, siltä osin kuin nämä tekijät ovat määrällisesti ilmaistavissa lukuina tai prosenttimäärinä;
b) niiden arvojen mahdolliset rajat, jotka voidaan esittää, sellaisina kuin ne ovat hankintasopimuksen kohdetta koskevien eritelmien perusteella;
c) tiedot, jotka annetaan tarjoajien käyttöön sähköisen huutokaupan aikana, sekä tarvittaessa tietojen antamisen ajankohta;
d) tarvittavat tiedot sähköisen huutokaupan kulusta;
e) edellytykset, joiden mukaisesti tarjoajat voivat tehdä tarjouksen, ja erityisesti tarjouksen tekemiseen tarvittaessa vaadittavat tarjousten väliset vähimmäiserot;
f) tarvittavat tiedot käytettävästä sähköisestä järjestelmästä sekä viestintäyhteyttä koskevista yksityiskohdista ja teknisistä eritelmistä.
4. Ennen sähköisen huutokaupan toteuttamista hankintayksikön on suoritettava tarjousten alustava kokonaisarviointi hankintasopimuksen vahvistetun tekoperusteen/tekoperusteiden ja niille vahvistetun painotuksen mukaisesti.
Kaikkia hyväksyttävän tarjouksen tehneitä tarjoajia on pyydettävä samanaikaisesti sähköisellä viestintäkeinolla esittämään uusia hintoja ja/tai uusia arvoja; pyynnön on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot käytettävien sähköisten laitteiden edellyttämästä yksilöllisestä yhteydestä sekä täsmälliset tiedot sähköisen huutokaupan alkamispäivästä ja kellonajasta. Sähköinen huutokauppa voidaan käydä useissa peräkkäisissä vaiheissa. Sähköinen huutokauppa voi alkaa aikaisintaan kahden työpäivän kuluttua tarjouspyyntöjen lähettämispäivästä.
5. Kun sopimus tehdään kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, tarjouspyyntöön on liitettävä asianomaista tarjousta koskevan, 55 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun painotuksen mukaisesti tehdyn kokonaisarvioinnin tulokset.
Tarjouspyynnössä on ilmoitettava myös sähköisessä huutokaupassa käytettävä matemaattinen kaava, jonka mukaan uusi järjestys määräytyy automaattisesti esitettyjen uusien hintojen ja/tai uusien arvojen perusteella. Kaava sisältää kaikkien kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen määrittämiseksi valittujen perusteiden suhteellisen painotuksen, joka on ilmoitettava kilpailukutsua koskevassa ilmoituksessa tai eritelmissä; tätä varten mahdolliset hintahaarukat on kuitenkin esitettävä ennalta määrättynä arvona.
Jos hyväksytään vaihtoehtoja, kullekin vaihtoehdolle on määriteltävä erillinen kaava.
6. Sähköisen huutokaupan jokaisessa vaiheessa hankintayksikön on toimitettava välittömästi kaikille tarjoajille vähintään ne tiedot, joiden perusteella nämä voivat milloin hyvänsä tarkistaa keskinäisen järjestyksensä. Hankintayksikkö voi myös toimittaa muita tietoja muista esitetyistä hinnoista tai arvoista, edellyttäen että tästä ilmoitetaan eritelmissä. Se voi myös ilmoittaa milloin tahansa kyseiseen huutokauppavaiheeseen osallistuvien lukumäärän, mutta ei kuitenkaan saa missään tapauksessa paljastaa tarjoajien henkilöllisyyttä sähköisen huutokaupan eri vaiheiden aikana.
7. Hankintayksikkö lopettaa sähköisen huutokaupan noudattaen yhtä tai useampaa seuraavista tavoista:
a) huutokauppaan osallistumista koskevassa kutsussa ilmoitetaan etukäteen vahvistettu päivämäärä ja kellonaika;
b) kun hankintayksikölle ei enää tarjota uusia hintoja tai arvoja, jotka vastaavat tarjottavien hintojen vähimmäiseroja koskevia vaatimuksia. Tässä tapauksessa hankintayksikkö täsmentää huutokauppaan osallistumista koskevassa kutsussa määräajan, jota noudatetaan viimeisen esityksen vastaanoton jälkeen ennen sähköisen huutokaupan lopettamista;
c) kun huutokauppaan osallistumista koskevassa kutsussa vahvistettu huutokaupan eri vaiheiden määrä on täyttynyt.
Kun hankintayksikkö on päättänyt lopettaa sähköisen huutokaupan c alakohdan mukaisesti soveltaen tarvittaessa lisäksi b alakohdassa tarkoitettuja menettelytapoja, huutokauppaan osallistumista koskevassa kutsussa on ilmoitettava huutokaupan kunkin vaiheen aikataulu.
8. Lopetettuaan sähköisen huutokaupan hankintayksikkö tekee hankintasopimuksen 55 artiklan mukaisesti sähköisen huutokaupan tulosten perusteella.
9. Hankintayksiköt eivät saa käyttää sähköistä huutokauppaa väärin eikä siten, että sillä estetään, rajoitetaan tai vääristetään kilpailua tai muutetaan hankintasopimuksen kohdetta siitä, jollaisena se on määritelty tarjouskilpailua koskevassa ilmoituksessa ja eritelmässä.
57 artikla
Poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset
1. Jos tiettyä hankintasopimusta varten jätetyt tarjoukset vaikuttavat hankittaviin tavaroihin, urakkaan tai palveluun nähden poikkeuksellisen alhaisilta, hankintayksikön on, ennen kuin se voi hylätä tarjoukset, pyydettävä kirjallisesti tiedot olennaisiksi katsomistaan tarjouksen pääkohdista.
Tällaiset tiedot voivat koskea erityisesti:
a) tuotteiden valmistusmenetelmän, palvelun suorittamisen tai rakennusmenetelmän taloudellisia näkökohtia;
b) valittuja teknisiä ratkaisuja ja/tai poikkeuksellisen edullisia, tarjoajaa suosivia tuotteiden toimittamisen, palvelun suorittamisen tai urakan toteuttamisen ehtoja;
c) tarjoajan ehdottamien tuotteiden tai palvelujen rakennusurakoiden omintakeisuutta;
d) siellä voimassa olevien työsuojelua ja työoloja koskeviin säännöksiin liittyvien velvoitteiden noudattamista, missä työ tai palvelu on määrä suorittaa;
e) tarjoajan mahdollisesti saamaa valtiontukea.
2. Hankintayksikkö tarkistaa kyseiset pääkohdat tarjoajaa kuullen ja ottaen huomioon toimitetun näytön.
3. Jos hankintayksikkö toteaa, että tarjous on poikkeuksellisen alhainen tarjoajan saaman valtiontuen takia, kyseinen tarjous voidaan hylätä pelkästään tästä syystä vasta tarjoajan kuulemisen jälkeen, ja jos tämä ei pysty hankintayksikön vahvistamassa riittävässä ajassa näyttämään toteen, että kyseessä oleva tuki on myönnetty laillisesti. Jos hankintayksikkö hylkää tarjouksen näissä olosuhteissa, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle.
3 jakso
Kolmansista maista peräisin olevia tuotteita sisältävät tarjoukset ja suhteet kyseisiin kolmansiin maihin
58 artikla
Kolmansista maista peräisin olevia tuotteita sisältävät tarjoukset
1. Tätä artiklaa sovelletaan tarjouksiin, jotka sisältävät sellaisista kolmansista maista peräisin olevia tuotteita, joiden kanssa yhteisö ei ole tehnyt monen- tai kahdenvälistä sopimusta, jolla varmistetaan yhteisön yrityksille yhdenvertainen ja todellinen pääsy näiden kolmansien maiden markkinoille. Tämä ei rajoita yhteisön tai sen jäsenvaltioiden velvoitteita kolmansia maita kohtaan.
2. Tavaroita koskevaa hankintasopimusta varten tehty tarjous voidaan hylätä, jos kolmansista maista peräisin olevien, yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92(30) mukaisesti määriteltyjen tuotteiden osuus on yli 50 prosenttia tarjoukseen sisältyvien tuotteiden kokonaisarvosta. Tätä artiklaa sovellettaessa televerkkolaitteissa käytettäviä ohjelmistoja pidetään tuotteina.
3. Jollei toisesta alakohdasta muuta johdu, kahden tai useamman tarjouksen ollessa 55 artiklassa säädettyjen hankintasopimuksen tekoperusteiden mukaan samanarvoisia, etusijalle on asetettava se tarjous, jota ei voida hylätä 2 kohdan mukaisesti. Tarjousten hintoja on pidettävä tämän artiklan mukaisesti samanarvoisina, jos niiden hintaero on enintään kolme prosenttia.
Tarjousta ei kuitenkaan saa ensimmäisen alakohdan mukaisesti asettaa etusijalle, jos sen hyväksyminen velvoittaisi hankintayksikön hankkimaan jo olemassa oleviin laitteisiin verrattuna teknisiltä ominaisuuksiltaan erilaisia laitteita, mikä johtaisi yhteensopimattomuuteen tai käyttöön taikka ylläpitoon liittyviin teknisiin vaikeuksiin tai suhteettomiin kustannuksiin.
4. Kun tätä artiklaa sovellettaessa määritetään 2 kohdassa tarkoitettujen kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden osuutta, huomioon ei oteta niitä kolmansia maita, joihin sovelletaan tämän direktiivin säännöksiä 1 kohdan mukaisesti neuvoston päätöksellä.
5. Komissio antaa neuvostolle vuosittain kertomuksen, ensimmäisen kerran tämän direktiivin voimaantulon jälkeisen vuoden jälkipuoliskolla, niiden monen- tai kahdenvälisten neuvottelujen edistymisestä, jotka koskevat yhteisön yritysten pääsyä kolmansien maiden markkinoille tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, näiden neuvottelujen mahdollisista tuloksista sekä kaikkien tehtyjen sopimusten käytännön toteuttamisesta.
Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta muuttaa tämän artiklan säännöksiä edellä tarkoitetun kehityksen mukaisesti.
59 artikla
Suhteet kolmansiin maihin rakennusurakoita, hankintoja ja palveluja koskevien hankintasopimusten osalta
1. Jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle yleisistä vaikeuksista, joita niiden yritykset ovat tosiasiallisesti tai oikeudellisesti kohdanneet ja joista ne ovat raportoineet pyrkiessään sopimuspuoliksi palveluhankintoja koskeviin sopimuksiin kolmansissa maissa.
2. Komissio antaa neuvostolle 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä ja sen jälkeen määräajoin kertomuksen palveluhankintojen avautumisesta kolmansissa maissa sekä näiden maiden kanssa käytävien asiaa koskevien neuvottelujen edistymisestä erityisesti Maailman kauppajärjestön puitteissa.
3. Komissio yrittää saada asianomaisen kolmannen maan korjaamaan tilanteen, jos se toteaa 2 kohdassa tarkoitettujen kertomusten tai muiden tietojen perusteella, että palveluja koskevia hankintasopimuksia tehtäessä jokin kolmas maa:
a) ei tarjoa yhteisön yrityksille vastaavaa todellista pääsyä markkinoille kuin yhteisössä tarjotaan näiden kolmansien maiden yrityksille; tai
b) ei myönnä yhteisön yrityksille kansallista kohtelua tai samoja kilpailumahdollisuuksia kuin kotimaisille yrityksille; tai
c) myöntää muiden kolmansien maiden yrityksille edullisemman kohtelun kuin yhteisön yrityksille.
4. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle vaikeuksista, joita niiden yritykset ovat tosiasiallisesti tai oikeudellisesti kohdanneet ja joista ne ovat raportoineet pyrkiessään sopimuspuoliksi hankintasopimuksiin kolmansissa maissa, ja jotka johtuvat liitteessä XXIII lueteltujen kansainvälisen työoikeuden määräysten noudattamatta jättämisestä.
5. Komissio voi milloin tahansa 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ehdottaa, että neuvosto päättäisi keskeyttää palveluhankintoja koskevien sopimusten tekeminen tai rajoittaa sitä päätöksessä määrättäväksi ajaksi:
a) kyseisen kolmannen maan lainsäädännön alaisuuteen kuuluvien yritysten kanssa;
b) edellä a alakohdassa tarkoitettujen yrityksien sidosyritysten kanssa, joiden kotipaikka on yhteisössä, mutta joilla ei ole suoraa ja todellista yhteyttä jäsenvaltion talouteen;
c) yritysten kanssa, jotka tekevät tarjouksia, jotka koskevat kyseisestä kolmannesta maasta peräisin olevia palveluja.
Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä mahdollisimman nopeasti.
Komissio voi ehdottaa näitä toimenpiteitä omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä.
6. Tämä artikla ei rajoita erityisesti Maailman kauppajärjestön puitteissa tehdyistä julkisia hankintoja koskevista kansainvälisistä sopimuksista johtuvia yhteisön velvoitteita kolmansia maita kohtaan.
III OSASTO
SUUNNITTELUKILPAILUIHIN PALVELUJEN ALALLA SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT
60 artikla
Yleissäännös
1. Suunnittelukilpailun järjestämistä koskevien sääntöjen on oltava tämän artiklan 2 kohdan sekä 61 ja 63-66 artiklan mukaiset, ja ne on saatettava suunnittelukilpailuun osallistumisesta kiinnostuneiden saataville.
2. Suunnittelukilpailuun osallistumista ei saa rajoittaa:
a) jäsenvaltion alueeseen tai alueen osaan;
b) sillä perusteella, että sen jäsenvaltion lain mukaan, jossa kilpailu järjestetään, osallistujien on oltava joko luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä.
61 artikla
Kynnysarvot
1. Tätä osastoa sovelletaan suunnittelukilpailuihin, jotka järjestetään osana sellaista palveluja koskevaa hankintamenettelyä, jonka ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa on vähintään 499000 euroa. Tässä kohdassa kynnysarvolla tarkoitetaan palveluhankintoja koskevan sopimuksen ennakoitua arvoa ilman arvonlisäveroa mahdolliset osallistumispalkkiot ja/tai osallistujille maksettavat maksut mukaan lukien.
2. Tätä osastoa sovelletaan kaikkiin suunnittelukilpailuihin, joissa osallistujille annettavien palkintojen ja maksettavien palkkioiden kokonaisarvo on vähintään 499000 euroa.
Tässä kohdassa kynnysarvolla tarkoitetaan palkkioiden ja maksujen kokonaismäärää, mukaan lukien 40 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti myöhemmin mahdollisesti tehtävän palveluhankintoja koskevan sopimuksen ennakoitu arvo ilman arvonlisäveroa, jos hankintayksikkö ei sulje pois tällaista sopimuksen tekoa kilpailuilmoituksessa.
62 artikla
Soveltamisalaan kuulumattomat suunnittelukilpailut
Tätä osastoa ei sovelleta:
1) suunnittelukilpailuihin, jotka järjestetään 20, 21 ja 22 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa palvelusopimusten osalta,
2) suunnittelukilpailuihin, jotka järjestetään asianomaisessa jäsenvaltiossa sellaisen toiminnan harjoittamiseksi, jonka osalta on komission päätöksellä katsottu voitavan soveltaa 30 artiklan 1 kohtaa tai jota voidaan soveltaa kyseisen artiklan 4 kohdan toisen tai kolmannen alakohdan tai sen 5 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti.
63 artikla
Ilmoittamista ja avoimuutta koskevat säännöt
1. Hankintayksiköiden, jotka haluavat järjestää suunnittelukilpailun, on julkaistava kilpailua koskeva ilmoitus. Hankintayksiköiden, jotka ovat järjestäneet suunnittelukilpailun, on annettava sen tulokset tiedoksi ilmoituksella. Kilpailuilmoituksessa on oltava liitteessä XVIII tarkoitetut tiedot, ja suunnittelukilpailun tuloksia koskevassa ilmoituksessa on oltava liitteessä XIX tarkoitetut tiedot komission 68 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistamien vakiolomakkeiden mukaisesti.
Suunnittelukilpailun tuloksia koskeva ilmoitus on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa suunnittelukilpailun päättymisestä edellytyksin, jotka komissio vahvistaa 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Tässä yhteydessä komissio ottaa huomioon tietojen kaupallisen arkaluontoisuuden, jos hankintayksiköt ovat tästä huomauttaneet antaessaan tietoja, jotka koskevat vastaanotettujen hankkeiden ja suunnitelmien määrää, taloudellisten toimijoiden tietoja ja tarjoushintoja.
2. Edellä 44 artiklan 2-8 kohtaa sovelletaan myös suunnittelukilpailua koskeviin ilmoituksiin.
64 artikla
Viestintätavat
1. Kaikkiin suunnittelukilpailuihin liittyviin ilmoituksiin sovelletaan 48 artiklan 1, 2 ja 4 kohtaa.
2. Tiedottamisessa, tietojenvaihdossa ja tietojen tallentamisessa on varmistettava, että kaikkien kilpailuun osallistujien toimittamien tietojen koskemattomuus ja luottamuksellisuus säilyy ja että valintalautakunta saa tietää suunnitelmien ja hankkeiden sisällöstä vasta niiden esittämiselle asetetun määräajan päätyttyä.
3. Suunnitelmien ja hankkeiden sähköiseen vastaanottamiseen käytettäviin laitteisiin sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a) suunnitelmien ja hankkeiden sähköiseen toimittamiseen tarvittavia eritelmiä, myös salausta, koskevien tietojen on oltava asianomaisten osapuolten käytettävissä. Suunnitelmien ja hankkeiden sähköiseen vastaanottamiseen käytettävien laitteiden on lisäksi oltava liitteen XXIV vaatimusten mukaisia;
b) jäsenvaltiot voivat perustaa tai ylläpitää vapaaehtoisuuteen perustuvia akkreditointijärjestelmiä, joilla pyritään parantamaan kyseisiin laitteisiin liittyvien varmennepalvelujen tasoa.
65 artikla
Suunnittelukilpailujen järjestämistä, osallistujien valintaa sekä valintalautakuntaa koskevat säännöt
1. Suunnittelukilpailuja järjestäessään hankintayksiköiden on noudatettava tämän direktiivin säännösten mukaisia menettelyjä.
2. Jos suunnittelukilpailun osallistujien määrä on rajoitettu, hankintayksiköiden on vahvistettava selkeät ja syrjimättömät valintaperusteet. Kaikissa tapauksissa on suunnittelukilpailuun kutsuttava osallistumaan riittävä määrä ehdokkaita todellisen kilpailun varmistamiseksi.
3. Valintalautakuntaan voi kuulua ainoastaan luonnollisia henkilöitä, jotka ovat riippumattomia suunnittelukilpailuun osallistujista. Jos suunnittelukilpailuun osallistujilta vaaditaan tiettyä ammatillista pätevyyttä, vähintään kolmasosalla lautakunnan jäsenistä on oltava sama tai vastaava pätevyys.
66 artikla
Valintalautakunnan päätökset
1. Valintalautakunnan on oltava päätöksissään tai lausunnoissaan riippumaton.
2. Sen on tarkasteltava hakijoiden toimittamia suunnitelmia ja ehdotuksia nimettöminä ja yksinomaan kilpailuilmoituksessa esitetyillä perusteilla.
3. Sen on merkittävä määrittelemänsä hankkeiden paremmuusjärjestys pöytäkirjaan, jonka sen jäsenet allekirjoittavat ja joka on laadittu kunkin hankkeen ansioiden perusteella, ja lisättävä siihen huomautuksensa ja mahdolliset selventämistä vaativat seikat.
4. Nimettömyyden suojaa on noudatettava siihen asti, kun valintalautakunta on antanut lausuntonsa tai tehnyt päätöksensä.
5. Hakijoita voidaan tarvittaessa pyytää vastaamaan valintalautakunnan pöytäkirjaansa merkitsemiin kysymyksiin hankkeisiin liittyvien näkökohtien selventämiseksi.
6. Valintalautakunnan jäsenten ja hakijoiden välisestä vuoropuhelusta on laadittava täydellinen pöytäkirja.
IV OSASTO
TILASTOJA KOSKEVAT VELVOLLISUUDET, TÄYTÄNTÖÖNPANOVALTA JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
67 artikla
Tilastoja koskevat velvollisuudet
1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että komissiolle annetaan vuosittain 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistettavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti jäsenvaltioiden ja liitteissä I-X tarkoitettujen toimialaluokkien mukaan eritelty tilastollinen kertomus niiden tehtyjen hankintasopimusten kokonaisarvosta, jotka ovat arvoltaan 16 artiklassa määriteltyjä kynnysarvoja pienempiä, mutta jotka kuuluisivat tämän direktiivin soveltamisalaan, jollei kynnysarvoja olisi vahvistettu.
2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että liitteiden II, III, V, IX ja X toimialaluokituksen osalta komissiolle annetaan tehtyjä hankintasopimuksia koskeva tilastollinen kertomus edeltävän vuoden osalta viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2004 ja sen jälkeen ennen kunkin vuoden lokakuun 31 päivää 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistettavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Tässä tilastollisessa kertomuksessa on oltava julkisia hankintoja koskevan sopimuksen moitteettoman soveltamisen tarkastamiseksi tarvittavat tiedot.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu velvollisuus luovuttaa tietoja ei koske hankintasopimuksia, joiden kohteena ovat liitteessä XVII A olevan 8 ryhmän mukaiset tutkimus- ja kehittämispalvelut, 5 ryhmän teleliikenteen palvelut, joiden CPV-viitenumerot vastaavat CPC-viitenumeroita 7524, 7525 ja 7526, tai liitteessä XVII B luetellut palvelut.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuilla järjestelyillä on varmistettava, että:
a) hallinnon yksinkertaistamiseksi arvoltaan vähäiset hankintasopimukset voidaan jättää soveltamisalan ulkopuolelle edellyttäen, että tilastojen käyttökelpoisuus ei vaarannu;
b) annettujen tietojen luottamuksellisuus säilyy.
68 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa neuvoston päätöksen 71/306/ETY(31) 1 artiklalla perustettu julkisia hankintoja käsittelevä neuvoa-antava komitea, jäljempänä "komitea".
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
69 artikla
Kynnysarvojen tarkistus
1. Komissio tarkastaa 16 artiklassa vahvistetut kynnysarvot kahden vuoden välein 30 päivästä huhtikuuta 2004 sekä tarkistaa niitä toisen alakohdan osalta tarvittaessa 68 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Näiden kynnysarvojen laskeminen perustuu euron erityisnosto-oikeuksina ilmaistuun ja 1 päivänä tammikuuta voimaan tulevaa tarkistusta edeltävän elokuun viimeisenä päivänä päättyvän 24 kuukauden jakson keskimääräiseen päivänkurssiin. Tällä tavoin tarkistettu kynnysarvo pyöristetään tarvittaessa alaspäin lähimpään tuhanteen euroon laskennan tuloksena saadusta luvusta, jotta varmistetaan julkisia hankintoja koskevassa sopimuksessa määrättyjen voimassa olevien, erityisnosto-oikeuksina ilmaistujen kynnysarvojen noudattaminen.
2. Edellä 1 kohdassa säädetyn tarkistuksen yhteydessä komissio mukauttaa 68 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen 61 artiklassa (suunnittelukilpailut) säädettyjä kynnysarvoja siten, että ne saatetaan palveluja koskeviin hankintasopimuksiin sovellettavan tarkistetun kynnysarvon mukaisiksi.
Edellä 1 kohdan mukaisesti vahvistettujen kynnysarvojen vasta-arvoja niiden jäsenvaltioiden kansallisina valuuttoina, jotka eivät osallistu rahaliittoon, tarkistetaan pääsääntöisesti joka toinen vuosi 1 päivästä tammikuuta 2004 alkaen. Näiden vasta-arvojen laskeminen perustuu kyseisten valuuttojen 1 päivänä tammikuuta voimaan tulevaa tarkistusta edeltävän elokuun viimeisenä päivänä päättyvän 24 kuukauden jakson keskimääräiseen euromääräiseen päivänkurssiin.
3. Komissio julkaisee 1 kohdassa tarkoitetut tarkistetut kynnysarvot ja niiden 2 kohdassa tarkoitetut vasta-arvot kansallisina valuuttoina sekä mukautetut kynnysarvot Euroopan unionin virallisessa lehdessä niiden tarkistusta seuraavan marraskuun alussa.
70 artikla
Muutokset
Komissio voi 68 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen muuttaa:
a) liitteiden I-X hankintayksiköiden luetteloita siten, että ne täyttävät 2-7 artiklassa säädetyt vaatimukset;
b) edellä 41, 42, 43 ja 63 artiklassa mainittujen ilmoitusten laatimista, lähettämistä, vastaanottamista, kääntämistä, kokoamista ja jakelua koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä;
c) ilmoituksissa käytettävän CPV-nimikkeistön yksittäisiin nimikkeisiin tehtävissä erityisissä viittauksissa noudatettavia yksityiskohtaisia sääntöjä;
d) liitteen XVII nimikkeistön viitenumeroita siltä osin kuin direktiivin aineellinen soveltamisala ei siitä muutu, sekä yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ilmoituksissa olevia viittauksia kyseisen nimikkeistön yksittäisiin nimikkeisiin sanotuissa liitteissä lueteltujen palvelujen luokissa;
e) liitteen X nimikkeistön viitenumeroita siltä osin kuin direktiivin aineellinen soveltamisala ei siitä muutu sekä yksityiskohtaisia sääntöjä, jotka koskevat ilmoituksissa olevia viittauksia kyseisen nimikkeistön yksittäisiin nimikkeisiin;
f) liitettä XI;
g) liitteessä XX tarkoitettuja, tietojen toimittamista ja julkaisemista koskevia menettelytapoja teknisen kehityksen vuoksi tai hallinnollisista syistä;
h) liitteessä XXIV olevassa a, f ja g alakohdassa tarkoitettuja sähköisten vastaanottolaitteiden teknisiä yksityiskohtia ja ominaisuuksia;
i) 67 artiklan 3 kohdan mukaisessa yksinkertaistamistarkoituksessa 67 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja tilastoselvitysten soveltamista, laatimista, lähettämistä, vastaanottamista, kääntämistä, kokoamista ja jakelua koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä;
j) 69 artiklan 1 kohdassa ja 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja teknisiä laskentamenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä.
71 artikla
Direktiivin täytäntöönpano
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2006. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
Jäsenvaltiot voivat käyttää hyväkseen enintään 35 kuukauden pituista lisäaikaa ensimmäisessä alakohdassa säädetyn määräajan päättymisen jälkeen pannakseen täytäntöön tarvittavat säännökset tämän direktiivin 6 artiklan noudattamiseksi.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
Edellä 30 artiklan säännöksiä sovelletaan 30 päivästä huhnkuuta 2004.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
72 artikla
Valvontamekanismit
Jäsenvaltioiden on vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/13/ETY(32) mukaisesti taattava tämän direktiivin täytäntöönpano tehokkain, helposti saatavilla olevin ja avoimin mekanismein.
Tätä varten ne voivat muun muassa nimetä tai perustaa riippumattoman viranomaisen.
73 artikla
Kumoaminen
Kumotaan direktiivi 93/38/ETY sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä XXV olevia määräaikoja, joihin mennessä direktiivi on saatettava kansallisen lainsäädännön osaksi.
Viittauksia kumottuihin direktiiveihin pidetään viittauksina tähän direktiiviin, ja ne luetaan liitteessä XXVI olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
74 artikla
Voimaantulo
Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
75 artikla
Osoitus
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Strasbourgissa, 31 päivänä maaliskuuta 2004.