KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 896/2007
af 27. juli 2007
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af dihydromyrcenol med oprindelse i Indien
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning af proceduren
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 11. november 2006 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til Fællesskabet af dihydromyrcenol med oprindelse i Indien.
(2)
Antidumpingproceduren blev sat i værk på baggrund af en klage indgivet den 29. september 2006 af følgende EF-producenter: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. og Sensient Fragrances S.A. (klagerne), som repræsenterer en stor andel, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samlede produktion af dihydromyrcenol i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde iværksættelsen af en procedure.
1.2. Berørte parter og kontrolbesøg
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte producenter i Fællesskabet, eksporterende producenter i Indien, importører og brugere, som den vidste var berørt, og deres organisationer samt Indiens repræsentanter om, at der var blevet iværksat en undersøgelse. De berørte parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal indiske eksporterende producenter og importører af dihydromyrcenol til Fællesskabet, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle indiske eksporterende producenter og alle importører af dihydromyrcenol til Fællesskabet anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra den 1. oktober 2005 til den 30. september 2006. Imidlertid gav kun to indiske eksporterende producenter og to importører i Fællesskabet af den pågældende vare sig til kende og indgav de nødvendige oplysninger med henblik på stikprøveudtagning inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.
(5)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(6)
To indiske eksporterende producenter, fire producenter af samme vare i Fællesskabet, to importører uden forretningsmæssig tilknytning til de eksporterende producenter og en bruger i Fællesskabet udfyldte og returnerede spørgeskemaet.
(7)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en foreløbig fastslåelse af dumping, skade som følge heraf og Fællesskabets interesser, og aflagde kontrolbesøg hos:
a)
Producenter i Fællesskabet
-
Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Spanien
-
Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Spanien
-
Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Spanien.
b)
Eksporterende producenter i Indien
-
Neeru Enterprises, Rampur
-
Privi Organics Limited, Mumbai.
1.3. Undersøgelsesperiode
(8)
Undersøgelsen af dumping og skadevirkning vedrørte perioden fra den 1. oktober 2005 til den 30. september 2006 (undersøgelsesperioden). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade vedrørte perioden fra den 1. januar 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(9)
Den pågældende vare er dihydromyrcenol af renhed 93 vægtprocent og derover med oprindelse i Indien (den pågældende vare), normalt angivet under KN-kode ex 2905 22 90.
(10)
Den pågældende vare er en farveløs til bleggul væske med en kraftig, frisk limelignende sød duft med præg af citrus og blomster og med et let eller intet anstrøg af terpener. Varen er opløselig i paraffinolie og alkohol og uopløselig i vand. Den tilhører gruppen af acykliske terpenalkoholer. Dens kemiske betegnelse er 2,6-dimethyloct-7-en-2-ol (CAS RN 18479-58-8).
(11)
Varen anvendes typisk i rengøringsmidler, sæbedufte og som et kraftigt duftforstærkende middel i parfumer med duft af citrus eller lime.
2.2. Samme vare
(12)
Det kunne konstateres, at den pågældende vare og dihydromyrcenol, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Indien, og dihydromyrcenol, der produceres og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, havde samme grundlæggende kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Normal værdi
(13)
For at fastslå den normale værdi undersøgte Kommissionen først for hver af de to medvirkende eksporterende producenter, om deres samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare var repræsentativt i sammenligning med deres samlede eksport til Fællesskabet. Salget på hjemmemarkedet af samme vare fandtes kun at være repræsentativt for den ene af de medvirkende virksomheders vedkommende. Denne virksomheds hjemmemarkedssalg oversteg nemlig 5 % af dens samlede eksport af den pågældende vare til Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.
(14)
For denne virksomheds vedkommende undersøgte Kommissionen derefter på grundlag af renheden, hvilke typer af samme vare solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller direkte sammenlignelige med de varetyper, der blev solgt til eksport til Fællesskabet. For hver af de pågældende typer blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkelig repræsentativt med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når den samlede mængde af den pågældende type, som blev solgt på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde 5 % eller mere af den samlede mængde af den sammenlignelige type, der blev solgt til eksport til Fællesskabet. Dette var tilfældet for alle de varetyper, der blev solgt på hjemmemarkedet, og som var sammenlignelige med dem, der blev eksporteret til Fællesskabet.
(15)
Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver af den pågældende varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder for hver af de eksporterede varetyper.
(16)
Eftersom det for alle varetyper gjaldt, at mere end 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet blev solgt til nettopriser, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, og eftersom det vejede gennemsnit af salgsprisen samtidig var lig med eller over produktionsomkostningerne, blev den normale værdi pr. varetype beregnet som det vejede gennemsnit af alle salgspriser på hjemmemarkedet for den omhandlede varetype, uanset om disse salg var rentable eller ej.
(17)
For den eksporterende producent, hvis hjemmemarkedssalg af samme vare ikke var repræsentativt i undersøgelsesperioden (se betragtning 13), blev den normale værdi i medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 1, fastsat på grundlag af den anden eksporterende producents hjemmemarkedspriser i normal handel (se betragtning 14-16).
3.2. Eksportpris
(18)
De to medvirkende eksporterende producenters samlede salg skete direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. For den form for salg blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales af disse uafhængige kunder i Fællesskabet.
3.3. Sammenligning
(19)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, taget højde for forskelle i faktorer, der påvirker prissammenligneligheden. Der blev derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, rabatter, provisioner, kreditomkostninger og importafgifter, når dette var relevant og berettiget.
3.4. Dumpingmargener
(20)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de to medvirkende eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastlagt ovenfor.
(21)
På dette grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Neeru Enterprises, Rampur
3,3 %
Privi Organics Limited, Mumbai
7,5 %
(22)
For de eksporterende producenter, som ikke ønskede at medvirke i undersøgelsen, blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I den forbindelse blev det først undersøgt, hvor stor en mængde de medvirkende eksporterende producenter repræsenterede. En sammenligning mellem Eurostats data om import med oprindelse i Indien og den mængde varer, de medvirkende eksporterende producenter havde oplyst at have eksporteret til Fællesskabet, viste, at de medvirkende eksporterende producenters andel var høj (mere end 80 %). Eftersom intet tydede på, at de ikke-medvirkende virksomheder dumpede på et lavere niveau, blev det derfor anset for rimeligt, at dumpingmargenen for de resterende virksomheder, som havde valgt ikke at medvirke i undersøgelsen, skulle være den samme som den højeste af de dumpingmargener, der blev fastsat for de to medvirkende virksomheder. Denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med gældende praksis i Fællesskabets institutioner og blev desuden anset for at være nødvendig, for at virksomhederne ikke skal kunne se en fordel i ikke at deltage. Restdumpingmargenen blev derfor beregnet til 7,5 %.
4. SKADE
4.1. EF-produktionen og EF-erhvervsgrenen
(23)
Inden for Fællesskabet fremstilles den samme vare af fem producenter. De fem EF-producenters produktion anses således for at udgøre EF's samlede produktion i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(24)
Af disse fem producenter var der fire, der besvarede spørgeskemaet. Dog var der en af disse, der ikke udtrykkeligt støttede klagen, dvs. ikke tog stilling til klagen. Derfor kunne denne virksomhed ikke medvirke som EF-erhvervsgren og følgelig heller ikke indgå i skadesanalysen. Den pågældende virksomheds forhold blev dog taget i betragtning og undersøgt som en yderligere skadesfaktor i del 5 - Årsagssammenhæng.
(25)
Disse tre resterende medvirkende producenter repræsenterer over 40 % af den samlede EF-produktion af den samme vare. Det bemærkes, at en af dem havde importeret store mængder dihydromyrcenol fra Indien i undersøgelsesperioden. Import var dog ikke virksomhedens hovedvirksomhed, og det ansås, at importen skete som følge af den store dumpingmængde, der fandtes på markedet til væsentligt nedsatte priser. Virksomheden importerede især de store mængder dihydromyrcenol for at forbedre sin finansielle situation og for at sikre, at dens produktion af samme vare forblev rentabel. Det fandtes derfor ikke rimeligt at udelukke denne producent fra definitionen af EF-erhvervsgrenen.
(26)
På dette grundlag anses de tre EF-producenter, som er omtalt i betragtning 25, for at udgøre EF-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De benævnes herefter »EF-erhvervsgrenen«.
4.2. Fastlæggelse af det relevante fællesskabsmarked
(27)
For at afgøre, om EF-erhvervsgrenen led skade, og fastlægge forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenens situation, blev det undersøgt, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen skulle tages hensyn til den efterfølgende anvendelse af EF-erhvervsgrenens produktion af samme vare.
(28)
Dihydromyrcenol anvendes som mellemmateriale ved fremstilling af derivater, såsom tetrahydromyrcenol og myrcetol, eller i duftsammensætninger. Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen bruger en vis mængde dihydromyrcenol (cirka 10 % af den samlede produktionsmængde) internt til ovennævnte formål. Til dette formål blev dihydromyrcenol simpelthen overført uden faktura til det sted i virksomheden, hvor det skulle bruges. Det kom ikke ud på det frie marked, eftersom det blev brugt at producenten selv til videreforarbejdning og/eller i sammensætninger. Dette kaldes bunden anvendelse.
(29)
EF-erhvervsgrenen solgte også dihydromyrcenol til forretningsmæssigt forbundne parter i Fællesskabet og i tredjelande med henblik på disse parters anvendelse eller videresalg af varen. Det blev imidlertid fastslået i undersøgelsen, at dette salg ikke kunne ases for at bære bundent, dvs. solgt på det bundne marked, eftersom salget skete til markedspris, og køberne havde frit leverandørvalg. Tværtimod skulle salget anses for at være sket på det frie marked.
(30)
Sondringen mellem bundent marked og frit marked er relevant for skadesanalysen, fordi varer beregnet til bunden anvendelse, hvilket i dette tilfælde vil sige til producenternes eget interne brug, ikke er i direkte konkurrence med importerede varer. Derimod fandtes det, at produktionen til det frie marked var i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare.
(31)
For at få et så fuldstændigt billede som muligt af situationen i EF-erhvervsgrenen har man indsamlet og analyseret data for hele dihydromyrcenolaktiviteten, og det blev efterfølgende fastslået, om produktionen var beregnet til bunden anvendelse eller til omsætning på det frie marked.
(32)
For så vidt angår følgende økonomiske indikatorer vedrørende EF-erhvervsgrenen, fandtes det, at en korrekt analyse og evaluering måtte fokusere på den faktiske situation på det frie marked: salgsmængde og salgspriser på Fællesskabets marked, markedsandel, vækst, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet samt eksportmængde og eksportpriser.
(33)
For andre økonomiske indikatorers vedkommende fremgik det imidlertid af undersøgelsen, at de kun med rimelighed kunne undersøges ved at se på den samlede aktivitet. Produktion (både til det bundne marked og det frie marked), kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, lagerbeholdning, beskæftigelse, produktivitet, løn og muligheder for at rejse kapital afhænger nemlig alt sammen af hele aktiviteten, uanset om produktionen er bunden eller sælges på det frie marked.
(34)
Endelig skal det bemærkes, at udviklingen i EF-erhvervsgrenens bundne anvendelse blev undersøgt som en anden skadesfaktor i del 5 - Årsagssammenhæng for at fastslå, om den kunne have haft indflydelse på deres situation.
4.3. Forbruget i Fællesskabet
(35)
Fællesskabets forbrug blev fastslået på grundlag af Eurostats data om mængden af EF-producenternes egenproduktion bestemt til frit salg på Fællesskabets marked og til bunden anvendelse af producenterne selv og mængden af importerede varer til Fællesskabet.
(36)
Med hensyn til Eurostats data skal det bemærkes, at andre varer end dihydromyrcenol kan indgå i de statistiske data, da dihydromyrcenol angives under en ex KN-kode. Dataene fra Eurostat blev derfor sammenholdt med EF-erhvervsgrenens kendskab til markedet. Som følge heraf blev import fra Japan holdt uden for, da det blev anset, at importen fra Japan udelukkende bestod af andre varer end dihydromyrcenol, eftersom der så vidt vides ikke finder nogen produktion af dihydromyrcenol sted i Japan. Med hensyn til import fra andre tredjelande end Japan forekom Eurostats statistiske data at være rimelig præcise (dvs. de syntes ikke at indeholde betydelige mængder af andre varer end dihydromyrcenol, som i væsentlig grad ville forvrænge billedet), og der blev derfor ikke foretaget justeringer af disse data med henblik på skades- og årsagssammenhængsanalysen.
(37)
I første halvdel af den betragtede periode var Fællesskabets marked for dihydromyrcenol relativt stabilt. Det begyndte at stige i 2005 og i undersøgelsesperioden nåede det et niveau, der lå 23 % højere end i 2003, dvs. omkring 4 400 000 kg.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Forbrug (kg)
3 586 447
3 571 795
3 819 904
4 409 093
Indeks: 2003 = 100
100
100
107
123
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EF-erhvervsgrenen, information indsamlet fra andre EF-producenter, Eurostat.
4.4. Import fra det pågældende land
4.4.1. Data om mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(38)
Dumpingimporten af den pågældende vare til Fællesskabet steg drastisk i 2004, nemlig med mere end 1 600 %. Derpå næsten fordobledes den i 2005, inden den aftog i undersøgelsesperioden og endte på et niveau på 2 963 % over niveauet i begyndelsen af den betragtede periode, altså cirka 760 000 kg i undersøgelsesperioden sammenlignet med cirka 25 000 kg i 2003.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Import (kg)
24 900
430 600
751 800
762 600
Indeks: 2003 = 100
100
1 729
3 019
3 063
Kilde: Eurostat.
(39)
Den gennemsnitlige importpris faldt med næsten 20 % i 2004, hvorpå den steg til det oprindelige niveau i 2005 og fortsatte stigningen med 11 % i undersøgelsesperioden. Som det fremgår af betragtning 41 og 42, lå importpriserne væsentligt under EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Gennemsnitlig importpris (EUR/kg)
3,45
2,79
3,45
3,81
Indeks: 2003 = 100
100
81
100
111
Kilde: Eurostat.
(40)
Dumpingimport fra Indien øgede sin markedsandel med næsten 17 procentpoint i den betragtede periode, dvs. fra 0,7 % i 2003 til 17,3 % i undersøgelsesperioden. Der blev vundet store markedsandele i 2004 i tråd med den ovenfor beskrevne drastiske stigning i importmængderne og det stabile forbrug i Fællesskabet. I undersøgelsesperioden faldt de indiske eksportørers markedsandel, målt i absolutte tal, med 2,4 procentpoint på trods af et stigende salg. Når det tages i betragtning, at forbruget i Fællesskabet kun steg med 23 % i den betragtede periode, er det indlysende, at dumpingimporten fra Indien til Fællesskabets marked steg langt mere i løbet af perioden.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Markedsandel
0,7 %
12,1 %
19,7 %
17,3 %
Indeks: 2003 = 100
100
1 736
2 835
2 491
Kilde: Eurostat.
4.4.2. Prisunderbud
(41)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de medvirkende eksporterende producenters importpriser sammenlignet med EF-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for direkte sammenlignelige varetyper (baseret på renhed) i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens priser justeredes til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Fællesskabets grænse, plus toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter.
(42)
På grundlag af de medvirkende eksporterende producenters priser udgjorde de konstaterede underbudsmargener, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens priser, 5,8 % og 7,4 %.
4.5. EF-erhvervsgrenens situation
(43)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.
(44)
Der bør mindes om, at det i skadesanalysen var nødvendigt at tage højde for EF-erhvervsgrenens bundne brug af den samme vare. Visse skadesindikatorer blev derfor undersøgt med fokus på den faktiske situation på det frie marked, mens visse andre kun med rimelighed kunne undersøges ved at se på den samlede aktivitet (jf. betragtning 27-34).
a) Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(45)
EF-erhvervsgrenens produktion af den samme vare steg med 6 % i den betragtede periode. Mere specifikt holdt den sig stabil i 2004, steg lidt med 2 % i 2005 og med yderligere 4 procentpoint i undersøgelsesperioden. Eftersom produktionskapaciteten har været stabil, er den større produktionsmængde et tegn på, at kapacitetsudnyttelsen er blevet lidt bedre. I undersøgelsesperioden var udnyttelsesgraden 73 %.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Produktion (kg)
2 212 266
2 210 328
2 265 113
2 350 588
Indeks: 2003 = 100
100
100
102
106
Kapacitet (kg)
3 210 000
3 210 000
3 210 000
3 210 000
Indeks: 2003 = 100
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
69 %
69 %
71 %
73 %
Indeks: 2003 = 100
100
100
102
106
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.
b) Lagerbeholdninger
(46)
Samlet set er lagerbeholdningerne steget mellem 2003 og undersøgelsesperioden. Højdepunktet i 2004 faldt sammen med et pludseligt fald i salget, som er nærmere beskrevet i betragtning 47. I undersøgelsesperioden var lagerbeholdningerne 8 % højere end i 2003.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Lagre (kg)
118 204
222 907
166 724
127 440
Indeks: 2003 = 100
100
189
141
108
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.
c) Salgsmængde, salgspris og markedsandel
(47)
Salget af EF-erhvervsgrenens egen produktion på det frie marked i Fællesskabet faldt pludseligt med 7 % i 2004. I 2005 nåede salget op på lige over det oprindelige niveau og steg med 19 procentpoint i undersøgelsesperioden. Som følge af det stigende forbrug i 2005 og i undersøgelsesperioden (jf. betragtning 37) betød dette dog ikke, at EF-erhvervsgrenen styrkede sin markedsposition. Tværtimod kunne den knap bevare sin markedsandel. Udviklingen på markedet kan aflæses af de gennemsnitlige salgspriser for EF-produktionen. De faldt drastisk i 2004, nemlig med 22 %, og yderligere med 10 procentpoint i 2005 og holdt sig på et nogenlunde stabilt niveau i undersøgelsesperioden.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Salget i EF (kg)
1 233 633
1 147 959
1 274 430
1 506 740
Indeks: 2003 = 100
100
93
103
122
Markedsandel
34,4 %
32,1 %
33,4 %
34,2 %
Indeks: 2003 = 100
100
93
97
99
Salgspris (EUR/kg)
4,55
3,55
3,09
3,15
Indeks: 2003 = 100
100
78
68
69
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.
d) Rentabilitet
(48)
Rentabiliteten fald drastisk for EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenens produktion af den samme vare bestemt til salg på det frie marked i Fællesskabet gav i 2003 et overskud på 12,3 %, men situationen ændrede sig markant i 2004, hvor produktionen blev tabsgivende, i tråd med de faldende salgsmængder og priser som beskrevet ovenfor. I 2005 fordoblede tabsmargenen sig, og i undersøgelsesperioden led EF-erhvervsgrenen et tab på næsten 17 %.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Fortjenstmargen før skat
12,3 %
-7,5 %
-15,8 %
-16,9 %
Indeks: 2003 = 100
100
-60
- 128
- 137
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.
e) Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital
(49)
Investeringerne faldt betydeligt i den betragtede periode og var i undersøgelsesperioden nede på 7 % af 2003-niveauet, hvilket er et udtryk for, at erhvervsgrenen allerede har anskaffet moderne udstyr. Som det fremgår af tabellen i betragtning 45 blev der på trods af en forventning om, at markedet for dihydromyrcenol ville fortsætte den stigende tendens, ikke investeret i produktionskapacitet. Investeringsafkastet, udtrykt som EF-erhvervsgrenens nettofortjeneste/nettotab og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, fulgte investerings- og fortjenst/tabsmargenerne. Mere præcist faldt det fra 13,7 % i 2003 til - 26,9 % i undersøgelsesperioden. På tilsvarende måde er også EF-erhvervsgrenens likviditet blevet kraftigt forringet. Situationen ændredes fra en indgående pengestrøm på cirka 1 300 000 EUR i 2003 til en udgående pengestrøm på mere end 60 000 EUR i undersøgelsesperioden. Alle disse faktorer bekræfter med al tydelighed, at EF-erhvervsgrenen ikke evner at rejse kapital.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Investeringer (EUR)
221 210
44 605
23 435
16 481
Indeks: 2003 = 100
100
20
11
7
Investeringsafkast
13,7 %
-7,1 %
-17,3 %
-26,9 %
Indeks: 2003 = 100
100
-52
- 127
- 197
Likviditet (EUR)
1 328 345
-48 093
164 355
-61 724
Indeks: 2003 = 100
100
-4
12
-5
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.
f) Vækst
(50)
EF-erhvervsgrenen fastholdt sin position på markedet på bekostning af betragtelige tab fulgt af bl.a. udgående pengestrømme. Det konkluderedes således, at EF-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af væksten på markedet.
g) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(51)
Antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen, der er beskæftiget med den samme vare, er faldet på trods af den stigende produktion (jf. betragtning 45). I undersøgelsesperioden var beskæftigelsen 15 % lavere end i 2003. De samlede arbejdskraftomkostninger er ikke desto mindre steget. Nærmere bestemt steg de med 13 % i 2004, holdt sig mere eller mindre stabile i 2005, inden de faldt lidt i undersøgelsesperioden til et niveau 6 % over 2003-niveauet. Arbejdskraftomkostningerne steg faktisk med 24 % i den betragtede periode. Stigningen skyldtes inflation (cirka 3 % i 2004 og 2005 i Spanien) og forandringer i beskæftigelsesstrukturen (større andel af kvalificeret arbejdskraft). Produktiviteten udtrykt som produceret mængde pr. arbejdstager pr. år steg med 24 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Beskæftigelse
44,2
43,7
39,8
37,7
Indeks: 2003 = 100
100
99
90
85
Arbejdskraftomkostninger (EUR)
1 401 693
1 580 371
1 554 698
1 480 157
Indeks: 2003 = 100
100
113
111
106
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (EUR)
31 741
36 206
39 033
39 282
Indeks: 2003 = 100
100
114
123
124
Produktivitet (kg pr. ansat)
64 329
65 588
72 904
79 546
Indeks: 2003 = 100
100
102
113
124
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.
h) Dumpingens omfang, overvindelse af tidligere dumping og subsidiering
(52)
For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af de faktiske dumpingmargener, kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land.
(53)
Der var endvidere intet, der tydede på, at EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden var ved at overvinde følgerne af tidligere dumping eller subsidiering.
4.6. Konklusion om skade
(54)
Lavprisimporten fra Indien steg drastisk i den betragtede periode. Hvad mængden angår, steg dumpingimporten med næsten 3 000 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden. Hvad angår markedsandelen, udgjorde dumpingimporten mere end 17 % af Fællesskabets marked for dihydromyrcenol i undersøgelsesperioden sammenlignet med kun 0,7 % i 2003.
(55)
På trods af at forbruget af dihydromyrcenol i Fællesskabet steg med 23 % i den betragtede periode, var EF-erhvervsgrenen kun i stand til at fastholde samme markedsandel på Fællesskabets marked som i 2003, og dette især takket være et stigende salg af produktionen i 2005 og i undersøgelsesperioden. Som det fremgår af analysen af de økonomiske indikatorer ovenfor, var dette imidlertid kun muligt på bekostning af store tab, et fald i investeringsafkastet og udgående pengestrømme. Skaden var navnlig en følge af et betragteligt fald i EF-erhvervsgrenens priser, som havde en direkte og betydelig negativ indvirkning på de pågældende virksomheders finansielle situation. Helt konkret faldt EF-erhvervsgrenens priser fra 4,55 EUR i 2003 til 3,15 EUR i undersøgelsesperioden. Dette fald modsvaredes ikke af et tilsvarende fald i produktionsomkostningerne. EF-erhvervsgrenen blev således tabsgivende i 2004, og tabene på salget af dihydromyrcenol på Fællesskabets marked blev endnu større i 2005 og i undersøgelsesperioden, hvor indtægterne fra salget knap dækkede EF-erhvervsgrenens faste omkostninger. En sådan situation er naturligvis ikke holdbar i længden.
(56)
Under hensyntagen til alle disse faktorer konkluderes det derfor foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(57)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om den væsentlige skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimport af den pågældende vare. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Virkningerne af dumpingimporten
(58)
Først bør det erindres, at undersøgelsen afslørede, at dihydromyrcenol importeret fra Indien er i direkte konkurrence med dihydromyrcenol produceret og solgt af EF-erhvervsgrenen, eftersom de to varer har samme grundlæggende egenskaber, kan erstatte hinanden og distribueres gennem de samme kanaler.
(59)
Den store stigning i dumpingimporten fra det pågældende land for så vidt angår mængde (næsten 3 000 %) og markedsandel i Fællesskabet (næsten 17 procentpoint) faldt sammen med en forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. Denne forværring betød bl.a. et faldende prisniveau for EF-erhvervsgrenen, hvilket førte til en forværring af dens økonomiske resultater i samme periode. Priserne på dumpingimporten lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens, så det kan med rimelighed konkluderes, at den pågældende import var ansvarlig for det pristryk, som førte til en forringelse af EF-erhvervsgrenens finansielle situation.
(60)
En af parterne gjorde gældende, at flere producenter af den pågældende vare i Indien har standset produktionen af varen og dermed bidraget til at sænke den indiske industris kapacitet til at producere den pågældende vare. Den pågældende part konkluderede, at importen fra Indien af ovennævnte grunde ikke udgjorde en skadestrussel for EF-producenterne. I denne henseende bekræftede undersøgelsen, at nogle af de producenter, der er omtalt i klagen, jf. betragtning 2, ophørte med at producere dihydromyrcenol i løbet af undersøgelsesperioden. Det kunne imidlertid også konstateres, at ny produktionskapacitet er kommet til. I det mindste én ny indisk producent af dihydromyrcenol dukkede op i 2005. Argumentet bør derfor afvises.
(61)
I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side væksten i dumpingimporten til væsentligt lavere priser end EF-erhvervsgrenens og på den anden side prisfaldet i EF-erhvervsgrenen og dens forværrede finansielle situation, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
5.3. Virkningerne af andre faktorer
5.3.1. Andre EF-producenters resultater
(62)
Som nævnt i betragtning 23-26 er der fem producenter af den samme vare i Fællesskabet. To af dem anses ikke for at være en del af EF-erhvervsgrenen. Hvordan udviklingen har været for disse to virksomheder med hensyn til salg og markedsandele analyseres herunder. Af fortrolighedshensyn kan faktiske tal ikke oplyses. Udviklingen berøres således kun i hovedtræk.
(63)
Salget af dihydromyrcenol i Fællesskabet produceret af andre EF-producenter faldt med 12 % i løbet af den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel faldt endnu mere, nemlig 28 %, fordi markedet ekspanderede i den samme periode.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Salget i EF (kg)
Indeks: 2003 = 100
100
89
88
88
Markedsandel
Indeks: 2003 = 100
100
90
83
72
Kilde: Data indsamlet fra andre EF-producenter.
(64)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at de to andre EF-producenters virksomhed ikke har forvoldt EF-erhvervsgrenen nogen skade.
5.3.2. Bunden anvendelse af EF-erhvervsgrenen
(65)
Som beskrevet i betragtning 27-34 omfatter EF-erhvervsgrenens virksomhed for så vidt angår den samme vare bl.a. bunden anvendelse af varen til produktion af derivater og/eller parfumeblandinger. Som det også fremgik af ovennævnte betragtninger blev det anset for mest passende ikke at inddrage EF-erhvervsgrenens bundne anvendelse i analysen af skadesindikatorer, men at undersøge denne anvendelse under andre faktorer, dvs. andre eventuelle årsager til den skade, som EF-erhvervsgrenen er blevet forvoldt.
(66)
EF-erhvervsgrenens bundne anvendelse faldt lidt i den betragtede periode. Den bundne anvendelse faldt med 14 % i 2004 og yderligere med 14 procentpoint i 2005, inden den steg i undersøgelsesperioden til cirka 240 000 kg, som dog stadig er 5 % mindre end i 2003. Forholdsmæssigt udgjorde den bundne anvendelse 10 % af den samlede produktion bortset fra i 2005, hvor den var nede på 8 %.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Bunden anvendelse (kg)
249 809
215 100
179 954
236 323
Indeks: 2003 = 100
100
86
72
95
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.
(67)
I lyset af ovenstående og i betragtning af at den bundne anvendelse kun udgør cirka 10 % af EF-erhvervsgrenes produktion, konkluderes det foreløbigt, at udviklingen i den bundne anvendelse ikke i større grad kan have bidraget til den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen er blevet forvoldt.
5.3.3. EF-erhvervsgrenens eksportresultater
(68)
EF-erhvervsgrenens eksportresultater forbedredes lidt målt i mængde i løbet af den betragtede periode. Eksportsalget steg med 8 % i 2004 og yderligere med 12 procentpoint i 2005, inden det faldt i undersøgelsesperioden til et niveau 4 % over 2003-niveauet. Prisen pr. enhed faldt, som det fremgår af tabellen nedenfor, 26 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden. Det bør dog bemærkes, at eksportsalgsprisen faldt mindre end salgsprisen i Fællesskabet, og i absolutte tal lå eksportsalgsprisen fortsat væsentligt højere end salgsprisen på Fællesskabets marked.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Eksportsalg af EF-produktion (enheder)
743 445
803 219
890 242
774 802
Indeks: 2003 = 100
100
108
120
104
Eksportsalgspris (EUR/enhed)
4,55
4,05
3,57
3,36
Indeks: 2003 = 100
100
89
79
74
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser.
(69)
Det kan derfor foreløbigt konkluderes, at EF-erhvervsgrenens eksportresultater ikke i større grad bidrog til den væsentlige forvoldte skade.
5.3.4. Import fra andre tredjelande
(70)
Importen fra andre tredjelande end Indien blev også undersøgt. Det skal erindres, at der af de grunde, der er anført i betragtning 36, blev set bort fra Eurostats data om import fra Japan. Derudover blev der ikke foretaget justeringer af Eurostats data med henblik på denne undersøgelse.
(71)
Som det fremgår af nedenstående tabel, er importen fra andre tredjelande faldet i den betragtede periode. Efter et voldsomt fald i 2004 og 2005 steg det igen i undersøgelsesperioden til et niveau 4 % under 2003-niveauet. Denne udvikling er tydeligvis sammenfaldende med prisstigningen på denne import i 2004 og 2005 og det efterfølgende fald i undersøgelsesperioden. I absolutte tal forblev prisniveauet for importen fra andre tredjelande væsentlig over prisniveauet for importen fra Indien i hele den betragtede periode (jf. betragtning 39). Udviklingen i markedsandelen for så vidt angår importen fra andre tredjelande fulgte udviklingen i importmængden og markedets udvidelse. Den faldt med 22 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden.
2003
2004
2005
Undersøgelsesperioden
Import (kg)
935 800
756 200
606 700
895 100
Indeks: 2003 = 100
100
81
65
96
Gennemsnitlig importpris (EUR/kg)
4,04
4,79
4,75
4,08
Indeks: 2003 = 100
100
119
118
101
Markedsandel
26 %
21 %
16 %
20 %
Indeks: 2003 = 100
100
81
61
78
Kilde: Eurostat.
(72)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at importen fra andre tredjelande end Indien ikke har forvoldt EF-erhvervsgrenen nogen skade.
5.3.5. Selvforskyldt skade
(73)
En part gjorde gældende, at skaden var selvforskyldt, fordi klagerne er afhængige af importen af det vigtigste råmateriale, der indgår i produktionen af den samme vare, og derfor ikke kan konkurrere med de andre producenter i Fællesskabet, eller sågar på verdensplan. I denne henseende har undersøgelsen ikke påvist nogen væsentlig forskel mellem klagerne og de andre EF-producenter, eller de medvirkende indiske producenter for den sags skyld, med hensyn til oprindelsen af og prisen på de råmaterialer, som klagerne anvendte og betalte for. Argumentet bør derfor afvises.
5.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(74)
Det bekræftes derfor, at den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som navnlig er kendetegnet ved et fald i salgsprisen pr. enhed med en væsentlig forværring af den finansielle situation til følge, blev forårsaget af dumpingimporten fra det pågældende land. Selv om den bundne anvendelse og eksportresultaterne i et vist omfang kan have bidraget til at forværre EF-erhvervsgrenens situation, har udviklingen for disse to faktorers vedkommende ikke været af en sådan karakter, at de har kunnet rokke ved årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
(75)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for alle kendte faktorers konsekvenser for EF-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, bekræftes det, at de andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.
(76)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at dumpingimporten med oprindelse i det pågældende land har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. FÆLLESSKABETS INTERESSE
6.1. Generelle bemærkninger
(77)
Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
6.2. EF-erhvervsgrenens interesser
(78)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EF-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den kraftige stigning i dumpingimporten i de senere år forårsagede et drastisk pristryk. Af hensyn til produktionsomkostningerne er EF-erhvervsgrenen nødt til at forsøge at bevare sin markedsposition og sin salgsmængde på det frie marked og er således tvunget til at sælge til priser, som knap dækker de faste omkostninger.
(79)
På denne baggrund vil EF-erhvervsgrenens situation ikke være holdbar i det lange løb uden modforanstaltninger. Selv om det er begrænset, hvor mange arbejdstagere der er direkte beskæftiget i dihydromyrcenolproduktionen, ville et bestemt geografisk område i Spanien, hvor størstedelen af Fællesskabets produktion af dihydromyrcenol er koncentreret, blive særlig hårdt ramt. Hvis der træffes foranstaltninger, og importpriserne genetableres på ikke-dumpingniveau, vil EF-erhvervsgrenen kunne konkurrere på rimelige handelsvilkår på grundlag af sine egne komparative fordele. Det forventes, at EF-erhvervsgrenens salg vil stige, og at den dermed vil kunne udnytte stordriftsfordele. Foranstaltningerne vil fjerne de prisunderbud, der sås i undersøgelsesperioden, og det forventes derfor også, at EF-erhvervsgrenen, når pristrykket fra dumpingimporten bliver lettet, vil benytte sig af lejligheden til at sætte sine egne salgspriser noget op. Disse forventede positive virkninger af foranstaltningerne vil sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at forbedre sin kritiske finansielle situation.
(80)
Det er således tydeligvis i EF-erhvervsgrenens interesse at indføre foranstaltninger. Hvis ikke der indføres foranstaltninger, kan det betyde, at produktionen af dihydromyrcenol må standses midlertidigt eller helt ophøre i Fællesskabet.
6.3. Brugernes og forbrugernes interesser
(81)
Ingen forbrugersammenslutninger gav sig til kende eller afgav oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2. Derfor, og fordi dihydromyrcenol kun anvendes som råmateriale eller som bestanddel i fremstillingen af andre mellem- eller slutprodukter (jf. betragtning 11 og 28), er analysen blevet begrænset til en undersøgelse af foranstaltningernes virkning på brugerne. Dihydromyrcenol anvendes typisk i rengøringsmidler, sæbedufte og i visse parfumer. De berørte sektorer fremstiller således rengøringsartikler til industriel brug og husholdningsbrug samt skønhedspleje- og kropsplejeprodukter. Der blev sendt spørgeskemaer ud til 13 kendte brugere af dihydromyrcenol i Fællesskabet og til fire duft- og aromaorganisationer. Kommissionen anmodede bl.a. om deres bemærkninger til, hvorvidt en indførelse af antidumpingforanstaltninger ville være i Fællesskabets interesse, og hvordan disse foranstaltninger ville påvirke dem.
(82)
Én spørgeskemabesvarelse kom fra en fabrikant af en bred vifte af forskellige rengørings- og kropsplejemidler. Denne fabrikant påpegede, at den vare, undersøgelsen vedrører, kun udgør en ganske lille brøkdel i alle dets anvendelser i mellem- eller slutprodukter. Desuden anvendte denne fabrikant ikke dihydromyrcenol med oprindelse i Indien og var derfor var ikke i stand til at fremlægge fuldstændige oplysninger. Denne bruger havde ikke desto mindre en formodning om, at indførelse af foranstaltninger kunne føre til forsyningsknaphed og prisstigninger, hvilket på langt sigt kunne give sig udslag i prisbetingede ændringer i sammensætningen af parfumer. En anden bruger kontaktede Kommissionen og meddelte, at den pågældende virksomhed ikke anvendte dihydromyrcenol med oprindelse i Indien. Denne virksomhed havde ingen bemærkninger til virkningen af eventuelle foranstaltninger. Ingen af organisationerne reagerede.
(83)
Med hensyn til de modtagne bemærkninger fastslog undersøgelsen, at der ikke er nogen rimelig grund til at forvente knaphed i forsyningerne af dihydromyrcenol, eftersom EF-erhvervsgrenen kun udnyttede 73 % af sin produktionskapacitet i undersøgelsesperioden (jf. betragtning 45). Dihydromyrcenol produceres i mange andre tredjelande end Indien. I betragtning af de konstaterede moderate dumpingmargener forventes der ingen større prisstigninger. I lyset af ovenstående og i betragtning af dihydromyrcenols begrænsede virkning på omkostningerne for varer i senere omsætningsled konkluderes det foreløbigt, at det er usandsynligt, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil påvirke situationen for brugerne i Fællesskabet i større omfang.
6.4. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers og -forhandleres interesser
(84)
Der blev rettet henvendelse til 27 kendte importører/forhandlere af den pågældende vare i Fællesskabet. Tre af disse meddelte Kommissionen, at de ikke importerer dihydromyrcenol fra Indien. I sidste ende besvarede kun to importører, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter, spørgeskemaet. En af dem svarede, et de var holdt op med at importere fra Indien i løbet af undersøgelsesperioden, fordi leverandøren havde besluttet udelukkende at sælge via bestemte andre distributører. Denne importør fremsatte ingen bemærkninger til de sandsynlige virkninger af foranstaltningerne, formodentlig fordi den pågældende ikke længere er berørt. For den anden medvirkende importørs vedkommende udgjorde salget af den pågældende vare i Fællesskabet mindre end 20 % af virksomhedens samlede omsætning, og dens andel af den samlede import af den pågældende vare fra Indien var temmelig lille. Denne virksomhed fremsatte ingen specifikke bemærkninger om den sandsynlige virkning af eventuelle foranstaltninger på dens egne aktiviteter. Den bemærkede blot, at eventuelle foranstaltninger ville tilskynde de indiske producenter til at tilpasse sig og blive mere effektive, mens EF-producenterne takket være deres beskyttelse ville kunne fortsætte deres ineffektive produktion uden at være nødt til at omstrukturere. I tilknytning til disse bemærkninger skal det noteres, at antidumpingforanstaltningerne, som påvist i betragtning 79 og stik imod de anførte argumenter, ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at øge salget og forbedre sin kritiske finansielle situation og derved opnå den nødvendige manøvremargen til at forbedre produktionseffektiviteten. Dette argument bør derfor afvises.
(85)
I lyset af ovenstående og især i betragtning af den beskedne respons fra ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere i Fællesskabet konkluderes det foreløbigt, at eventuelle antidumpingforanstaltninger ikke ville have en afgørende negativ virkning på disse importørers/forhandleres situation.
6.5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesse
(86)
Ovenstående analyse viser, at det er i EF-erhvervsgrenens interesse, at der træffes foranstaltninger, eftersom sådanne foranstaltninger må forventes at begrænse de store mængder import til dumpingpriser og fjerne det prisunderbud, der følger af denne import, og som viste sig at have betragtelige negative virkninger på EF-erhvervsgrenens situation. Foranstaltningerne forventes også at være til fordel for de øvrige EF-producenter.
(87)
Analysen viste endvidere, at brugerne ikke forventes at blive påvirket i større omfang af eventuelle antidumpingforanstaltninger.
(88)
På grund af den lave grad af respons fra ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere af den pågældende vare i Fællesskabet var det ikke muligt at foretage en indgående analyse af deres interesser. Der kan dog drages den konklusion, at når disse aktører valgte ikke at medvirke i undersøgelsen, skyldtes det, at deres aktiviteter ikke i større omfang ville blive berørt af eventuelle foranstaltninger mod import af dihydromyrcenol fra Indien.
(89)
Det må derfor konkluderes, at foranstaltninger, som går ud på at fjerne skadevoldende dumping, ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at forbedre sin finansielle situation og videreføre sine aktiviteter, og at eventuelle negative virkninger, som foranstaltningerne måtte have for visse andre økonomiske aktører i Fællesskabet, ikke er urimelige sammenlignet med de positive virkninger for EF-erhvervsgrenen.
(90)
På grundlag af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at der for så vidt angår Fællesskabets interesser ikke i dette tilfælde er tvingende årsager til at undlade at træffe antidumpingforanstaltninger.
7. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(91)
I betragtning af de foreløbige konklusioner vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Indien for at hindre, at dumpingimporten forvolder EF-erhvervsgrenen yderligere skade.
7.1. Skadestærskel
(92)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække dens omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(93)
Ud fra de foreliggende oplysninger blev det foreløbigt konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen måtte anses for at være, hvad EF-erhvervsgrenen kunne forvente at opnå i en situation uden skadelig dumpingimport. I 2003, dvs. før dumpingimportbølgen fra Indien, var EF-erhvervsgrenens fortjeneste på salget af den samme vare på det frie marked 12,3 % (jf. betragtning 48). Det blev dog anset for rimeligt at justere denne fortjenstmargen for at tage højde for det forhold, at Fællesskabets marked og verdensmarkedet for dihydromyrcenol er blevet større og ny produktionskapacitet er kommet til med det til følge, at det samlede prisniveau - dumpingimport eller ej - er faldet lidt, mens produktionsomkostningerne pr. enhed er nogenlunde uændrede. En fortjeneste på cirka 12 % i en situation uden dumpingimport syntes ikke at være tilstrækkelig begrundet. I stedet blev en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen anset for at være mere rimelig i den aktuelle situation.
(94)
Den nødvendige prisforhøjelse blev dernæst fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen, som fastsat i forbindelse med beregningen af prisunderbuddene, og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på Fællesskabets marked. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Disse forskelle oversteg for begge medvirkende eksporterende producenters vedkommende de konstaterede dumpingmargener.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(95)
I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold for de medvirkende eksporterende producenter på et niveau svarende til de konstaterede dumpingmargener.
(96)
De medvirkende eksporterende producenter repræsenterede som nævnt en meget høj procentdel af den samlede importmængde. Det blev derfor anset for passende, at toldsatsen for de resterende virksomheder, som ikke havde medvirket i undersøgelsen, skulle være den samme som den højeste af de toldsatser, der pålægges de to medvirkende virksomheder (jf. betragtning 22). Derfor fastsættes tolden for de resterende virksomheder til 7,5 %.
(97)
I betragtning af ovenstående bør den midlertidige antidumpingtold være som følger:
Producent
Foreslået antidumpingtold
Neeru Enterprises, Rampur
3,3 %
Alle andre virksomheder (inklusive Privi Organics Limited, Mumbai)
7,5 %
(98)
Antidumpingtoldsatsen for individuelle virksomheder i denne forordning er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der under undersøgelsen blev konstateret for den pågældende virksomhed. Denne toldsats finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Indien og fremstillet af denne virksomhed og således af den nævnte specifikke retlige enhed. Importerede varer, som er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne sats, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.
(99)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle toldsats (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen sammen med alle relevante oplysninger, især om eventuelle ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling samt hjemmemarkeds- og eksportsalg, der knytter sig til navneændringen eller ændringen vedrørende produktions- og salgsenheder. Efter høring af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed og ajourfører listen over virksomheder, som er omfattet af individuelle toldsatser.
(100)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-medvirkende eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Hvis de sidstnævnte virksomheder opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, opfordres de imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.
8. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(101)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt skal tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold for import af dihydromyrcenol af renhed 93 vægtprocent og derover med oprindelse i Indien og henhørende under KN-kode ex 2905 22 90 (Taric-kode 2905229010).
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende procentsats af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for den vare, der er beskrevet i stk. 1 og fremstillet af følgende virksomheder:
Producent
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Neeru Enterprises, Rampur, Indien
3,3 %
A827
Alle andre virksomheder
7,5 %
A999
3. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet fastsættes.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
De berørte parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juli 2007.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 896/2007,
annettu 27 päivänä heinäkuuta 2007,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan dihydromyrsenolin tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Menettelyn aloittaminen
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä11 päivänä marraskuuta 2006 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Intiasta peräisin olevan dihydromyrsenolin tuonnissa yhteisöön.
(2)
Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin, kun seuraavat yhteisön tuottajat tekivät valituksen 29 päivänä syyskuuta 2006: Destilaciones Bordas Chinchurreta SA ja Sensient Fragrances SA, jäljempänä ’valituksen tekijät’; näiden valituksen tekijöiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia yhteisön dihydromyrsenolin kokonaistuotannosta. Valitukseen sisältyneet todisteet mainitun tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.
1.2 Asianomaiset osapuolet ja tarkastuskäynnit
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen aloittamisesta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville Intian tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille sekä Intian edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(4)
Koska Intiassa on ilmeisen paljon vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisöön tuojia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia intialaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisön tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 väliseltä ajalta. Intiasta ilmoittautui kuitenkin vain kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ja yhteisöstä kaksi kyseisen tuotteen tuojaa, jotka toimittivat otantaan vaaditut tiedot menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetyssä määräajassa. Näin ollen päätettiin, että otantamenetelmää ei tarvinnut käyttää.
(5)
Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille osapuolille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(6)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastaus kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, neljältä samankaltaista tuotetta valmistavalta yhteisön tuottajalta, kahdelta tuojalta, jotka eivät olleet etuyhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin, sekä yhdeltä yhteisön käyttäjältä.
(7)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkistuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Yhteisön tuottajat
-
Destilaciones Bordas Chinchurreta SA, Granada, Espanja,
-
Sensient Fragrances SA, Dos Hermanas (Sevilla), Espanja,
-
Takasago International Chemicals (Europe) SA, Murcia, Espanja.
b)
Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Neeru Enterprises, Rampur,
-
Privi Organics Limited, Mumbai.
1.3 Tutkimusajanjakso
(8)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2003 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(9)
Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin oleva dihydromyrsenoli, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jonka puhtaus on vähintään 93 painoprosenttia ja joka luokitellaan tavallisesti CN-koodiin ex 2905 22 90.
(10)
Tarkasteltavana oleva tuote on värittömästä haalean keltaiseen vaihteleva neste, jolla on voimakas tuoretta limettiä muistuttava sitrusmaisen kukkainen ja makea tuoksu ja vain vähän tai ei lainkaan terpeenisiä pohjasävyjä ja joka on parafiiniöljyyn ja alkoholiin liukeneva ja veteen liukenematon. Se kuuluu asyklisten terpeenisten alkoholien ryhmään. Sen kemiallinen nimi on 2,6-dimetyyliokt-7-en-2-oli (CAS RN 18479-58-8).
(11)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään tavanomaisesti puhdistusaineissa, saippuan hajusteissa ja voimakkaana lisäsävyn tuojana sitrushedelmän ja limetin tapaisissa tuoksuissa.
2.2 Samankaltainen tuote
(12)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja Intian kotimarkkinoille tuotetulla ja myydyllä dihydromyrsenolilla sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamalla ja myymällä dihydromyrsenolilla todettiin olevan samat kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja loppukäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Normaaliarvo
(13)
Normaaliarvon määrittämiseksi komissio määritteli ensin kummankin yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan osalta, onko niiden samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla ollut edustavaa verrattuna niiden yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti samankaltaisen tuotteen myynnin kotimarkkinoilla todettiin olevan edustavaa vain toisen yhteistyössä toimivan yrityksen osalta, sillä kyseisen yrityksen kotimaanmyynnin määrä ylitti 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä.
(14)
Komissio yksilöi tämän jälkeen kyseisen yrityksen osalta puhtauden perusteella ne kotimarkkinoilla myydyt samankaltaiset tuotetyypit, jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäviksi myydyt tyypit tai suoraan verrattavissa niihin. Kunkin tällaisen tuotetyypin osalta määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn tuotetyypin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, kun sen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli tutkimusajanjakson aikana vähintään 5 prosenttia verrattavissa olevan tuotetyypin yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. Näin oli kaikkien kotimarkkinoilla myytävien tyyppien osalta, jotka olivat verrattavissa yhteisöön vietäviin.
(15)
Tämän jälkeen komissio tutki, voidaanko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotetyypin, jonka kotimarkkinamyynti on edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus kunkin vietävän tuotetyypin osalta.
(16)
Koska kaikkien tuotetyyppien osalta yli 80 prosenttia kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään laskettujen tuotantokustannusten suuruisilla nettohinnoilla ja koska samanaikaisesti myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään tuotantokustannuksia vastaava, tuotetyyppikohtainen normaaliarvo määritettiin sen kaikessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko tämä myynti kannattavaa.
(17)
Toisen vientiä harjoittava tuottajan osalta, jolla ei ollut tutkimusajanjaksona samankaltaisen tuotteen edustavaa kotimarkkinamyyntiä (katso edellä oleva johdanto-osan 13 kappale), normaaliarvo määritettiin toisen vientiä harjoittavan tuottajan tavanomaisen kaupankäynnin kotimarkkinahintojen perusteella (katso edellä oleva johdanto-osan 14-16 kappale) perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3.2 Vientihinta
(18)
Yhteistyössä toimineiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan koko myynti oli tapahtunut suoraan etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä. Tämän myynnin osalta vientihinta laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti näiden yhteisön riippumattomien asiakkaiden tosiasiassa maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella.
3.3 Vertailu
(19)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisut otettiin huomioon kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, alennusten, palkkioiden, luottokustannusten ja tuontikulujen erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi.
3.4 Polkumyyntimarginaalit
(20)
Polkumyyntimarginaalit kahdelle yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotetyyppikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa.
(21)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, ja ne ovat näin ollen seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Neeru Enterprises, Rampur
3,3 %
Privi Organics Limited, Mumbai
7,5 %
(22)
Niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät toimineet yhteistyössä, polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten määriteltiin ensin yhteistyön taso. Intiasta peräisin olevaa tuontia koskevien Eurostatin tietojen ja yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamien yhteisöön suuntautuvan viennin määrien vertailu osoitti, että yhteistyön taso oli korkea (yli 80 prosenttia). Tämän vuoksi ja koska ei ollut merkkejä siitä, että yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset olisivat harjoittaneet polkumyyntiä vähäisemmässä määrin, katsottiin aiheelliseksi, että muiden yritysten, jotka olivat kieltäytyneet yhteistyöstä tutkimuksessa, polkumyyntimarginaali vahvistetaan sille tasolle, joka oli kahdelle yhteistyössä toimineelle yritykselle määritetyistä polkumyyntimarginaaleista korkeampi. Tämä menetelmä on yhteisön toimielinten vakiintuneen käytännön mukainen, ja se on tarpeen myös siksi, että yrityksiä ei haluta kannustaa yhteistyöstä kieltäytymiseen. Jäännöspolkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin tämän vuoksi 7,5 prosenttia.
4. VAHINKO
4.1 Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonala
(23)
Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä viisi tuottajaa. Näiden viiden yhteisön tuottajan tuotannon katsotaan näin ollen muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.
(24)
Näistä viidestä tuottajasta yhteensä neljä vastasi kyselylomakkeeseen. Yksi näistä vastaajista ei kuitenkaan ilmaissut nimenomaista tukeaan valitukselle eli se ei ilmoittanut mielipidettään. Tämän vuoksi kyseinen yritys ei voinut kuulua yhteisön tuotannonalaan eikä siis olla mukana vahinkoanalyysissä. Yrityksen tilanne otettiin kuitenkin huomioon, ja sitä tarkasteltiin muuna vahinkoa aiheuttavana tekijänä osassa 5, Syy-yhteys.
(25)
Kolme muuta yhteistyössä toiminutta yritystä edustavat yli 40:tä prosenttia samankaltaisen tuotteen yhteisön kokonaistuotannosta. Yksi niistä oli tuonut huomattavia määriä dihydromyrsenolia Intiasta tutkimusajanjaksona. Tuonti ei kuitenkaan ollut sen pääasiallista liiketoimintaa, ja katsottiin, että tuontia oli harjoitettu erityisesti yrityksen taloudellisen tilanteen parantamiseksi ja sen samankaltaisen tuotteen oman tuotannon säilyttämiseksi kannattavana, sillä polkumyynnillä tapahtuva tuonti oli runsasta ja laski merkittävästi hintoja. Sen vuoksi ei pidetty asianmukaisena jättää kyseistä tuottajaa yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.
(26)
Tämän perusteella katsotaan, että edellä olevassa johdanto-osan 25 kappaleessa tarkoitetut kolme yhteisön tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Niistä käytetään jäljempänä ilmaisua ’yhteisön tuotannonala’.
4.2 Yhteisön markkinoiden määrittäminen
(27)
Sen määrittämiseksi, aiheutuiko yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, sekä kulutuksen ja useiden yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi tutkittiin, oliko yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.
(28)
Dihydromyrsenolia käytetään välituotteena johdannaisten kuten tetrahydromyrsenolin ja myrsetolin tuotannossa tai tuoksujen valmistamisessa. Tutkimuksessa ilmeni, että yhteisön tuotannonalalla käytettiin tiettyjä määriä dihydromyrsenolia (noin 10 prosenttia sen kokonaistuotannosta) sisäisesti edellä mainittuihin tarkoituksiin. Tätä varten dihydromyrsenoli yksinkertaisesti siirrettiin ilman laskutusta saman yrityksen sisällä; se ei tullut vapaille markkinoille, sillä tuottaja käytti sen itse jatkojalostukseen ja/tai tuoksujen valmistamiseen. Näitä tilanteita kutsutaan käytöksi kytkösmarkkinoilla.
(29)
Lisäksi yhteisön tuotannonala myi dihydromyrsenolia etuyhteydessä oleville osapuolille yhteisöön ja kolmansiin maihin jäälleenmyyntiä tai käyttöä varten. Tutkimuksessa kuitenkin havaittiin, ettei tätä myyntiä voida katsoa myynniksi kytkösmarkkinoilla, koska se tapahtui markkinahinnoin ja ostajat pystyivät valitsemaan toimittajan vapaasti. Myynti pitäisi päinvastoin katsoa myynniksi vapailla markkinoilla.
(30)
Kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden erottaminen toisistaan on olennaista vahinkoanalyysissä, sillä kytkösmarkkinoilla käytettäväksi eli tässä tapauksessa tuottajien itsensä sisäiseen käyttöön tarkoitetut tuotteet eivät kilpaile suoraan tuotteen tuonnin kanssa. Sitä vastoin vapailla markkinoilla myytäviksi tarkoitettujen tuotteiden todettiin kilpailevan suoraan tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa.
(31)
Jotta yhteisön tuotannonalan tilanne voitaisiin kuvata mahdollisimman täydellisesti, tietoja on hankittu ja analysoitu dihydromyrsenolin kaikesta tuotantotoiminnasta, ja tämän jälkeen on määritetty, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille.
(32)
Seuraavien yhteisön tuotannonalaan liittyvien taloudellisten indikaattorien osalta todettiin, että tarkoituksenmukaisessa analyysissa ja arvioinnissa on keskityttävä vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen: myyntimäärä ja myyntihinnat yhteisön markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta, vientimäärä ja vientihinnat.
(33)
Muiden taloudellisten indikaattorien osalta tutkimuksen perusteella todettiin kuitenkin, että niitä voitaisiin tutkia järkevästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta. Tuotanto (sekä kytkös- että vapaille markkinoille), kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti riippuvat koko toiminnasta riippumatta siitä, onko tuotanto suunnattu kytkösmarkkinoille vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.
(34)
Lopuksi voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalan kytkösmarkkinoiden kehitystä tarkasteltiin muuna vahinkoa aiheuttavana tekijänä osassa 5, Syy-yhteys, sen selvittämiseksi, olisiko kehityksellä voinut olla vaikutusta sen tilanteeseen.
4.3 Yhteisön kulutus
(35)
Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuottajien oman tuotannon niiden määrien perusteella, jotka oli tarkoitettu yhteisön vapaille markkinoille tai kytkösmarkkinoille näiden tuottajien käyttöön, sekä Eurostatista saatujen yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrien perusteella.
(36)
Eurostatin osalta on huomattava, että kyseisiin tilastoihin voi sisältyä dihydromyrsenolin lisäksi muita tuotteita, sillä dihydromyrsenoli luokitellaan ex-alkuiseen CN-koodiin. Eurostatin tietoja vertailtiin näin ollen yhteisön tuotannonalan markkinatietoihin. Tämän seurauksena Japanista tapahtuvaa tuontia ei otettu huomioon, sillä sen katsottiin koostuvan kokonaisuudessaan muista tuotteista kuin dihydromyrsenolista, sillä kyseistä tuotetta ei tiedetä tuotettavan Japanissa. Muista kolmansista maista kuin Japanista tapahtuvan tuonnin osalta Eurostatin tilastot osoittautuivat melko tarkoiksi (ne eivät näyttäneet sisältävät merkittäviä määriä muita tuotteita kuin dihydromyrsenolia, mikä olisi olennaisesti vääristänyt kokonaiskuvaa), ja siksi näihin tietoihin ei tehty oikaisuja vahinko- ja syy-yhteysanalyysiä varten.
(37)
Tarkastelujakson alkupuoliskolla yhteisön dihydromyrsenolin markkinat olivat melko vakaat. Ne alkoivat kasvaa vuonna 2005, ja tutkimusajanjakson aikana ne saavuttivat tason, joka oli 23 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2003 eli noin 4 400 000 kilogrammaa.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Kulutus (kg)
3 586 447
3 571 795
3 819 904
4 409 093
Indeksi: 2003 = 100
100
100
107
123
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset, muilta yhteisön tuottajilta kerätyt tiedot, Eurostat.
4.4 Tuonti asianomaisesta maasta
4.4.1 Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(38)
Tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä nousi erittäin voimakkaasti vuonna 2004 eli yli 1 600 prosenttia. Se vielä lähes kaksinkertaistui vuonna 2005, mutta laski sitten tutkimusajanjakson aikana ja päätyi 2 963 prosenttia korkeammalle tasolle kuin tarkastelujakson alussa, eli tutkimusajanjakson aikana se oli noin 760 000 kilogrammaa, kun vuonna 2003 se oli ollut noin 25 000 kilogrammaa.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Tuonti (kg)
24 900
430 600
751 800
762 600
Indeksi: 2003 = 100
100
1 729
3 019
3 063
Lähde: Eurostat.
(39)
Keskimääräinen tuontihinta putosi lähes 20 prosenttia vuonna 2004, nousi alkuperäiselle tasolle vuonna 2005 ja nousi 11 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Kuten johdanto-osan 41 ja 42 kappaleesta on nähtävissä, tuontihinnat olivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmat tutkimusajanjakson aikana.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kg)
3,45
2,79
3,45
3,81
Indeksi: 2003 = 100
100
81
100
111
Lähde: Eurostat.
(40)
Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi lähes 17 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana eli 0,7 prosentista vuonna 2003 tutkimusajanjakson 17,3 prosenttiin. Merkittävä markkinaosuus saatiin vuonna 2004, mikä vastasi edellä kuvattua tuontimäärien nopeaa kasvua ja yhteisön vakaata kulutusta. Tutkimusajanjakson aikana intialaisten viejien markkinaosuus pieneni absoluuttisesti katsottuna 2,4 prosenttiyksikköä myyntimäärien kasvusta huolimatta. Kun muistetaan, että yhteisön kulutus kasvoi vain 23 prosenttia tarkastelujakson aikana, on kuitenkin ilmeistä, että Intiasta yhteisöön polkumyynnillä tuleva tuonti lisääntyi paljon voimakkaammin jakson aikana.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus
0,7 %
12,1 %
19,7 %
17,3 %
Indeksi: 2003 = 100
100
1 736
2 835
2 491
Lähde: Eurostat.
4.4.2 Hinnan alittavuus
(41)
Hinnan alittavuuden analysoinnissa verrattiin toisiinsa yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja ja yhteisön tuotannonalan hintoja suoraan verrattavissa olevien tuotetyyppien (puhtauden perusteella) painotettujen keskiarvojen perusteella tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin cif yhteisön rajalla -hintoihin, joihin oli lisätty tullit. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja oli tarvittaessa oikaistu, ja niistä oli ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset.
(42)
Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hintojen perusteella todetut hinnan alittavuuden marginaalit prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista ovat 5,8 prosenttia ja 7,4 prosenttia.
4.5 Yhteisön tuotannonalan tilanne
(43)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja seikkoja, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
(44)
On muistettava, että yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen käyttö kytkösmarkkinoilla oli otettava huomioon vahinkoanalyysissä. Näin ollen tiettyjä vahinkoindikaattoreita tutkittiin keskittyen vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen, kun taas tiettyjä muita indikaattoreita voitiin tutkia järkevästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta (katso johdanto-osan 27-34 kappale).
a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(45)
Yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 6 prosenttia. Se pysyi vakaana vuonna 2004, kasvoi vuonna 2005 vähän eli 2 prosenttia ja vielä 4 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Koska tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, sen käyttöaste on hieman parantunut yhdessä kasvaneiden tuotantomäärien kanssa. Tutkimusajanjakson aikana kapasiteetin käyttöaste oli 73 prosenttia.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (kg)
2 212 266
2 210 328
2 265 113
2 350 588
Indeksi: 2003 = 100
100
100
102
106
Kapasiteetti (kg)
3 210 000
3 210 000
3 210 000
3 210 000
Indeksi: 2003 = 100
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste
69 %
69 %
71 %
73 %
Indeksi: 2003 = 100
100
100
102
106
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
b) Varastot
(46)
Varastot kasvoivat kokonaisuudessaan vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuoden 2004 huippu osui yksiin jäljempänä olevassa johdanto-osan 47 kappaleessa kuvatun myynnin äkillisen laskun kanssa. Tutkimusajanjaksolla varastot olivat 8 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2003.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Varastot (kg)
118 204
222 907
166 724
127 440
Indeksi: 2003 = 100
100
189
141
108
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
c) Myyntimäärä, myyntihinta ja markkinaosuus
(47)
Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon myynti yhteisön vapailla markkinoilla laski äkillisesti 7 prosenttia vuonna 2004. Vuonna 2005 myynti palautui hieman alkuperäistä korkeammalle tasolle ja lisääntyi 19 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana. Koska kulutus oli lisääntynyt vuonna 2005 ja tutkimusajanjakson aikana (katso edellä oleva johdanto-osan 37 kappale), yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan vahvistanut markkina-asemaansa. Se päinvastoin tuskin säilytti markkinaosuutensa. Yhteisön tuotannon keskimääräiset myyntihinnat kuvastivat markkinoiden kehitystä. Ne putosivat jyrkästi vuonna 2004 eli 22 prosenttia, laskivat vielä 10 prosenttiyksikköä vuonna 2005 ja pysyivät suhteellisen vakaina tutkimusajanjaksolla.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Myynti EY:ssä (kg)
1 233 633
1 147 959
1 274 430
1 506 740
Indeksi: 2003 = 100
100
93
103
122
Markkinaosuus
34,4 %
32,1 %
33,4 %
34,2 %
Indeksi: 2003 = 100
100
93
97
99
Myyntihinta (euroa/kg)
4,55
3,55
3,09
3,15
Indeksi: 2003 = 100
100
78
68
69
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
d) Kannattavuus
(48)
Yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni voimakkaasti tarkastelujakson aikana. Vuonna 2003 saadun 12,3 prosentin voiton jälkeen yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vapaille markkinoille tarkoitettu tuotanto muuttui vuonna 2004 erittäin tappiolliseksi, samansuuntaisesti edellä kuvatun myyntimäärien ja hintojen putoamisen kanssa. Vuonna 2005 tappiomarginaali kaksinkertaistui, ja tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonala teki tappiota lähes 17 prosenttia.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Voittomarginaali ennen veroja
12,3 %
-7,5 %
-15,8 %
-16,9 %
Indeksi: 2003 = 100
100
-60
- 128
- 137
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
e) Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti
(49)
Investoinnit vähenivät merkittävästi tarkastelujakson aikana, ja tutkimusajanjaksolla ne olivat enää 7 prosenttia vuoden 2003 tasosta, mistä näkyy, että tuotannonalalla käytetään jo uudenaikaisia laitteita. Kuten edellä olevasta johdanto-osan 45 kappaleen taulukosta on nähtävissä, tuotantokapasiteettiin ei tehty investointeja, vaikka dihydromyrsenolin markkinoiden odotettiin säilyttävän kasvusuuntauksensa. Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna yhteisön tuotannonalan nettovoiton/-tappion ja sen tekemien investointien nettokirjanpitoarvon suhteena, kehittyi yhdenmukaisesti investointien ja voitto-/tappiomarginaalien kanssa. Tarkemmin sanottuna se väheni vuonna 2003 todetusta 13,7 prosentista - 26,9 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Samoin myös yhteisön tuotannonalan kassavirta heikkeni huomattavasti. Vuoden 2003 noin 1 300 000 euron suuruinen kassavirta kääntyi tutkimusajanjaksolla negatiiviseksi, ja oli yli 60 000 euroa. Kaikki nämä indikaattorit vahvistavat selkeästi sen, ettei yhteisön tuotannonala kyennyt saamaan pääomaa.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Investoinnit (euroa)
221 210
44 605
23 435
16 481
Indeksi: 2003 = 100
100
20
11
7
Investointien tuotto
13,7 %
-7,1 %
-17,3 %
-26,9 %
Indeksi: 2003 = 100
100
-52
- 127
- 197
Kassavirta (euroa)
1 328 345
-48 093
164 355
-61 724
Indeksi: 2003 = 100
100
-4
12
-5
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
f) Kasvu
(50)
Yhteisön tuotannonala säilytti markkinaosuutensa, mutta kärsi kuitenkin merkittävät tappiot, joita seurasi muun muassa negatiivinen kassavirta. Näin ollen päätellään, että yhteisön tuotannonala ei hyötynyt markkinoiden kasvusta.
g) Työllisyys, tuottavuus ja palkat
(51)
Samankaltaisen tuotteen tuotantoon osallistuvien yhteisön tuotannonalan työntekijöiden lukumäärä väheni tuotannon kasvusta huolimatta (katso edellä oleva johdanto-osan 45 kappale). Tutkimusajanjakson aikana työllisyys oli 15 prosenttia alhaisempi kuin vuonna 2003. Työvoiman kokonaiskustannukset ovat kuitenkin nousseet. Tarkemmin sanottuna ne nousivat 13 prosenttia vuonna 2004, pysyivät suhteellisen tasaisina vuonna 2005 ja laskivat hieman tutkimusajanjakson aikana, niin että ne olivat 6 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2003. Itse asiassa keskimääräiset työvoimakustannukset nousivat 24 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä nousu johtui inflaatiosta (noin 3 prosenttia vuosina 2004 ja 2005 Espanjassa) ja työllisyyden rakenteen muutoksista (suurempi koulutetun työvoiman osuus). Tuottavuus ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti vuodessa kasvoi 24 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson aikana.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Työllisyys
44,2
43,7
39,8
37,7
Indeksi: 2003 = 100
100
99
90
85
Työvoimakustannukset (euroa)
1 401 693
1 580 371
1 554 698
1 480 157
Indeksi: 2003 = 100
100
113
111
106
Työvoimakustannukset (euroa)
31 741
36 206
39 033
39 282
Indeksi: 2003 = 100
100
114
123
124
Tuottavuus (kg työntekijää kohti)
64 329
65 588
72 904
79 546
Indeksi: 2003 = 100
100
102
113
124
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
h) Polkumyynnin laajuus, toipuminen aiemmasta polkumyynnistä tai tuetusta tuonnista
(52)
Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien merkittävyydestä on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat.
(53)
Ei ollut myöskään havaittavissa merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi tutkimusajanjakson aikana ollut toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista.
4.6 Vahinkoa koskevat päätelmät
(54)
Tarkastelujakson aikana Intiasta polkumyynnillä tuleva halpatuonti kasvoi merkittävästi. Määrällisesti polkumyynnillä tapahtunut tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti lisääntyi noin 3 000 prosenttia vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vastaavasti markkinaosuus yhteisön dihydromyrsenolimarkkinoista oli yli 17 prosenttia tutkimusajanjakson aikana, kun se oli vuonna 2003 vain 0,7 prosenttia.
(55)
Vaikka dihydromyrsenolin kulutus yhteisössä kasvoi 23 prosenttia tarkastelujakson aikana, yhteisön tuotannonala pystyi tutkimusajanjakson aikana saavuttamaan vain saman markkinaosuuden yhteisön markkinoilla kuin vuonna 2003; tämä johtuu varsinkin siitä, että yhteisön tuotannonalan tuotannon myynti kasvoi vuonna 2005 ja tutkimusajanjakson aikana. Kuten edellä oleva yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden tarkastelu osoittaa, samanaikaisesti aiheutui suuria tappioita, minkä lisäksi sijoitetun pääoman tuotto heikkeni ja kassavirta oli negatiivinen. Vahinko näkyi käytännössä yhteisön tuotannonalan hintojen huomattavana alenemisena, mistä seurasi suoria ja huomattavia kielteisiä vaikutuksia kyseisten yritysten taloudelliseen tilanteeseen. Yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 4,55 eurosta 3,15 euroon. Tuotantokustannukset eivät kuitenkaan laskeneet hintojen laskua vastaavassa määrin. Yhteisön tuotannonala kääntyikin tappiolliseksi vuonna 2004, ja sille syntyi lisää tappioita dihydromyrsenolin myynnistä yhteisön markkinoilla vuonna 2005 ja tutkimusajanjakson aikana, jolloin myyntituotot juuri ja juuri kattoivat yhteisön tuotannonalan kiinteät kustannukset. Tällainen tilanne on luonnollisesti kestämätön pitkällä aikavälillä.
(56)
Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen katsotaan alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
5. SYY-YHTEYS
5.1 Johdanto
(57)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
5.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(58)
Tutkimuksessa paljastui, että Intiasta tuotu dihydromyrsenoli kilpailee suoraan yhteisön tuotannonalan tuottaman ja myymän dihydromyrsenolin kanssa, koska ne ovat samanlaiset kemiallisilta perusominaisuuksiltaan, keskenään vaihdettavissa ja koska niillä on samat jakelukanavat.
(59)
Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin merkittävä kasvu (noin 3 000 prosenttia) sekä kyseisen tuonnin yhteisön markkinoilla saavuttaman markkinaosuuden merkittävä kasvu (noin 17 prosenttiyksikköä) tapahtuivat samaan aikaan yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tähän heikkenemiseen sisältyi muun muassa yhteisön tuotannonalan hintatason putoaminen, mikä heikensi tuotannonalan taloudellisia tuloksia samalla jaksolla. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat selvillä marginaaleilla, joten tuonnin voidaan perustellusti sanoa aiheuttaneen hintojen alenemisen, joka johti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.
(60)
Yksi osapuoli väitti, että monet tarkasteltavana olevan tuotteen valmistajat Intiassa ovat lopettaneet tuotteen valmistuksen, mikä on pienentänyt tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteettia Intiassa. Kyseinen osapuoli totesi, että Intiasta tapahtuva tuonti ei edellä mainituista syistä aiheuttanut yhteisön tuottajiin kohdistuvaa vahingon uhkaa. Tutkimuksessa todettiin, että osa edellä johdanto-osan 2 kappaleessa tarkoitetussa valituksessa mainituista tuottajista oli lopettanut dihydromyrsenolin tuotantonsa tutkimusajanjakson aikana; toisaalta tutkimuksessa kuitenkin ilmeni, että kapasiteettia oli lisätty. Ainakin yksi uusi intialainen dihydromyrsenolin tuottaja aloitti toiminnan vuonna 2005. Tästä syystä väite on hylättävä.
(61)
Koska voidaan selvästi vahvistaa toisaalta yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavin hinnoin tapahtuneen polkumyynnin voimakkaan lisääntymisen ja toisaalta yhteisön tuotannonalan hintojen alenemisen ja taloudellisen tilanteen heikkenemisen samanaikaisuus, voidaan alustavasti päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.
5.3 Muiden tekijöiden vaikutukset
5.3.1 Muiden yhteisön tuottajien toiminta
(62)
Kuten edellä johdanto-osan 23-26 kappaleessa todetaan, yhteisössä on viisi samankaltaisen tuotteen tuottajaa; kahden niistä ei katsota kuuluvan yhteisön tuotannonalaan. Jäljempänä tarkastellaan, miten näiden kahden yrityksen myynnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät. Varsinaisia lukuja ei luottamuksellisuussyistä voida ilmoittaa. Näin ollen tiedot esitetään ainoastaan indekseinä.
(63)
Muiden yhteisön tuottajien tuottaman dihydromyrsenolin myynti yhteisössä väheni 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Vastaava markkinaosuus laski vielä merkittävämmin (28 prosenttia), koska markkinat laajenivat samalla jaksolla.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Myynti EY:ssä (kg)
Indeksi: 2003 = 100
100
89
88
88
Markkinaosuus
Indeksi: 2003 = 100
100
90
83
72
Lähde: Muilta yhteisön tuottajilta kerätyt tiedot.
(64)
Edellä olevan perusteella voidaan alustavasti päätellä, että kahden muun yhteisön tuottajan toiminta ei aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
5.3.2 Käyttö kytkösmarkkinoilla yhteisön tuotannonalalla
(65)
Kuten edellä johdanto-osan 27-34 kappaleessa todetaan, yhteisön tuotannonalan toiminta samankaltaisen tuotteen osalta käsittää muun muassa tuotteen käytön kytkösmarkkinoilla johdannaisten ja/tai tuoksujen ainesosien tuotannossa. Kuten edellä mainituissa johdanto-osan kappaleissa selostetaan, katsottiin aiheelliseksi jättää käyttö kytkösmarkkinoilla yhteisön tuotannonalalla huomiotta vahinkoindikaattoreiden tarkastelussa (tarkoituksenmukaisissa tapauksissa) ja tutkia sitä muiden tekijöiden, kuten yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon muiden mahdollisten syiden, yhteydessä.
(66)
Käyttö kytkösmarkkinoilla yhteisön tuotannonalalla väheni hieman tarkastelujakson aikana. Käyttö väheni 14 prosenttia vuonna 2004 ja vielä 14 prosenttiyksikköä vuonna 2005, minkä jälkeen se kasvoi tutkimusajanjakson aikana noin 240 000 kilogrammaan, joka on kuitenkin 5 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2003. Suhteellisina lukuina tarkasteltuna käyttö kytkösmarkkinoilla oli noin 10 prosenttia kokonaistuotantomäärästä, joskin vuosi 2005 oli poikkeus, sillä silloin vastaava luku oli 8 prosenttia.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Käyttö kytkösmarkkinoilla (kg)
249 809
215 100
179 954
236 323
Indeksi: 2003 = 100
100
86
72
95
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
(67)
Kun otetaan huomioon, että käyttö kytkösmarkkinoilla oli vain noin 10 prosenttia yhteisön tuotannonalan tuotoksesta, edellä olevan perusteella voidaan alustavasti päätellä, että tällä kehityksellä ei voinut olla tuntuvaa osuutta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
5.3.3 Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta
(68)
Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta kasvoi jonkin verran määrällisesti tarkastelujakson aikana. Vientimyynnin määrä kasvoi 8 prosenttia vuonna 2004 ja vielä 12 prosenttiyksikköä vuonna 2005, minkä jälkeen se väheni tutkimusajanjakson aikana tasolle, joka oli 4 prosenttia enemmän kuin vuonna 2003. Yksikköhinnat laskivat vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 26 prosenttia, kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee. On kuitenkin huomattava, että vientimyyntihinta laski vähemmän kuin myyntihinta yhteisössä ja että absoluuttisina lukuina tarkasteltuna vientimyyntihinta oli huomattavasti korkeampi kuin yhteisössä veloitettu myyntihinta.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Vientimyynti yhteisön tuotannosta
(yksikköä)
743 445
803 219
890 242
774 802
Indeksi: 2003 = 100
100
108
120
104
Vientimyyntihinta (euroa/yksikkö)
4,55
4,05
3,57
3,36
Indeksi: 2003 = 100
100
89
79
74
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
(69)
Tämän vuoksi voidaan alustavasti päätellä, että yhteisön tuotannonalan vientitulokset eivät vaikuttaneet huomattavasti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
5.3.4 Tuonti muista kolmansista maista
(70)
Tutkimuksessa tarkasteltiin myös tuontia muista kolmansista maista kuin Intiasta. On huomattava, että Eurostatin toimittamat tiedot Japanista tapahtuvasta tuonnista jätettiin tarkastelun ulkopuolelle edellä johdanto-osan 36 kappaleessa selostettujen syiden vuoksi. Tutkimuksessa ei tehty muita oikaisuja Eurostatin tietoihin.
(71)
Jäljempänä oleva taulukko osoittaa, että muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin määrä pieneni tarkastelujakson aikana. Vuosina 2004 ja 2005 tapahtuneen romahduksen jälkeen tuonti elpyi tutkimusajanjakson aikana tasolle, joka oli 4 prosenttia alhaisempi kuin vuonna 2003. Kehitys tapahtui selvästi samaan aikaan kuin kyseisen tuonnin hinnat nousivat vuosina 2004 ja 2005 ja laskivat sitten tutkimusajanjakson aikana. Absoluuttisesti mitattuna muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin hintataso ylitti merkittävästi Intiasta tapahtuneen tuonnin hintatason koko tarkastelujakson ajan (katso edellä oleva johdanto-osan 39 kappale). Muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin markkinaosuus yhteisön markkinoilla kehittyi samansuuntaisesti kuin tuonnin määrä ja markkinoiden kasvu; markkinaosuus väheni vuoden 2003 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 22 prosenttia.
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso
Tuonti (kg)
935 800
756 200
606 700
895 100
Indeksi: 2003 = 100
100
81
65
96
Keskimääräinen tuontihinta (euroa/yksikkö)
4,04
4,79
4,75
4,08
Indeksi: 2003 = 100
100
119
118
101
Markkinaosuus
26 %
21 %
16 %
20 %
Indeksi: 2003 = 100
100
81
61
78
Lähde: Eurostat.
(72)
Edellä olevan perusteella voidaan päätellä, että tuonti muista kolmansista maista kuin Intiasta ei aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
5.3.5 Vahinko on itse aiheutettu
(73)
Yksi osapuoli väitti, että vahinko on itse aiheutettu, koska valituksen tekijät ovat riippuvaisia samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytettyjen pääasiallisten raaka-aineiden tuonnista, minkä vuoksi ne eivät ole kilpailukykyisiä verrattuina muihin tuottajiin yhteisössä tai jopa maailmanlaajuisesti. Kun tutkimuksessa verrattiin valituksen tekijöiden ja muiden yhteisön tuottajien ja jopa yhteistyössä toimineiden intialaisten tuottajien käyttämien pääasiallisten raaka-aineiden lähteitä ja hintoja, ei tullut ilmi sellaisia merkittäviä eroja, joilla voitaisiin perustella edellä mainittuja väitteitä. Tästä syystä väite on hylättävä.
5.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(74)
Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko, jolle on tunnusomaista varsinkin myynnin yksikköhintojen lasku ja sitä seurannut taloudellisen tilanteen huomattava heikkeneminen, johtui asianomaisesta maasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Vaikka kytkösmarkkinoilla käyttö ja vientitoiminta saattoivat jossain määrin pahentaa yhteisön tuotannonalan tilannetta, ne eivät kuitenkaan olleet kehitykseltään sellaisia, että ne olisivat poistaneet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan vahingollisen tilanteen välisen syy-yhteyden.
(75)
Edellä esitetyssä tarkastelussa erotettiin asianmukaisesti toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, minkä perusteella voidaan vahvistaa, että kyseiset muut tekijät eivät muuta sitä tosiseikkaa, että tarkastellun vahingon on katsottava johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
(76)
Tästä syystä päätellään alustavasti, että asianomaisesta maasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. YHTEISÖN ETU
6.1 Yleisiä huomautuksia
(77)
Komissio tutki, oliko alustavasti todetusta vahingollisesta polkumyynnistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi toimenpiteiden toteuttaminen ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tätä varten mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vaikutuksia tarkasteltiin kaikkien esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
6.2 Yhteisön tuotannonalan etu
(78)
Vahinkoanalyysi osoitti selvästi, että yhteisön tuotannonala kärsi polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän jyrkkä kasvu aiheutti viime vuosina voimakkaan hintojen alenemisen. Jotta yhteisön tuotannonala säilyttäisi markkina-asemansa ja myynnin määrän vapailla markkinoilla - mikä on ratkaisevaa tuotantokustannusten kannalta - sen on pakko myydä hinnoin, jotka tuskin kattavat kiinteät kustannukset.
(79)
Ilman toimenpiteiden käyttöönottoa yhteisön tuotannonalan asema ei olisi pitkällä aikavälillä kestävä. Vaikka dihydromyrsenolin tuotanto työllistää suoraan varsin vähän henkilöstöä, tuotantoon kohdistuvat kielteiset vaikutukset sijoittuisivat suurelta osin yhdelle Espanjan alueelle, jonne valtaosa yhteisön tuotannosta on keskittynyt. Jos toimenpiteitä otetaan käyttöön ja tuontihinta palautetaan polkumyynnin poistavalle tasolle, yhteisön tuotannonala kykenisi kilpailemaan hyvän kauppatavan mukaisissa olosuhteissa asianmukaisen kilpailuedun perusteella. Voidaan odottaa, että yhteisön tuotannonalan myynnin määrät kasvaisivat ja että yhteisön tuotannonala voisi hyötyä suurtuotannon eduista. Lisäksi on odotettavissa, että yhteisön tuotannonala käyttää hyödykseen sen, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi tapahtuva hinnankorotusten estyminen poistuu, ja nostaa kohtuudella omia myyntihintojaan, varsinkin kun otetaan huomioon, että ehdotetuilla toimenpiteillä ehkäistään tutkimusajanjakson aikana havaittu hintojen alittavuus. Oletettu myönteinen kehitys antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa kriittistä taloudellista tilannettaan.
(80)
Toimenpiteiden käyttöönotto on siis selvästi yhteisön tuotannonalan edun mukaista. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, dihydromyrsenolin tuotanto yhteisössä voi lakata tai seurauksena voi olla jopa tuotantoyksiköiden sulkemisia.
6.3 Käyttäjien ja kuluttajien etu
(81)
Kuluttajajärjestöjä ei ole ilmoittautunut, eivätkä ne ole toimittaneet tietoja perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Sen vuoksi ja ottaen huomioon, että dihydromyrsenolia käytetään ainoastaan raaka-aineena tai ainesosana muiden väli- tai lopputuotteiden valmistuksessa (katso johdanto-osan 11 ja 28 kappale), analyysissä on rajoituttu tarkastelemaan toimenpiteitten vaikutuksia tuotteen käyttäjiin. Dihydromyrsenolia käytetään tavallisesti puhdistusaineissa, saippuan hajusteissa ja tietyissä tuoksuissa. Käyttöaloina ovat toisin sanoen pyykinpesu- ja kodinhoitotuotteet, kauneudenhoitotuotteet sekä henkilökohtaisen hygienian hoitoon tarkoitetut tuotteet. Kyselylomake lähetettiin kolmelletoista tiedossa olleelle dihydromyrsenolin käyttäjälle yhteisössä sekä neljälle aromi- ja hajusteaineyhdistykselle. Komissio pyysi muiden tietojen lisäksi myös kommentteja siitä, olisiko polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto yhteisön etujen mukaista ja kuinka nämä toimenpiteet vaikuttaisivat käyttäjiin.
(82)
Kyselylomakkeisiin saatiin yksi vastaus eräältä valmistajalta, joka valmistaa useita pyykinpesu- ja kodinhoitotuotteita sekä henkilökohtaisen hygienian hoitoon tarkoitettuja tuotteita. Vastauksessa korostettiin, että tutkimuksen kohteena oleva tuote edustaa vain pientä osuutta kaikista väli- ja lopputuotekäytöistä. Yritys ei sitä paitsi käyttänyt Intiasta peräisin olevaa dihydromyrsenolia, joten se ei voinut toimittaa täydellisiä tietoja. Kyseinen käyttäjä kuitenkin oletti, että toimenpiteiden käyttöönotosta voisi seurata toimitusvaikeuksia ja hintojennousuja, mikä puolestaan voisi pitkällä aikavälillä johtaa hintasyistä tehtäviin muutoksiin tuoksujen koostumuksessa. Eräs toinen käyttäjä otti yhteyttä komissioon ja ilmoitti, ettei se käytä Intiasta peräisin olevaa dihydromyrsenolia. Yritys ei ottanut kantaa mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksiin. Yhdistyksiltä ei saatu kannanottoja.
(83)
Saatujen kannanottojen osalta tutkimuksessa todettiin, että dihydromyrsenolin toimituksissa ei ole kohtuudella odotettavissa vaikeuksia, sillä yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli vain 73 prosenttia tutkimusajanjakson aikana (katso edellä oleva johdanto-osan 45 kappale). Dihydromyrsenolia tuotetaan Intian lisäksi monissa muissa kolmansissa maissa. Ei ole myöskään odotettavissa tuntuvia hintojennousuja, sillä polkumyyntimarginaalit ovat tutkimuksen mukaan vähäiset. Kun otetaan huomioon tämä sekä dihydromyrsenolin vähäiset kustannusvaikutukset jatkojalostustuotteisiin, voidaan päätellä alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole huomattavaa vaikutusta yhteisön käyttäjien tilanteeseen.
6.4 Yhteisön etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu
(84)
Tutkimuksessa otettiin yhteyttä 27:ään tiedossa olevaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuojaan/kauppiaaseen yhteisössä. Kolme kyseisistä yrityksistä ilmoitti komissiolle, että ne eivät tuo dihydromyrsenolia Intiasta. Kyselylomakkeeseen saatiin lopulta vastaukset vain kahdelta sellaiselta tuojalta, jotka eivät ole etuyhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin. Toinen tuojista ilmoitti lopettaneensa dihydromyrsenolin tuonnin Intiasta tutkimusajanjakson aikana, koska sen toimittaja oli päättänyt myydä tuotetta yksinomaan tiettyjen muiden jakelijoiden kautta. Kyseinen tuoja ei ottanut kantaa toimenpiteiden todennäköisiin vaikutuksiin, koska ne eivät ilmeisesti enää koskisi sitä. Toisen yhteistyössä toimivan tuojan tapauksessa tarkasteltavana olevan tuotteen myynti yhteisössä oli alle 20 prosenttia yrityksen kokonaisliikevaihdosta, ja sen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonnista Intiasta oli melko vähäinen. Yritys ei ottanut erityisemmin kantaa siihen, miten mahdolliset toimenpiteet todennäköisesti vaikuttaisivat yrityksen omaan liiketoimintaan. Se totesi ainoastaan, että olivatpa toimenpiteet minkä luonteisia tahansa, intialaiset tuottajat mukautuisivat niihin parantamalla tehokkuuttaan, kun taas yhteisön tuottajat voisivat saamansa suojan ansiosta jatkaa tehotonta tuotantoaan eikä niiden olisi pakko tehdä uudelleenjärjestelyjä. Tältä osin on viitattava johdanto-osan 79 kappaleeseen ja huomautettava, että polkumyyntitoimenpiteet johtaisivat vastoin edellä olevia väitteitä siihen, että yhteisön tuotannonala voisi lisätä myynnin määrää ja parantaa kriittistä taloudellista tilannettaan; toimenpiteet antaisivat toisin sanoen mahdollisuuden parantaa tuotannon tehokkuutta. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.
(85)
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat sekä varsinkin yhteisön etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden yhteistyön vähäisyys, voidaan päätellä alustavasti, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei olisi ratkaisevia haitallisia vaikutuksia niiden tilanteeseen.
6.5 Yhteisön etua koskevat päätelmät
(86)
Edellä esitetty tarkastelu osoitti, että toimenpiteiden käyttöönotto on yhteisön edun mukaista, koska toimenpiteiden odotetaan rajoittavan polkuhinnoilla tapahtuvan tuonnin suurta määrää ja poistavan kyseisen tuonnin hinnan alittavuuden, millä on osoitettu olevan huomattava kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Toimenpiteistä odotetaan olevan etua myös muille yhteisön tuottajille.
(87)
Tarkastelu osoitti lisäksi, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei todennäköisesti ole huomattavia vaikutuksia käyttäjiin.
(88)
Koska tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden yhteistyö oli vähäistä, niiden etua oli mahdotonta tarkastella perusteellisesti. Voidaan kuitenkin päätellä, että kyseiset toimijat päättivät kieltäytyä yhteistyöstä tutkimuksessa, koska Intiasta tapahtuvaa dihydromyrsenolin tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuttaisi huomattavasti niiden toimintaan.
(89)
Kaiken kaikkiaan katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto eli vahingollisen polkumyynnin lopettaminen antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa taloudellista tilannettaan ja säilyttää toimintansa ja että kielteiset vaikutukset, joita niillä saattaa olla joillekin muille yhteisön taloudellisille toimijoille, eivät ole suhteettomia verrattuna yhteisön tuotannonalan saavuttamiin etuihin.
(90)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole olemassa pakottavia syitä luopua polkumyyntitullien käyttöönotosta.
7. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(91)
Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa ja yhteisön etua koskevat alustavat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Intiasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
7.1 Vahingon korjaava taso
(92)
Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi voida taata yhteisön tuotannonalalle mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa.
(93)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että 5 prosentin osuutta liikevaihdosta vastaavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana määränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitaisiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Vuonna 2003 eli ennen Intiasta peräisin olevan polkumyynnin voimakasta lisääntymistä yhteisön tuotannonala sai 12,3 prosenttia voittoa myydessään samankaltaista tuotetta vapailla markkinoilla (katso edellä oleva johdanto-osan 48 kappale). Katsottiin kuitenkin aiheelliseksi oikaista tätä voittoprosenttia, jotta siinä otettaisiin huomioon se, että yhteisön ja maailman laajuiset dihydromyrsenolin markkinat ovat kasvaneet, että on lisätty kapasiteettia ja että tämän seurauksena yleinen hintataso on - polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin esiintymisestä huolimatta - hieman laskenut, kun taas yksikkökohtaiset tuotantokustannukset ovat pysyneet lähes muuttumattomina. Ei vaikuttanut riittävän perustellulta, että voitto olisi noin 12 prosentin suuruinen tilanteessa, jossa polkumyyntiä ei esiinny; 5 prosentin osuutta liikevaihdosta vastaavaa voittomarginaalia pidettiin sen sijaan sopivampana määränä kyseisessä tilanteessa.
(94)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä cif-tuontiarvosta. Nämä erot olivat molempien yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta korkeammat kuin polkumyyntimarginaalit.
7.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(95)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitullit todettujen polkumyyntimarginaalien suuruisina.
(96)
Yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, minkä vuoksi katsottiin aiheelliseksi, että muiden yritysten, jotka olivat kieltäytyneet yhteistyöstä tutkimuksessa, polkumyyntimarginaali vahvistetaan sille tasolle, joka oli yhteistyössä toimineille yrityksille määritetyistä polkumyyntimarginaaleista korkeampi (katso edellä oleva johdanto-osan 22 kappale). Jäännöstulliksi vahvistetaan tämän vuoksi 7,5 prosenttia.
(97)
Väliaikaisten polkumyyntitullien olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan seuraavat:
Tuottaja
Ehdotettu polkumyyntitulli
Neeru Enterprises, Rampur
3,3 %
Kaikki muut yritykset (Privi Organics Limited, Mumbai, mukaan luettuna)
7,5 %
(98)
Tässä asetuksessa yritykselle vahvistettava yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon tutkimuksessa todettu yritystä koskeva tilanne. Kyseistä tullia voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien, kyseisen yrityksen eli tarkoin määrätyn oikeussubjektin tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa tätä tullia, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(99)
Kaikki tämän yrityskohtaisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tarvittaessa komissio muuttaa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
(100)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Viimeksi mainittuja yrityksiä pyydetään kuitenkin esittämään perusasetuksen 11 artiklan mukainen tarkastelupyyntö, kun ne täyttävät kyseisen artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt vaatimukset, jotta niiden tilannetta voitaisiin tarkastella yksilöllisesti.
8. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(101)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Intiasta peräisin olevaa dihydromyrsenolia, jonka puhtaus on vähintään 93 painoprosenttia ja joka luokitellaan CN-koodiin ex 2905 22 90 (Taric-koodi 2905229010).
2. Vapaasti yhteisön rajalla -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli ennen veroja on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa selostetun tuotteen osalta seuraava:
Tuottaja
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Neeru Enterprises, Rampur, Intia
3,3 %
A827
Kaikki muut yritykset
7,5 %
A999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 2007.