KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 28. juli 1999
om Tysklands statsstøtte til fordel for Everts Erfurt GmbH
(meddelt under nummer K(1999) 3024)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(1999/787/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler, under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I
(1) Ved brev af 23. juli 1996, der blev registreret den 25. juli 1996, informerede Tyskland i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, Kommissionen om, at delstaten Thüringen havde stillet to garantier til rådighed for Everts Erfurt GmbH (i det følgende benævnt Everts). Sagen blev registreret under støttenummer N 593/96. Kommissionen stillede en række supplerende spørgsmål, der blev besvaret ved brev af 19. september 1996 (registreret samme dag). Ved brev af 15. oktober 1996 stillede Kommissionen yderligere spørgsmål, som blev besvaret ved brev af 26. november 1996 (registreret den 27. november 1996) og af 3. december 1996 (registreret den 9. december 1996). Ved brev af 12. december 1996, registreret samme dag, meddelte Tyskland, at delstaten havde erhvervet en passiv kapitalinteresse i den pågældende virksomhed. Kommissionens ønske om yderligere oplysninger af 10. januar 1997 blev besvaret med et brev, der var dateret og registreret den 7. februar 1997. På anmeldelsestidspunktet blev en garanti trukket tilbage, og det blev oplyst, at moderselskabet var gået konkurs. Ved brev af 14. maj 1997 (registreret den 16. maj 1997) blev der anmeldt yderligere finansiel støtte med henblik på at hindre støttemodtagerens efterfølgende konkurs.
(2) På basis af de foreliggende oplysninger besluttede Kommissionen den 2. juli 1997 at indlede en procedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, da den nærede tvivl om, hvorvidt støtten var forenelig med fællesmarkedet. Bilaget til det brev, hvorved procedurens indledning blev meddelt, indeholdt tolv spørgsmål til Tyskland.
(3) De tyske myndigheder blev underrettet om beslutningen om og baggrunden for procedurens indledning ved brev D/6183 af 24. juli 1997, som blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1). Sagen fik derefter nummer C 42/97. Endvidere blev interesserede parter opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.
(4) Tyskland reagerede med to breve af 17. november 1997 (registreret under nummer A/39220 og A/39221 den 18. november 1997) på procedurens indledning den 24. juli 1997. Der blev fremsendt supplerende oplysninger ved brev af 20. maj 1998 (registreret samme dag) og af 26. juni 1998 (registreret den 1. juli 1998).
(5) På basis af de foreliggende oplysninger besluttede Kommissionen den 14. juli 1998 at udvide proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, da den nærede tvivl om, hvorvidt to andre støtteforanstaltninger var forenelige med fællesmarkedet.
(6) De tyske myndigheder blev underrettet om beslutningen og begrundelsen i brev D/7102 af 17. august 1998, som blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(2). Endvidere blev interesserede parter opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsen.
(7) Tyskland reagerede på procedurens indledning ved brev af 9. september 1998, der blev modtaget samme dag. Der blev fremsendt supplerende oplysninger den 11. august 1998 (registreret den 12. august 1998), den 29. januar 1999 (registreret den 1. februar 1999), den 22. april 1999 (registreret den 23. april 1999) og den 10. maj 1999 (registreret samme dag). Den 17. maj 1999 stillede Kommissionen en række supplerede spørgsmål, som blev besvaret af Tyskland ved brev af 31. maj 1999 (registreret den 1. juni 1999), af 10. juni 1999 (registreret den 11. juni 1999) og af 23. juni 1999 (registreret den 8. juli 1999).
(8) Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter, hverken til indledningen eller udvidelsen af proceduren.
II. STØTTEN
A. Everts Erfurt GmbH
(9) Everts producerer og sælger produkter af naturgummi og latex. 95 % af omsætningen stammer fra salg af kondomer og 5 % fra salg af babysutter, medicinske beskyttelseskapper og andre produkter. Selskabet hørte tidligere ind under Treuhandanstalt, men blev den 1. januar 1991 overtaget af Wilhelm Everts KG, Datteln. Selskabet blev privatiseret på grundlag af en offentlig og betingelsesløs udbudsprocedure, hvor den højestbydendes tilbud blev antaget. Der blev ikke ydet støtte i forbindelse med privatiseringen. Everts har på nuværende tidspunkt 117 ansatte.
(10) Tiden efter privatiseringen var vanskelige år for Everts. Efter 1994, hvor den første støtteforanstaltning blev truffet i form af en simpel kaution på 90 %, kunne virksomheden forbedre sin rentabilitet og endog opnå et mindre overskud i 1995. I dette år opstod imidlertid de første problemer i forbindelse med produktionen, og London Int. ophørte med at bestille kondomer hos Everts. Dette resulterede i et stort tab på 1,5 mio. DEM og erstatningskrav på 500000 DEM. Endvidere kunne virksomhedens salgsnet ikke leve op til de markedsøkonomiske krav.
(11) I 1996 gik moderselskabet Wilhelm Everts KG, Datteln, konkurs(3). Ifølge privatiseringskontrakten var selskabet forpligtet til at dække Everts' investeringsomkostninger og øvrige udgifter fra de tidligere år. På grund af moderselskabets konkurs kunne disse tilgodehavender på 8,312 mio. DEM ikke længere honoreres, hvorfor Everts selv fik betydelige problemer. Sparkasse Erfurt, som på daværende tidspunkt var hovedkreditor, og Wilhelm Everts KG, Datteln, besluttede derpå at forsøge at finde en ny investor til Everts. Andelene i Everts med en nominel værdi på 3,3 mio. DEM blev af moderselskabet solgt til det private forvaltningsselskab Dr. Zimmermann & Partner Unternehmensberatungs GmbH (Zimmermann) for 80000 DEM. Zimmermann fik til opgave at tinde en ny investor. Ifølge de tyske myndigheder var det nødvendigt at udskille Everts fra moderselskabet, da konkursbehandlingen af Wilhelm Everts KG, Datteln, havde medført Everts' påfølgende konkurs. Zimmermann var rede til at overtage andelene, da salgsprisen på 80000 DEM lå betydeligt under andelenes nominelle værdi på 3,3 mio. DEM. Zimmermann modtog hverken statsgarantier eller anden støtte i forbindelse med denne overtagelse. Indtil en ny investors overtagelse forblev banklånene hos Sparkasse Erfurt.
(12) Da det tog lang tid, inden der blev fundet en ny investor, og der i denne periode ikke blev gjort noget ved virksomhedens problemer, blev dens økonomiske resultater betydeligt forværret i 1996 og i første halvår af 1997. I 1997 erklærede virksomheden Condomi sig rede til at overtage Everts på betingelse af, at virksomhedens gamle gæld blev indfriet. Som led i en samordnet indsats fra Sparkasse Erfurts og delstaten Thüringens side blev der givet afkald på en del af virksomhedens gæld på ca. 7,35 mio. DEM(4), og Condomi overtog virksomheden i juli 1997. Everts blev omdøbt til Condomi Erfurt Produktionsgesellschaft mbH. Straks efter overtagelsen fik virksomheden et lån på 2,5 mio. DEM fra Kreditanstalt für Wiederaufbau. Condomi gennemførte omstruktureringsplanen fra 1995. Virksomhedens resultater blev allerede bedre i andet halvår af 1997. Allerede i 1998 opnåede virksomheden en betydelig stigning i omsætningen og et mindre overskud.
B. Omstruktureringen
(13) Tyskland har forelagt en liste over de omstruktureringsforanstaltninger, som blev planlagt og gennemført med ydelsen af den første støtte i årene 1993/94. I december 1995 blev disse forskellige foranstaltninger integreret i en sammenhængende omstruktureringsplan. Planen fra 1995 tog sigte på at løse kvalitetsproblemerne og foretage en grundlæggende omorganisering af salgsaktiviteterne. Den nye investor Condomi overtog denne plan i juli 1997 og gennemførte den indtil udgangen af 1997. Virksomheden modtog i løbet af omstruktureringsperioden en række støtteforanstaltninger.
(14) Proceduren blev indledt med hensyn til følgende støtteforanstaltninger(5):
1) 90 % simpel kaution for et beløb på 3,7 mio. DEM fra 1994
2) Passiv kapitalinteresse på 2 mio. DEM fra 1996 fra Thüringens konsolideringsfond
3) Likviditetslån på 700000 DEM fra Thüringens konsolideringsfond for kriseramte virksomheder(6).
(15) Procedurens udvidelse vedrørte følgende foranstaltninger(7):
1) Likviditetslån på 900000 DEM i 1996 som led i låneprogrammet for små og mellemstore virksomheder
2) Lån på 2,5 mio. DEM fra juli 1997 fra Kreditanstalt für Wiederaufbau.
C. Markedsanalyse
(16) Mens der i begyndelsen af 1990'erne var tale om en mindre overkapacitet på kondommarkedet, kan det af de foreliggende oplysninger udledes, at situationen blev bedre i midten af 1990'erne, og at markedet i de senere år har været præget af vækst. Ifølge Global Strategics årsberetning fra juni 1998 er kondommarkedet i den senere tid steget med 4 % på årsbasis. Everts havde en årlig produktionskapacitet på 66 mio. kondomer i 1994 og på 88 mio. mellem 1995 og 1997, dvs. i den primære omstruktureringsperiode(8). Den samlede afsætning på det europæiske kondommarked udgjorde ca. 900 mio. DEM i 1995. Med en omsætning på ca. 10 mio. DEM opnåede Everts en markedsandel på 1,1 % i 1995 (der foreligger ingen nyere oplysninger for det europæiske marked).
(17) Kondommarkedet i Fællesskabet synes at have en oligopolistisk struktur: Ifølge de tyske myndigheder tegner London International-koncernen sig for 30 % af afsætningen i Tyskland, 80 % i Det Forenede Kongerige, 61 % i Italien, 31 % i Frankrig og 38 % i Spanien. Virksomheden Mapa har i Tyskland en markedsandel på 38 %, og virksomheden Artsana har i Spanien en markedsandel 44 %. I Italien tegner to andre store virksomheder sig for en markedsandel på henholdsvis 20 % og 16 %. Ifølge markedsrapporten fra OTC News fra august 1997 tegnede de tre hovedmærker sig for 56 % af det tyske marked.
(18) Støttemodtageren har sin virksomhed i Thüringen, en delstat med en arbejdsløshed på 18 %. Regionen er berettiget til regionalstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).
III. VURDERING
A. Størrelsen af de støtteforanstaltninger, der skal godkendes
(19) Everts modtog en række støtteforanstaltninger som led i sin omstrukturering (se afsnit II.B). Efter procedurens indledning og udvidelse viste det sig, at disse foranstaltninger ikke er omfattet af godkendte ordninger, hvorfor de skal betragtes som ad hoc-støtte. Undtagen med hensyn til lånet på 2,5 mio. DEM fra Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) har Tyskland ikke gjort indsigelse mod Kommissionens opfattelse i denne henseende. I punkt 22, 23 og 24 undersøges det derfor indgående, om dette lån var omfattet af en godkendt ordning.
(20) Med hensyn til det likviditetslån på 900000 DEM, der blev ydet i 1996 på grundlag af låneprogrammet for SMV, havde Kommissionen indledt en procedure mod hele programmet(9). Med denne beslutning fastsættes det derfor ikke, om lånet var dækket af det nævnte program: Da der er mulighed for, at Kommissionen på et senere tidspunkt når frem til, at låneprogrammet for SMV ikke er foreneligt med fællesmarkedet(10), omfattes lånet af vurderingen af eventuelle undtagelser for støtteforanstaltninger.
(21) Det skal endvidere vurderes, om Sparkasse Erfurts gældseftergivelse i 1997 udgør støtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
a) Lån fra Kreditanstalt für Wiederaufbau
(22) I forbindelse med procedurens udvidelse viste det sig, at lånet fra KfW på 2,5 mio. DEM ikke var foreneligt med "Liquiditätshilfeprogramm" (NN 37/95), da Everts højst sandsynlig var en kriseramt virksomhed på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet. Program NN 37/95 tager sigte på at stille de nødvendige midler til rådighed for virksomheder, som ikke råder over tilstrækkelig likviditet, således at de kan udvide deres aktiviteter. Tyskland gav imidlertid ved brev af 4. december 1995 udtrykkeligt tilsagn om, at kriseramte virksomheder, som falder ind under Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder(11) (i det følgende benævnt rammebestemmelserne), ikke kan opnå støtte under dette program.
(23) Som reaktion på udvidelsen af proceduren har Tyskland gjort gældende over for Kommissionen, at Everts på det tidspunkt, hvor lånet fra KfW blev ydet, ikke var en kriseramt virksomhed, da den kort tid forinden var blevet overtaget af den nye investor Condomi. Efter Tysklands opfattelse havde virksomhedens status ændret sig alene med den nye investors overtagelse.
(24) En række forhold giver imidlertid anledning til at rejse tvivl om denne vurdering: Pr. 30. juni 1997 havde den gamle Everts-virksomhed et tab på 3 mio. DEM i første halvår. En måned senere blev virksomheden overtaget af den nye investor, og lånet fra KfW blev straks derefter ydet. Everts' problemer skyldtes ikke blot den store gældsbyrde, men også en urentabel drift, da driftstabene alene i de seks første måneder af 1997 udgjorde ca. 2 mio. DEM ved en omsætning på kun ca. 3 mio. DEM. Selv om Everts fremtidsperspektiver formentlig blev bedre som følge af overtagelsen, kan påstanden om, at virksomhedens problemer blev løst alene på grund af, at der var fundet en ny investor, imidlertid ikke godtages. På baggrund heraf ser det ud til, at lånet fra KfW snarere hjalp en kriseramt virksomhed end støttede udvidelsen af dens aktiviteter ved at tilføre ny likviditet. Lånet fra KfW blev således ikke ydet på grundlag af en godkendt ordning, og skal derfor som alle øvrige støtteforanstaltninger til fordel for Everts vurderes som ad hoc-støtte.
b) Sparkasse Erfurts eftergivelse af gæld
(25) Der rejser sig det spørgsmål, om Sparkasse Erfurts eftergivelse af gæld i forbindelse med Condomis overtagelse af virksomheden udgjorde statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(26) I midten af 1997 havde Sparkasse Erfurt tilgodehavender hos Everts på 15135325 DEM. Efter at der var fundet en ny investor, blev der som led i en samordnet indsats givet afkald på en del af virksomhedens gæld. Mens Sparkasse Erfurt gav afkald på 7,351 mio. DEM, blev delstatsgarantien på 3,116 mio. DEM iværksat, og der blev givet afkald på tilbagebetalingen af den passive kapitalinteresse på 2 mio. DEM. Da Sparkasse Erfurt er en offentligretlig institution, kan der være tale om statsstøtte i forbindelse med denne gældseftergivelse. Tyskland har over for Kommission udtrykkeligt tilkendegivet, at det var mindre tabsgivende for sparekassen, at den gav afkald på tilbagebetalingen af en del af lånet, end at Everts gik konkurs. På grundlag af gældseftergivelsen kunne Sparkasse Erfurt nemlig sikre et beløb på 7,784 mio. DEM. I tilfælde af en konkurs var det kun ejerpantet til en værdi af 2-2,5 mio. DEM(12) og delstatens Thüringens garanti på 3,116 mio. DEM, der ville kunne realiseres. Den passive kapitalinteresse fra Thüringens konsolideringsfond på 2 mio. DEM tjente nemlig ikke som sikkerhed for gælden til Sparkasse Erfurt. Konsolideringsfonden var kun rede til at give afkald på dette beløb i en samordnet indsats, hvis alle øvrige kreditorer ville give afkald på en del af deres tilgodehavender, for at virksomheden kunne overleve. I perioden mellem søgningen efter en ny investor i 1996 og Condomis overtagelse af virksomheden i midten af 1997 ydede sparekassen ikke Everts nye lån. Det kan således lægges til grund, at sparekassen har udvist samme adfærd som en privat investor, og at gældseftergivelsen ikke udgjorde støtte.
c) Den ad hoc-støtte, der skal undersøges som led i denne beslutning
(27) Følgende støtteforanstaltninger til et beløb af i alt 9,1 mio. DEM skal som led i denne beslutning undersøges som ad hoc-støtte:
a) 90 % simpel kaution for et beløb på 3,7 mio. DEM fra 1994
b) passiv kapitalinteresse på 2 mio. DEM fra 1996 fra Thüringens konsolideringsfond
c) lån på 2,5 mio. DEM fra juli 1997 fra Kreditanstalt für Wiederaufbau
d) likviditetslånet på 900000 DEM som led i låneprogrammet for SMV.
(28) Likviditetslånet på 700000 DEM fra konsolideringsfonden for kriseramte virksomheder blev ikke ydet og skal således ikke betragtes som støtte og heller ikke omfattes af beslutningen.
B. Anvendelse af undtagelsesbestemmelserne
(29) De nye støtteforanstaltninger fra BvS og delstaten Thüringen blev anmeldt som omstruktureringssøtte, hvorfor EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), skal lægges til grund, hvorefter "støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse" kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet, da hovedformålet med støtten er at omstrukturere en kriseramt virksomhed. En sådan støtte kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet, hvis kriterierne i rammebestemmelserne er opfyldt.
(30) For at Kommissionen kan vurdere en støtteforanstaltning i henhold til rammebestemmelserne, skal omstruktureringsplanen opfylde følgende betingelser:
Genoprettelse af virksomhedens rentabilitet
(31) Det er en grundlæggende betingelse, at omstruktureringsplanen inden for et rimeligt tidsrum og på basis af en realistisk vurdering af virksomhedens fremtidige driftsvilkår skal kunne gøre virksomheden sund og rentabel på længere sigt. Principielt må omstruktureringsstøtte kun ydes én gang.
(32) Virksomhedens negative udvikling tidligere skyldtes hovedsagelig moderselskabets konkurs, som ikke kunne forudses. På nuværende tidspunkt kan Everts' finansielle situation betegnes som meget gunstig, da virksomheden vedvarende har øget omsætningen og forbedret rentabiliteten (se nedenstående tabel). Denne gunstige udvikling i virksomheden skyldtes for en stor dels vedkommende den nye investors knowhow på salgsområdet og den forbedrede produktkvalitet. I 1999 forventer virksomheden en yderligere betydelig stigning i omsætningen. På baggrund heraf kan den pågældende betingelse i rammebestemmelserne betragtes om opfyldt.
TABELPOSITION
Urimelige konkurrencefordrejende virkninger
(33) Det er desuden en betingelse for godkendelse af omstruktureringsstøtte, at der træffes foranstaltninger for i videst muligt omfang at opveje støttens skadelige virkninger på konkurrenterne. I modsat fald vil støtten være i strid med den fælles interesse og ikke være omfattet af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).
(34) Da Everts er en SMV med en lille markedsandel, og der ikke er overskudskapacitet på det relevante marked, kan det ikke lægges til grund, at støtten anvendes til aggressive aktiviteter og medfører urimelige konkurrencefordrejende virkninger. I betragtning af den temmelig problematiske markedsstruktur kan tilstedeværelsen af endnu en konkurrent have positive indvirkninger på konkurrencevilkårene. Denne betingelse i rammebestemmelserne er således også opfyldt.
Støtte i forhold til omstruktureringsomkostninger og -fordele
(35) Støttens størrelse og intensitet skal være begrænset til det for omstruktureringen strengt nødvendige minimum og stå i et rimeligt forhold til de fordele, der forventes fra Fællesskabets synspunkt. Det forventes derfor af støttemodtagerne, at de yder et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen af egne midler eller gennem finansiering udefra.
(36) Siden 1993 har de to nye investorer tilført midler på i alt 5,2 mio. DEM (heraf 1,5 mio. DEM fra den nye investor Condomi)(13). Sparkasse Erfurt stillede lån på 15135325 DEM til rådighed. Som nævnt betragtes dennes gældseftergivelse på 7,35 mio. DEM ikke som støtte. Der fremkommer således et ikke ubetydeligt bidrag fra investorens side på 69 %. Selv hvis det samlede lån fra Sparkasse Erfurt eller dennes gældseftergivelse på 7,351 mio. DEM blev betragtet som støtte, ville investorens bidrag alligevel udgøre henholdsvis 17,6 % og 42,6 %. Når man tager hensyn til, at Everts er en SMV, kan begge beløb betragtes som betydelige.
(37) Kommissionen konkluderer, at også denne bestemmelse i rammebestemmelserne er opfyldt.
Engangsforanstaltning
(38) Da der blev ydet støtte på tre forskellige tidspunkter i 1994, 1996 og 1997, drejer det sig klart om gentagne støttetildelinger. Der skal i den forbindelse imidlertid tages højde for, at omstruktureringen af Everts er sket kontinuerlig, og at omstruktureringsforanstaltningerne fra 1994 blev integreret i omstruktureringsplanen fra 1995. Everts havde været i stand til at genoprette rentabiliteten på grundlag af denne plan, hvilket fremgår af, at den nye investor Condomi i det væsentlige gennemførte planen i 1997. Begivenheder, som Everts ikke var herre over, dvs. konkursen hos det daværende moderselskab Wilhelm Everts KG, Datteln, gjorde imidlertid, at denne plan ikke kunne gennemføres på daværende tidspunkt. Da moderselskabet ikke kunne opfylde sine forpligtelser over for Everts, blev hele omstruktureringsplanen bragt i fare. På grundlag af den passive kapitalinteresse fra 1996 og lånet fra KfW i 1997 var den nye investor Condomi rede til at overtage Everts og gennemføre omstruktureringsplanen. De gentagne støttetildelinger er derfor berettigede, da de skyldtes eksterne faktorer.
(39) Denne betingelse i rammebestemmelserne er således også opfyldt.
IV. KONKLUSION
(40) Kommissionen konstaterer, at Tyskland har ydet støtte på 9,1 mio. DEM i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. I betragtning af, at omstruktureringsplanen har genoprettet den støttemodtagende virksomheds rentabilitet, og at Everts er en SMV, og på baggrund af konkurrencevilkårene på dette marked kan denne støtte imidlertid betragtes som forenelig med fællesmarkedet -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Tysklands statsstøtte til fordel for Everts Erfurt GmbH til et beløb af 4652756,12 EUR (9,1 mio. DEM) er forenelig med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juli 1999.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 28 päivänä heinäkuuta 1999,
Saksan liittotasavallan tuesta Everts Erfurt GmbH:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3024)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(1999/787/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I
1) Saksa ilmoitti komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti kahdesta Thüringenin osavaltion Everts Erfurt GmbH:lle (jäljempänä "Everts") myöntämästä takauksesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 päivätyllä ja 25 päivänä heinäkuuta 1996 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Toimenpide kirjattiin tueksi N:o 593/96. Komissio esitti lisäkysymyksiä, joihin vastattiin 19 päivänä syyskuuta 1996 päivätyllä (ja saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. Komissio esitti lisäkysymyksiä 15 päivänä lokakuuta 1996 päivätyssä kirjeessä, joihin vastattiin 26 päivänä marraskuuta 1996 päivätyllä (ja 27 päivänä marraskuuta 1996 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä sekä 3 päivänä joulukuuta 1996 päivätyllä (ja 9 päivänä joulukuuta 1996 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. Saksa ilmoitti 12 päivänä joulukuuta 1996 päivätyllä ja saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että osavaltio oli hankkinut kyseisestä yrityksestä äänettömän osakkuuden. Saksa vastasi komission 10 päivänä tammikuuta 1997 esittämään uuteen tietojensaantipyyntöön 7 päivänä helmikuuta 1997 päivätyllä ja saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Samaan aikaan peruttiin takaus ja ilmoitettiin emoyhtiön konkurssista. Lisärahoitustuesta, jonka tarkoituksena oli estää tuensaajayrityksen joutuminen konkurssiin, ilmoitettiin 14 päivänä toukokuuta 1997 päivätyllä (ja 16 päivänä toukokuuta 1997 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.
2) Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio päätti 2 päivänä heinäkuuta 1997 aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska se piti tukitoimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille kyseenalaisena. Menettelyn aloittamista koskevan kirjeen liitteenä komissio esitti Saksalle 12 kysymystä.
3) Menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja sen perusteista ilmoitettiin Saksan viranomaisille 24 päivänä heinäkuuta 1997 päivätyllä kirjeellä D/6183; kirjeen sisältö julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). Vastaavasti komissio muutti asian numeroksi C 42/97. Lisäksi muita asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.
4) Saksa otti kantaa 24 päivänä heinäkuuta 1997 tapahtuneeseen menettelyn aloittamiseen kahdella 17 päivänä marraskuuta 1997 päivätyllä (ja 18 päivänä marraskuuta 1997 asiakirjanumeroilla A/39220 ja A/39221) komissioon saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Saksa toimitti lisätietoja 20 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä (ja saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä sekä 26 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyllä (ja 1 päivänä heinäkuuta 1998 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.
5) Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio päätti 14 päivänä heinäkuuta 1998 laajentaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä, koska se piti kahden muun tukitoimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille kyseenalaisena.
6) Menettelyn laajentamista koskevasta päätöksestä ja sen perusteista ilmoitettiin Saksan viranomaisille 17 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä D/7102; kirjeen sisältö julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Lisäksi asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.
7) Saksa otti kantaa menettelyn laajentamiseen 9 päivänä syyskuuta 1998 päivätyllä ja saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Se esitti lisää huomautuksia 11 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä (ja 12 päivänä elokuuta 1998 saapuneeksi kirjatulla), 29 päivänä tammikuuta 1999 päivätyllä (ja 1 päivänä helmikuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla), 22 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyllä (ja 23 päivänä huhtikuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla) sekä 10 päivänä toukokuuta 1999 päivätyllä (ja saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. Komissio esitti 17 päivänä toukokuuta 1999 lisäkysymyksiä, joihin Saksa vastasi 31 päivänä toukokuuta 1999 päivätyllä (ja 1 päivänä kesäkuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla), 10 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä (ja 11 päivänä kesäkuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla) sekä 23 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä (ja 8 päivänä heinäkuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.
8) Muut asianomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamisesta eikä sen laajentamisesta.
II TUKI
A Everts Erfurt GmbH
9) Everts valmistaa ja myy luonnonkumista ja lateksista valmistettuja tuotteita. Kondomien myynnin osuus liikevaihdosta on 95 prosenttia ja tuttien, lääketieteessä käytettävien muovisten suojapakkausten ja muiden osuus viisi prosenttia. Yritys oli aiemmin Treuhandanstalt-viraston omistuksessa ja myytiin 1 päivänä tammikuuta 1991 länsisaksalaiselle, Dattelnissa sijaitsevalle Wilhelm Everts KG -nimiselle yritykselle. Yritys yksityistettiin noudattaen avointa ja rajoittamatonta tarjouskilpailumenettelyä, jossa suurin tarjous hyväksyttiin. Yksityistämisen yhteydessä ei myönnetty tukia. Evertsin palveluksessa on nykyisin 117 työntekijää.
10) Yksityistämisen jälkeiset vuodet olivat Evertsille vaikeita. Vuonna 1994 toteutetun ensimmäisen tukitoimenpiteen eli 90-prosenttisen täytetakauksen jälkeen yritys pystyi parantamaan kannattavuuttaan ja saavuttamaan jopa hieman voittoa vuonna 1995. Kyseisenä vuotena kuitenkin ilmenivät ensimmäiset tuotantovaikeudet, minkä vuoksi London Int. lopetti kondomien tilaamisen Evertsiltä. Tästä aiheutui huomattavat, 1,5 miljoonan Saksan markan tappiot ja 500000 Saksan markan vahingonkorvausvaatimukset. Yrityksen myyntiverkosto ei myöskään vastannut markkinatalouden vaatimuksia.
11) Dattelnissa sijaitseva emoyhtiö Wilhelm Everts KG teki konkurssin vuonna 1996(3). Yksityistämissopimuksen mukaan sen velvollisuutena oli vastata edellisvuosina syntyneistä Evertsin investointikustannuksista ja muista kuluista. Emoyhtiön konkurssin vuoksi kyseisiä 8,312 miljoonan Saksan markan saatavia ei enää kyetty hoitamaan, minkä vuoksi Everts itse joutui suuriin vaikeuksiin. Sparkasse Erfurt, joka oli tuolloin tärkein velkoja, ja Wilhelm Everts KG päättivät tämän vuoksi pyrkiä löytämään Evertsille uuden sijoittajan. Emoyhtiö myi nimellisarvoltaan 3,3 miljoonan Saksan markan Everts-osakkeet 80000 Saksan markalla Dr. Zimmermann & Partner Unternehmensberatungs GmbH -yksityisyritykselle (jäljempänä "Zimmermann"), jonka tehtävänä on toimia uskottuna miehenä ja löytää yritykselle uusi sijoittaja. Saksan mukaan oli välttämätöntä irrottaa Everts emoyhtiöstä, sillä Wilhelm Everts KG:n konkurssi olisi vienyt Evertsinkin konkurssiin. Zimmermann oli valmis ostamaan osakkeet, sillä 80000 Saksan markan myyntihinta oli huomattavasti 3,3 miljoonan Saksan markan nimellishintaa alhaisempi. Zimmermann ei saanut osakkeiden ostoon valtiontakauksia eikä muutakaan tukea. Uuden sijoittajan löytymiseen asti pankkisitoumukset pysyivät ennallaan Sparkasse Erfurtissa.
12) Koska uuden sijoittajan löytyminen kesti huomattavan kauan ja koska yrityksen vaikeuksiin ei tänä aikana puututtu, yrityksen taloudellinen tulos heikkeni tuntuvasti vuonna 1996 ja vuoden 1997 alkupuoliskolla. Lopulta vuonna 1997 Condomi-niminen yritys ilmoitti olevansa halukas ostamaan Evertsin sillä ehdolla, että yrityksen vanhoja velkoja lyhennetään. Sparkasse Erfurtin ja Thüringenin osavaltion kesken sovitun menettelyn mukaisesti (noin 7,35 miljoonan Saksan markan osa yrityksen veloista annettiin anteeksi(4), jonka ansiosta Condomi osti yrityksen heinäkuussa 1997. Evertsin uudeksi nimeksi tuli Condomi Erfurt Produktionsgesellschaft mbH. Heti tämän jälkeen yritys sai 2,5 miljoonan Saksan markan lainan Kreditanstalt für Wiederaufbau -nimiseltä luottolaitokselta. Condomi pani vuonna 1995 laaditun rakenneuudistussuunnitelman täytäntöön. Yrityksen tulokset paranivat jo vuoden 1997 toisella puoliskolla. Vuonna 1998 yritys onnistui jo kasvattamaan liikevaihtoaan merkittävästi ja tuottamaan hieman voittoa.
B Rakenneuudistus
13) Saksa on esittänyt luettelon rakenneuudistustoimenpiteistä, jotka suunniteltiin ja toteutettiin ensimmäisen tuen myöntämisen yhteydessä 1993-1994. Joulukuussa 1995 nämä toimenpiteet koottiin yhtenäiseksi rakenneuudistussuunnitelmaksi. Vuoden 1995 suunnitelmalla pyrittiin ratkaisemaan laadulliset ongelmat ja uudistamaan myyntitoiminnan rakenne perusteellisesti. Uusi sijoittaja Condomi otti heinäkuussa vastuulleen suunnitelman täytäntöönpanon, joka saatiin päätökseen vuoden 1997 loppuun mennessä. Yritys sai rakenneuudistuksen kuluessa useita tukia.
14) Menettelyn aloittaminen koski seuraavia tukitoimenpiteitä(5):
1. vuonna 1994 myönnetty 90 prosentin täytetakaus, jonka arvo on 3,7 miljoonaa Saksan markkaa;
2. Thüringenin osavaltion konsolidointirahaston vuonna 1996 hankkima kahden miljoonan Saksan markan äänetön osakkuus;
3. Thüringenin osavaltion vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitetun konsolidointirahaston myöntämä 700000 Saksan markan maksuvalmiuslaina(6).
15) Menettelyn laajentaminen koski seuraavia toimenpiteitä(7):
1. pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan lainaohjelman perusteella vuonna 1996 myönnetty 900000 Saksan markan maksuvalmiuslaina
2. Kreditanstalt für Wiederaufbaun heinäkuussa 1997 myöntämä 2,5 miljoonan Saksan markan laina.
C Markkina-analyysi
16) Kondomimarkkinoilla oli 1990-luvun alussa lievää ylikapasiteettia, mutta käytettävissä olevien tietojen perusteella tilanne parani 1990-luvun puolivälissä ja viime vuosina markkinoilla on ollut havaittavissa kasvusuuntaus. Global Strategicin kesäkuussa 1998 julkaiseman toimintakertomuksen mukaan kondomimarkkinoiden vuotuinen kasvu on viime aikoina ollut neljän prosentin luokkaa. Evertsin vuosituotantokapasiteetti oli 66 miljoonaa kondomia vuonna 1994 ja 88 miljoonaa kondomia vuosina 1995-1997, joka oli rakenneuudistuksen tärkein vaihe(8). Euroopan kondomimarkkinoiden kokonaismyynnin arvo vuonna 1995 oli 900 miljoonaa Saksan markkaa. Everts, jonka liikevaihto oli noin kymmenen miljoonaa Saksan markkaa, saavutti 1,1 prosentin markkinaosuuden vuonna 1995 (Euroopan markkinoista ei ole käytettävissä uudempia tietoja).
17) Yhteisön kondomimarkkinoilla vallitsee ilmeinen oligopoli: Saksan toimittamien tietojen mukaan London International -yhtymän markkinaosuus on Saksassa 30 prosenttia, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 80 prosenttia, Italiassa 61 prosenttia, Ranskassa 31 prosenttia ja Espanjassa 38 prosenttia. Mapa-nimisellä yrityksellä on Saksassa 30 prosentin markkinaosuus, Artsana-nimisellä yrityksellä puolestaan Espanjassa 44 prosentin markkinaosuus. Italiassa kahdella seuraavaksi suurimmalla yrityksellä on 20 prosentin ja 16 prosentin markkinaosuudet. OTC Newsin elokuussa 1997 julkaiseman toimintakertomuksen mukaan 56 prosenttia Saksan kondomimarkkinoista jakautui kolmen suurimman merkin kesken.
18) Tuensaajayritys on sijoittautunut Thüringenin osavaltioon, jonka työttömyysaste on 18 prosenttia. Alueelle voidaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla myöntää aluetukea.
III ARVIOINTI
A Hyväksyttävän tuen määrä
19) Everts sai rakenneuudistuksensa aikana useita tukia (katso II.B jakso). Menettelyn aloittamisen ja laajentamisen jälkeen kävi ilmi, että kyseisiä tukitoimenpiteitä ei ollut toteutettu hyväksyttyjen järjestelyjen osana, joten niitä on pidettävä tilapäisinä tukina. Lukuun ottamatta Kreditanstalt für Wiederaufbaun (jäljempänä "KfW") myöntämää 2,5 miljoonan Saksan markan lainaa Saksa ei ole vastustanut tätä komission näkemystä. Tämän vuoksi 22, 23 ja 24 kohdassa tarkastellaan yksityiskohtaisesti, kuuluiko kyseinen laina hyväksytyn järjestelyn piiriin.
20) Pk-yrityksiä koskevan lainaohjelman mukaisesti vuonna 1996 myönnetyn 900000 Saksan markan maksuvalmiuslainan vuoksi komissio oli aloittanut koko ohjelmaa koskevan menettelyn(9). Sen vuoksi tässä päätöksessä ei pyritä selvittämään, kuuluiko kyseinen laina mainitun ohjelman piiriin. Koska on mahdollista, että komissio myöhemmin toteaa pk-yrityksiä koskevan lainaohjelman yhteismarkkinoille soveltumattomaksi(10), laina sisällytetään tukitoimenpiteitä koskevien mahdollisten poikkeusten arviointiin.
21) Lisäksi on selvitettävä, onko Sparkasse Erfurtin luopuminen vuoden 1997 saatavistaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.
a) Kreditanstalt für Wiederaufbaun myöntämä laina
22) Menettelyn laajentamisen yhteydessä kävi ilmi, että KfW:n myöntämä 2,5 miljoonan Saksan markan laina ei ollut maksuvalmiustukiohjelman (NN 37/95) mukainen, koska on erittäin todennäköistä, että Everts oli lainan myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys. Ohjelmalla NN 37/95 on tarkoitus antaa varoja toiminnan laajentamiseen yrityksille, joiden maksuvalmius on puutteellinen. Saksa on kuitenkin nimenomaisesti todennut 4 päivänä joulukuuta 1995 päivätyssä kirjeessä, että vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa(11) (jäljempänä "suuntaviivat") tarkoitetuille yrityksille ei voida myöntää kyseisen ohjelman mukaista tukea.
23) Menettelyn aloittamisesta komissiolle antamassaan vastauksessa Saksa katsoi, että KfW-lainan myöntämisen aikoihin Everts ei ollut vaikeuksissa oleva yritys, koska uusi sijoittaja eli Condomi oli ostanut sen hieman aiemmin. Saksan mielestä yrityksen asema oli muuttunut jo siksi, että uusi sijoittaja oli ottanut sen haltuunsa.
24) Tämä näkemys on kuitenkin tiettyjen seikkojen vuoksi kyseenalainen. Vanha Everts-yritys teki kolmen miljoonan Saksan markan tappiot 30 päivänä kesäkuuta 1997 päättyvänä puolivuotiskautena. Kuukautta myöhemmin uusi sijoittaja osti yrityksen, minkä jälkeen sille myönnettiin välittömästi KfW-laina. Evertsin vaikeudet eivät johtuneet ainoastaan velkaantuneisuudesta vaan myös kannattamattomasta toiminnasta, sillä pelkästään vuoden 1997 alkupuoliskolla liiketappiot olivat noin kaksi miljoonaa Saksan markkaa ja liikevaihto vain noin kolme miljoonaa Saksan markkaa. Vaikka Evertsin tulevaisuudennäkymät vaikuttivat suotuisammilta uuden sijoittajan hallussa, väitettä, jonka mukaan yrityksen ongelmat ratkeavat pelkästään uuden sijoittajan ansiosta, ei voida pitää vakuuttavana. Näin ollen on pikemminkin syytä olettaa, että KfW-lainalla autettiin vaikeuksissa olevaa yritystä eikä edistetty sen liiketoiminnan laajentumista uusien käteisvarojen avulla. KfW-lainaa ei siis myönnetty hyväksytyn järjestelyn perusteella, minkä vuoksi se ja kaikki muut Evertsin hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet on arvioitava tilapäisinä tukina.
b) Sparkasse Erfurtin luopuminen saatavistaan
25) On syytä tarkastella, oliko Sparkasse Erfurtin luopuminen saatavistaan Condomin tekemän yritysoston yhteydessä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
26) Vuoden 1997 puolivälissä Sparkasse Erfurtilla oli Evertsiltä 15135325 Saksan markan saatavat. Kun yritykselle oli löydetty uusi sijoittaja, osa yrityksen veloista annettiin yhteisesti sovitun menettelyn mukaisesti anteeksi: Sparkasse Erfurt luopui 7,351 miljoonan Saksan markan saatavista, osavaltion myöntämä 3,116 miljoonan Saksan markan takaus otettiin käyttöön ja kahden miljoonan Saksan markan suuruisen äänettömän osakkuuden takaisinperinnästä luovuttiin. Koska Sparkasse on julkisoikeudellinen laitos, saatavista luopuminen voi olla valtiontukea. Saksa on nimenomaisesti esittänyt komissiolle, että luopuminen lainan osan takaisinperinnästä oli Sparkassen kannalta vähemmän tappiollista kuin Evertsin konkurssi. Saatavista luopumisen avulla Sparkasse Erfurtin oli mahdollista varmistaa, että se saa takaisin 7,784 miljoonaa Saksan markkaa. Sen sijaan konkurssitapauksessa sen olisi ollut mahdollista saada takaisin ainoastaan 2-2,5 miljoonan Saksan markan arvoinen kiinnitysluoton vakuus(12) sekä Thüringenin osavaltion myöntämä 3,116 miljoonan Saksan markan takaus. Thüringenin osavaltion konsolidointirahaston hankkima kahden miljoonan Saksan markan äänetön osakkuus ei vaikuttanut Sparkasse Erfurtin sitoumuksiin: konsolidointirahasto oli ainoastaan valmis mitätöimään sopimuksen yhteisesti sovittavalla tavalla, mikäli kaikki muut velkojat luopuvat omista saatavistaan, jotta yrityksen toiminta voisi jatkua. Vuodesta 1996, jolloin uutta sijoittajaa etsittiin, vuoden 1997 puoliväliin, jolloin Condomi osti Evertsin, Sparkasse ei myöntänyt Evertsille yhtään uutta lainaa. Näin ollen voidaan katsoa, että Sparkasse toimi yksityisen sijoittajan tavoin ja että saatavista luopuminen ei ollut tukea.
c) Tässä päätöksessä tutkittavat tilapäistuet
27) Tässä päätöksessä on tutkittava seuraavat, yhteensä 9,1 miljoonan Saksan markan tuet tilapäisinä tukina:
a) vuonna 1994 myönnetty 90 prosentin täytetakaus, jonka arvo on 3,7 miljoonaa Saksan markkaa;
b) Thüringenin osavaltion konsolidointirahaston vuonna 1996 hankkima kahden miljoonan Saksan markan äänetön osakkuus;
c) Kreditanstalt für Wiederaufbaun heinäkuussa 1997 myöntämä 2,5 miljoonan Saksan markan laina;
d) pk-yrityksiä koskevan lainaohjelman perusteella myönnetty 900000 Saksan markan maksuvalmiuslaina.
28) Vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoitetun konsolidointirahaston 700000 Saksan markan lainaa ei lopulta myönnetty, joten sitä ei ole tarpeen arvioida tukena eikä myöskään sisällyttää tähän päätökseen.
B Poikkeusmääräysten soveltaminen
29) BvS:n ja Thüringenin osavaltion myöntämät uudet tuet ilmoitettiin rakenneuudistustukina, joten on mahdollista soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa, jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää "tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla", koska tuen päätavoitteena on vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistus. Tällaista tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos suuntaviivoissa asetetut edellytykset täyttyvät.
30) Jotta komissio voi arvioida tuen suuntaviivojen mukaisesti, rakenneuudistussuunnitelman on täytettävä seuraavat edellytykset:
Elinkelpoisuuden palauttaminen
31) Kaikkia rakenneuudistussuunnitelmia koskeva perusedellytys on, että niiden on palautettava yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus ja elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa ja sen tuleviin toiminnan edellytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella. Periaatteessa rakenneuudistustukea saa myöntää ainoastaan kerran.
32) Yrityksen aiempi negatiivinen kehitys johtui ensisijaisesti emoyhtiön odottamattomasta konkurssista. Evertsin nykyistä rahoitusasemaa voidaan pitää erittäin hyvänä, sillä yrityksen liikevaihto on kasvanut ja sen kannattavuus parantunut jatkuvasti (katso jäljempänä oleva taulukko). Yrityksen suotuisa kehitys on olennaisesti uuden sijoittajan myyntitaitojen ja parantuneen tuotteiden laadun ansiota. Vuonna 1999 yritys odottaa jälleen huomattavaa liikevaihdon kasvua. Näin ollen suuntaviivojen edellytysten voidaan katsoa täyttyvän tältä osin.
TAULUKON PAIKKA
Kilpailun perusteettoman vääristymisen välttäminen
33) Lisäedellytys rakenneuudistustuen myöntämiselle on, että toimenpiteitä toteutetaan siten, että ne mahdollisimman vähän vaikuttavat haitallisesti kilpailijoihin. Muutoin tuki on ristiriidassa yhteisen edun kanssa eikä sille voida myöntää poikkeusta 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.
34) Koska Everts on pk-yritys, jonka markkinaosuus on pieni, ja koska merkityksellisillä markkinoilla ei ole ylikapasiteettia, ei voida katsoa, että tukea käytettäisiin aggressiiviseen toimintaan markkinoilla ja että tuki johtaisi kilpailun perusteettomaan vääristymiseen. Ottaen huomioon melko ongelmallisen markkinarakenteen nykyistä useamman kilpailijan läsnäolo voi vaikuttaa myönteisesti kilpailuun. Näin ollen suuntaviivojen edellytysten voidaan katsoa täyttyvän myös tältä osin.
Rakenneuudistuskustannuksiin ja hyötyyn suhteutettu tuki
35) Rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi tarvittavan tuen määrä ja osuus rahoituksesta on rajoitettava mahdollisimman vähäiseksi ja niiden on oltava suhteessa yhteisön odottamaan hyötyyn. Näin ollen tuensaajien on tavallisesti osallistuttava merkittävällä tavalla rakenteen uudistamista koskevan suunnitelman rahoitukseen omilla varoillaan tai ulkopuolisella rahoituksella.
36) Vuodesta 1993 lähtien kumpikin uusi sijoittaja on tehnyt yritykseen yhteensä 5,2 miljoonan Saksan markan investoinnit (josta 1,5 miljoonaa Saksan markkaa on uuden sijoittajan eli Condomin tekemiä)(13). Sparkasse Erfurt on asettanut käyttöön lainoja 15135325 Saksan markan arvosta. Kuten edellä todettiin, sen luopumista 7,35 miljoonan Saksan markan saatavista ei ole syytä pitää tukena. Sijoittaja on siis osallistunut rahoitukseen huomattavalla 69 prosentin osuudella. Vaikka Sparkasse Erfurtin myöntämän lainan kokonaismäärää tai sen luopumista 7,351 miljoonan Saksan markan saatavista pidettäisiin tukena, sijoittajan rahoitusosuus olisi sittenkin 17,6 prosenttia tai 42,6 prosenttia. Kun otetaan huomioon, että Everts on pk-yritys, molempia rahoitusosuuksia voidaan pitää merkittävinä.
37) Komissio päättelee, että myös tämä rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa asetettu edellytys täyttyy.
Tuen ainutkertaisuus
38) Koska tuet myönnettiin kolmena eri ajankohtana vuosina 1994, 1996 ja 1997, kyseessä on toistuvasti myönnetty tuki. On kuitenkin syytä muistaa, että Evertsin rakenneuudistus on jatkunut kyseisten vuosien ajan ja että vuoden 1994 rakenneuudistustoimenpiteet sisällytettiin vuoden 1995 rakenneuudistussuunnitelmaan. Everts ei olisi voinut saavuttaa elinkelpoisuutta kyseisen suunnitelman perusteella, mikä ilmenee siitä, että uusi sijoittaja eli Condomi pani suunnitelman olennaisilta osin täytäntöön vuonna 1997. Tapahtumat, joista Everts ei ole vastuussa, toisin sanoen taannoisen emoyhtiön Wilhelm Everts KG:n konkurssi, estivät kyseisen suunnitelman oikea-aikaisen täytäntöönpanon. Koska emoyhtiö ei kyennyt täyttämään velvoitteitaan Evertsin osalta, koko rakenneuudistussuunnitelma oli vaarassa. Vuonna 1996 hankitun äänettömän osakkuuden ja vuonna 1997 myönnetyn KfW-lainan ansiosta uusi sijoittaja eli Condomi oli valmis ostamaan Evertsin ja panemaan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöön. Toistuva tuen myöntäminen on siten perusteltavissa ulkoisten tekijöiden vaikutuksella.
39) Näin ollen myös tämä suuntaviivoissa asetettu edellytys täyttyy.
IV PÄÄTÖS
40) Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt 9,1 miljoonan Saksan markan suuruisen tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Komissio katsoo ottaen huomioon markkinoilla vallitsevat kilpailun edellytykset kuitenkin, että kyseistä tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, koska sen ansiosta tuensaajayrityksestä on tullut pitkällä aikavälillä jälleen elinkelpoinen ja koska Everts on pk-yritys,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Everts Erfurt GmbH:lle ja jonka määrä on 4652756,12 euroa (9,1 miljoonaa Saksan markkaa), soveltuu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla yhteismarkkinoille.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 28 päivänä heinäkuuta 1999.