RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 716/2006
af 5. maj 2006
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af dødbrændt (sintret) magnesia med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«) særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I december 1993 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 3386/93 (2) endelige dumpingforanstaltninger vedrørende importen af dødbrændt (sintret) magnesia (i det følgende benævnt »den pågældende vare«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«). Foranstaltningerne indførtes i form af en mindsteimportpris.
(2)
Efter en fornyet undersøgelse blev disse foranstaltninger opretholdt i februar 2000 ved Rådets forordning (EF) nr. 360/2000 (3).
(3)
Efter en interimsundersøgelse ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 986/2003 (4) de gældende antidumpingforanstaltningers form, således at mindsteprisen blev fastholdt, men underlagt specifikke betingelser, og der blev pålagt en værditold på 63,3 % i alle andre tilfælde.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående bortfald af de gældende antidumpingforanstaltninger for importen af dødbrændt (sintret) magnesia med oprindelse i Kina (5) modtog Kommissionen i november 2004 en anmodning om en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.
(5)
Anmodningen blev indgivet af Eurométaux på vegne af EF-producenter (i det følgende benævnt »de anmodende producenter«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af dødbrændt (sintret) magnesia.
(6)
Anmodningen blev indgivet, fordi foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen. Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en fornyet undersøgelse, og iværksatte en undersøgelse (6) i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen underrettede officielt de anmodende EF-producenter, andre EF-producenter, eksporterende producenter i Kina (i det følgende benævnt »kinesiske eksportører«), importører, forhandlere, brugere og deres sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for eksportlandets regering om indledningen af den fornyede undersøgelse.
(8)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter samt til de parter, som gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
Kommissionen gav også de direkte berørte parter lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(10)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina og importører af den pågældende vare blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen. For at kunne afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i så fald udtage en stikprøve, sendte Kommissionen stikprøveskemaer ud for at indhente specifikke oplysninger om hver af de pågældende eksporterende producenters og importørers salgsmængder og -priser. Der blev ikke modtaget besvarelser fra eksporterende producenter og kun tre besvarelser fra importører. Det blev derfor besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.
(11)
Desuden blev der sendt spørgeskemaer til producenter i mulige referencelande, som Kommissionen havde kendskab til, nemlig Brasilien, Canada og Tyrkiet.
(12)
Alle EF-producenter, som havde indgivet anmodningen, besvarede spørgeskemaet. Ingen kinesiske eksporterende producenter og ingen importører besvarede spørgeskemaet. Men to importører fremsatte deres synspunkter skriftligt. En bruger indsendte en delvis besvarelse af spørgeskemaet.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
a)
Anmodende EF-producenter:
-
Grecian Magnesite SA, Athen, Grækenland
-
Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Spanien
-
Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovakiet.
b)
Producent i referencelandet:
-
Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Tyrkiet.
4. Undersøgelsesperiode
(14)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra den 1. januar 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er den samme som i de tidligere undersøgelser, som førte til indførelse af de nugældende foranstaltninger, dvs. naturlig dødbrændt (sintret) magnesia med oprindelse i Kina og henhørende under KN-kode 2519 90 30.
(16)
Dødbrændt magnesia fremstilles af magnesit, dvs. naturligt forekommende magnesiumcarbonat. Til fremstilling af dødbrændt magnesia brydes magnesiumcarbonat, som knuses og sorteres, hvorefter den brændes i en ovn ved temperaturer på mellem 1 500 og 2 000 °C. Resultatet er dødbrændt magnesia med indhold af MgO (magnesiumoxid) på mellem 80 % og 98 %. De vigtigste urenheder er SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO og B2O3 (siliciumoxid, jernoxid, aluminiumoxid, calciumoxid og boroxid). Dødbrændt magnesia anvendes fortrinsvis til fremstilling af ildfaste materialer i forskellige former. Selv om der findes forskellige typer af den pågældende vare, dvs. med forskelligt indhold af MgO, har de alle samme grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber og anvendelsesformål og er indbyrdes udskiftelige. Som i den tidligere undersøgelse bør alle kvaliteter af dødbrændt magnesia derfor anses for at være en og samme vare i forbindelse med denne undersøgelse.
2. Samme vare
(17)
Som de tidligere undersøgelser bekræftede også denne fornyede undersøgelse, at de varer, der eksporteres af Kina, og de varer, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina såvel som de varer, der fremstilles og sælges af EF-producenterne på markedet i Fællesskabet og af producenten i referencelandet på dennes hjemmemarked, har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må anses for at være samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
(18)
I overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i grundforordningen blev det undersøgt, om foranstaltningernes udløb eventuelt ville føre til fortsat dumping.
1. Indledende bemærkninger
(19)
I mangel af samarbejdsvilje fra både de kinesiske eksporterende producenter og importørerne i Fællesskabet var det nødvendigt at basere denne undersøgelse på oplysninger, som Kommissionen har kunnet få fra andre kilder. I overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen blev der derfor anvendt oplysninger fra Eurostat med 8-cifret KN-kode sammenholdt med andre kilder til fastsættelse af importmængder og importpriser.
(20)
På grundlag af oplysningerne fra Eurostat blev det konstateret, at der i undersøgelsesperioden blev importeret 369 079 tons dødbrændt magnesia fra Kina til Fællesskabet, dvs. ca. 40 % af forbruget i Fællesskabet.
(21)
I undersøgelsesperioden for den tidligere udløbsundersøgelse blev der fra Kina importeret 260 967 tons dødbrændt magnesia til Fællesskabet, dvs. 54 % af forbruget i Fællesskabet.
(22)
Det bør bemærkes, at det ikke er muligt at foretage en direkte sammenligning af eksportmængder og eksportmarkedsandele i den tidligere og den nuværende udløbsundersøgelse, da Fællesskabet er blevet udvidet til 25 medlemsstater.
2. Dumping af import i undersøgelsesperioden
(23)
Kommissionen benyttede i overensstemmelse med artikel 11, stk. 9, i grundforordningen samme metode som i den tidligere undersøgelse. Dumpingmargenen blev som bekendt fastsat til 50 % i den tidligere undersøgelse.
(24)
Ved beregningen af den normale værdi blev der taget hensyn til, at det i denne undersøgelse var nødvendigt at fastsætte den normale værdi for importen fra Kina på grundlag af oplysninger fra et tredjeland med markedsøkonomi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen. I indledningsmeddelelsen blev det angivet, at man påtænkte at anvende Tyrkiet som et passende tredjeland med markedsøkonomi. En ikke-forbundet importør fremførte, at Tyrkiet ikke var et egnet land, fordi adgangen til råmaterialer i Tyrkiet var vanskeligere end i Kina. Der var ikke de samme naturlige fordele ved magnesitminerne i Tyrkiet som i Kina, så udvindings- og forarbejdningsomkostningerne var højere end i de kinesiske miner. Den samme importør hævdede desuden, at det tyrkiske hjemmemarked ikke var stort nok til at være repræsentativt for det kinesiske marked. Den pågældende importør foreslog Brasilien eller Canada som mere egnede tredjelande med markedsøkonomi.
(25)
Kommissionen undersøgte, om Tyrkiet, der allerede havde været benyttet som tredjeland med markedsøkonomi i den tidligere undersøgelse, stadig var et rimeligt valg. Navnlig blev det konstateret, at mindst tre tyrkiske selskaber fremstillede og solgte dødbrændt magnesia i Tyrkiet i betydelige mængder og i konkurrence med hinanden og med importvarer fra andre lande. Spørgsmålet om, hvorvidt der er lettere adgang til råmaterialer i Kina end i Tyrkiet blev behandlet i den oprindelige undersøgelse, og der blev ikke fremlagt nye beviser, som kunne ændre konklusionen om, at Tyrkiet var et passende tredjeland med markedsøkonomi. For så vidt det blev påvist, at sådanne forskelle fandtes, var det muligt at tage hensyn til disse med de nødvendige justeringer. En tyrkisk producent gik med til at samarbejde.
(26)
Forslaget om Brasilien og Canada som mulige referencelande blev også taget i betragtning, og der blev sendt antidumpingspørgeskemaer til alle kendte producenter af dødbrændt magnesia i disse lande. Der blev imidlertid ikke modtaget besvarelser, og Kommissionen havde således ingen oplysninger om salgspriser og produktionsomkostninger i forbindelse med dødbrændt magnesia i Canada og Brasilien. Det blev derfor ikke yderligere overvejet at anvende Brasilien og Canada som referencelande.
(27)
Konklusionen blev derfor, at Tyrkiet udgjorde et egnet referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi.
(28)
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen blev det undersøgt, om den tyrkiske producents hjemmemarkedssalg havde fundet sted i tilstrækkelige mængder i normal handel. De fortjenstgivende transaktioner udgjorde over 80 % af mængderne, og den vejede gennemsnitlige pris var højere end produktionsomkostningerne plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger, og den normale værdi blev derfor fastlagt på grundlag af de gennemsnitlige vejede priser, der faktisk blev betalt for den pågældende vare på det tyrkiske hjemmemarked. I overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen og i mangel af samarbejdsvilje fra kinesiske eksportører blev den tyrkiske producents gennemsnitlige vejede salgspriser anvendt, da der ikke forelå oplysninger om, hvilke varetyper der blev importeret til Fællesskabet fra Kina, og der ikke var oplysninger, som tydede på, at der var væsentlig forskel på vareblandingen i den kinesiske eksport til Fællesskabet og i det tyrkiske hjemmemarkedssalg.
(29)
Da de kinesiske eksportører ikke udviste samarbejdsvilje, var det nødvendigt at basere eksportprisen på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. Tallene fra Eurostat blev valgt som et passende grundlag for fastsættelse af eksportprisen. De gennemsnitlige Eurostat-prisniveauer blev bekræftet ved hjælp af oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige bruger.
(30)
Den vejede gennemsnitlige normale værdi blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for dødbrændt magnesia, begge ab fabrik.
(31)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev foretaget justeringer for land- og søtransport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger.
(32)
I den tidligere undersøgelse blev det accepteret, at der var lettere adgang til råmaterialer i Kina end i Tyrkiet. Da der ikke blev fremlagt oplysninger, som tydede på nogen ændring af dette forhold, blev der indrømmet en justering for at tage hensyn til forskellen mellem de to lande med hensyn til udvindingstakten. Der blev foretaget samme justering af den normale værdi som i den tidligere undersøgelse, dvs. en reduktion af den normale værdi svarende til 20 % af de udvindingsomkostninger, der konstateredes for den samarbejdsvillige tyrkiske producent.
(33)
Som i de tidligere undersøgelser blev det endvidere undersøgt, om den kinesiske råvare havde større renhed end den tyrkiske. Da der ikke blev fremlagt oplysninger, som tydede på nogen ændring af dette forhold, blev der foretaget en justering svarende til 25 % af de fremstillingsomkostninger, der konstateredes for den samarbejdsvillige tyrkiske producent, for at tage hensyn til denne forskel.
(34)
Det fremgik af sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen, at der fandt dumping sted, og at dumpingmargenen svarede til det beløb, hvormed den således fastsatte normale værdi lå over prisen ved eksport til Fællesskabet. Den konstaterede dumpingmargen udgjorde 35 % af cif-importprisen, Fællesskabets grænse.
3. Importudviklingen, hvis foranstaltningerne bortfalder
(35)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i undersøgelsesperioden, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt. Da ingen kinesiske eksporterende producenter udviste samarbejdsvilje, og der kun forelå få offentlige oplysninger om den kinesiske industri for dødbrændt magnesia, bygger nedenstående konklusioner fortrinsvis på de foreliggende faktiske oplysninger, nemlig oplysninger fra markedsundersøgelser, som var indsendt af de anmodende producenter, eller som blev konstateret i løbet af undersøgelsen og fundet pålidelige sammen med oplysninger fra Eurostat, japanske handelsstatistikker og det amerikanske statistiske kontor.
(36)
Ifølge anmodningen om en udløbsundersøgelse har de kinesiske producenter en stor uudnyttet produktionskapacitet, idet de har verdens største forekomster af magnesiummalm, som er vurderet til 1 300 mio. tons. Den samlede kinesiske produktionskapacitet anslås til omkring 3,5 mio. tons pr. år i forbindelse med den pågældende vare, og hjemmemarkedsforbruget i Kina anslås til omkring 1,2 til 1,5 mio. tons og eksporten til omkring 1 mio. tons om året. Dette tyder på, at de kinesiske eksportører hurtigt kan øge den kinesiske produktion yderligere.
(37)
Ifølge tallene fra Eurostat faldt prisen på kinesisk dødbrændt magnesia ved eksport til Fællesskabet 10 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden trods de gældende foranstaltninger. Den gennemsnitlige eksportpris på dødbrændt magnesia var alligevel højere end den mindsteimportpris, der var blevet indført.
(38)
Japan og USA var to af Kinas vigtigste eksportmarkeder for dødbrændt magnesia i den betragtede periode.
(39)
Mellem 2000 og undersøgelsesperioden faldt priserne på den kinesiske eksport til Japan ca. 7 % fra 20 054 yen pr. ton til 19 513 yen pr. ton, samtidig med at mængderne lå stabilt på omkring 270 000 tons mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Eksportpriserne til Japan udgjorde i euro 202 EUR pr. ton og 145 EUR pr. ton i henholdsvis 2000 og i undersøgelsesperioden.
(40)
Selv om priserne ved eksport til Japan stadig var højere end eksportpriserne til EF, lå de således meget tættere på eksportpriserne til EF ved udløbet af den betragtede periode end i begyndelsen. Det blev derfor mere attraktivt for kinesiske eksportører at eksportere varer til EF end til Japan i den betragtede periode, og de kinesiske eksportører havde et incitament til at eksportere større mængder til EF.
(41)
Mellem 2000 og undersøgelsesperioden var der en kraftig stigning i priserne på den kinesiske eksport til USA fra 129 USD pr. ton til 208 USD pr. ton i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til henholdsvis 140 EUR pr. ton og 167 EUR pr. ton.
(42)
Angående denne kraftige stigning i eksportpriserne til USA skal det bemærkes, at alle producenter af dødbrændt magnesia i USA gradvis standsede deres aktivitet i den betragtede periode, og at importen af dødbrændt magnesia fra Kina dominerede markedet i USA. Importen fra Kina tegnede sig for omkring 82 % af forbruget af dødbrændt magnesia i USA i undersøgelsesperioden.
(43)
Med forholdsvis høje priser, navnlig på baggrund af det højere prisniveau ved eksport til USA end til EF, kan markedet i USA således være blevet mere attraktivt for kinesiske eksportører af dødbrændt magnesia i den betragtede periode. Eksportmængden af dødbrændt magnesia til USA steg imidlertid ikke mellem begyndelsen af den betragtede periode og undersøgelsesperioden og lå på omkring 340 000 tons om året. Det er derfor ikke sandsynligt, at de kinesiske eksportører stadig vil øge deres eksportmængde af dødbrændt magnesia betydeligt til USA i den nærmeste fremtid.
(44)
Under alle omstændigheder er det på baggrund af de kinesiske producenters store uudnyttede produktionskapacitet ikke sandsynligt, at tredjelande vil kunne aftage en stigning i den kinesiske eksport. Hvis foranstaltningerne bortfalder, vil de kinesiske eksportører derfor have et incitament til at øge eksporten til Fællesskabet.
(45)
Da ingen kinesiske producenter udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, blev undersøgelsen af udviklingen i den kinesiske eksport til Fællesskabet baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen.
(46)
Af de tendenser, der blev observeret i den betragtede periode, fremgår det, at der er store årlige svingninger i de gennemsnitlige mængder og enhedspriser for den kinesiske eksport til Fællesskabet.,
(47)
Hvad priserne angår, var det samlede fald i priserne i den betragtede periode 10 %, som angivet ovenfor, men der var et betydeligt fald (- 24 %) i de sidste år af den betragtede periode, nemlig mellem 2001 og 2004.
(48)
Hvad mængderne angår, blev det fremhævet ovenfor, at de kinesiske eksportører vil have et incitament til yderligere at øge deres eksportmængde til EU på baggrund af den forekommende uudnyttede kapacitet og de begrænsede muligheder for at øge eksporten til tredjelande. Endvidere skete der betydelige stigninger i de sidste år af den betragtede periode (+ 36 % mellem 2001 og 2004), mens den samlede udvikling i den betragtede periode viste en stigning på 6 %.
(49)
Da der ikke er nogen tegn på, at de tendenser, der blev observeret i løbet af de sidste år i den betragtede periode, ikke vil fortsætte, viser de oplysninger, der er til rådighed, at der sandsynligvis vil blive tale om et yderligere fald i priserne og en yderligere stigning i mængderne. Den forventede forøgelse af den kinesiske eksport til EF vil sandsynligvis finde sted på bekostning af EF-erhvervsgrenen, med andre ord til priser, som er lig med eller endog lavere end de nuværende dumpingpriser, for at vinde markedsandele.
(50)
Det er nødvendigt at understrege, at de kinesiske eksportpriser og eksportmængder som beskrevet i betragtning 73 i forordning (EF) nr. 360/2000 for øjeblikket er påvirket af den eksportlicensordning, som de kinesiske myndigheder har indført, og det angives, at de kinesiske eksportører har potentiale til at øge eksporten og sænke eksportpriserne, hvis denne ordning afskaffes.
(51)
Undersøgelsen viste, at de kinesiske eksportører fortsatte med dumpingpraksis på et betydeligt niveau i undersøgelsesperioden. Da Kina har en omfattende uudnyttet produktionskapacitet, og EF kan blive et mere attraktivt marked for de kinesiske eksportører end tidligere sammenlignet med andre markeder, er der stor sandsynlighed for, at der fortsat vil finde dumping sted, i det mindste på tilsvarende niveau, hvis de eksisterende foranstaltninger ophæves. Det er også sandsynligt, at dumpingimporten vil stige betydeligt mængdemæssigt, og at prisen på dumpingimportvarerne vil falde, hvis de eksisterende foranstaltninger ophæves.
D. DEFINITION AF ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
(52)
I undersøgelsesperioden var der fem producenter af dødbrændt magnesia i Fællesskabet. Med undersøgelsen blev det fastslået, at de tre anmodende EF-producenter, som samarbejdede fuldt ud, tegner sig for omkring 55 % af produktionen af dødbrændt magnesia i Fællesskabet og derfor udgør erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.
(53)
En producent samarbejdede ikke, men modsatte sig heller ikke undersøgelsen. Med hensyn til denne producent blev det påvist, at selskabets produktion af dødbrændt magnesia udelukkende forbruges internt i dets senere produktionsled.
(54)
Kommissionen havde kendskab til en anden producent, som blev kontaktet inden for rammerne af denne procedure. Selskabet gav hverken udtryk for støtte til proceduren eller modsatte sig den.
E. FASTLÆGGELSE AF DET RELEVANTE FÆLLESSKABSMARKED
(55)
For at afgøre, om EF-erhvervsgrenen led skade, og bestemme forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenens situation, blev det undersøgt, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen skulle tages hensyn til den efterfølgende anvendelse af EF-erhvervsgrenens produktion af samme vare.
(56)
Dødbrændt magnesia anvendes som input i produktionen af ildfast materiale inden for samme selskaber eller sælges som sådant til en tredjepart, som kan være forretningsmæssigt forbundet eller ej.
(57)
I forbindelse med denne undersøgelse defineres bunden anvendelse som det, der sker, når produktionen leveres til yderligere forarbejdning på et senere trin inden for samme gruppe af selskaber. I forbindelse med bunden anvendelse foregik salg af varer eller overførsel af omkostninger til overførselspriser, som ikke var fastsat på markedsvilkår, eller salget eller overførslen fandt sted til et selskab, som ikke frit kunne vælge leverandør. Det var derfor nødvendigt at undersøge den bundne anvendelse med hensyn til de producerede mængder og dens andel af det samlede salg. Alle andre situationer blev anset for at være salg på et frit marked.
(58)
Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi de varer, der er bestemt til bunden anvendelse, ikke er i direkte konkurrence med importvarerne. Derimod blev det fastslået, at produktionen til det frie marked var i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare.
(59)
For at få et så fuldstændigt billede af EF-erhvervsgrenens situation som muligt blev der indhentet og analyseret oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med dødbrændt magnesia, og det blev fastslået, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller det frie marked.
(60)
På grundlag af undersøgelsen blev det fastslået, at det var rimeligt at undersøge visse økonomiske indikatorer vedrørende EF-erhvervsgrenen under henvisning til samtlige aktiviteter, dvs. produktion til både den bundne anvendelse og salget på et frit marked. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, likviditet, investeringer, mulighederne for at tilvejebringe kapital, lagerbeholdninger, beskæftigelse, udgifter til arbejdskraft og produktivitet afhænger af samtlige aktiviteter, uanset om varen leveres videre med henblik på yderligere forarbejdning inden for en gruppe af selskaber, eller om den sælges på det frie marked.
(61)
De andre økonomiske indikatorer vedrørende EF-erhvervsgrenen blev analyseret og vurderet under henvisning til den fremherskende situation på det frie marked, navnlig hvor der findes målelige markedsvilkår, og hvor transaktionerne foregår på normale markedsvilkår, herunder frit valg af leverandør; der var tale om salgsmængde og salgspriser på fællesskabsmarkedet, eksportmængde og eksportpriser. I denne forbindelse blev forbrug, markedsandel, vækst såvel som rentabilitet og afkast af investeringer bestemt på grundlag af salget på det frie marked.
F. SITUATIONEN PÅ FÆLLESSKABETS MARKED
1. Forbruget på fællesskabsmarkedet
(62)
Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af EF-erhvervsgrenens samlede salg i Fællesskabet, minus varer til bunden anvendelse, importen fra Kina og importen fra andre tredjelande.
(63)
På dette grundlag steg forbruget i Fællesskabet med 32 % i den betragtede periode, fra 693 145 tons i 2000 til 911 672 tons i undersøgelsesperioden. Dette skyldtes delvis opsvinget i stålindustrien.
Tabel 1 - Forbruget i Fællesskabet
Forbrug i Fællesskabet
2000
2001
2002
2003
UP
Det frie marked (tons)
693 145
792 575
701 723
817 678
911 672
Indeks
100
114
101
118
132
År/år-udvikling
14
-13
17
14
Kilde: Eurostat, EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet og markedsoplysninger fra de anmodende producenter.
(64)
For at komplettere de indsendte oplysninger om forbruget i Fællesskabet på det frie marked, blev forbruget i forbindelse med bunden anvendelse også beregnet, baseret på EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet og markedsoplysninger fra de anmodende producenter. Det konstateredes, at forbruget til bunden anvendelse steg 12 % i den betragtede periode.
Tabel 2 - Bunden anvendelse
Bunden anvendelse
2000
2001
2002
2003
UP
Mængde (tons)
394 191
399 839
404 773
417 495
442 131
Indeks
100
101
103
106
112
År/år-udvikling
1
2
3
6
2. Import fra Kina
(65)
De mængder, der blev importeret fra Kina, fulgte ikke samme udvikling som forbruget i Fællesskabet. De faldt først 25 % i gennemsnit fra 2000 til 2002 og steg så 41 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Samlet steg importen fra Kina 6 % i den betragtede periode, fra 349 561 tons til 369 079 tons.
Tabel 3 - Importerede varer fra Kina
Importerede varer fra Kina
2000
2001
2002
2003
UP
Tons
349 561
271 147
261 460
351 724
369 079
Indeks
100
78
75
101
106
År/år-udvikling
-22
-3
26
5
Kilde: Eurostat.
(66)
Markedsandelen for importerede varer fra Kina, udtrykt i procent af forbruget i Fællesskabet på det frie marked, faldt fra 50 % i 2000 til 40 % i undersøgelsesperioden.
Tabel 4 - Markedsandel for importerede varer fra Kina
Markedsandel for importerede varer fra Kina
2000
2001
2002
2003
UP
Procent af det frie marked
50 %
34 %
37 %
43 %
40 %
Indeks
100
68
74
85
80
År/år-udvikling
-32
6
11
-5
Kilde: Eurostat og EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(67)
Den gennemsnitlige importpris fra Kina cif, Fællesskabets grænse, steg 14 % mellem 2000 og 2002, men faldt pludselig 22 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. I hele den betragtede periode faldt den 10 % og nåede 140 EUR pr. ton i undersøgelsesperioden.
Tabel 5 - Gennemsnitlig importpris fra Kina
Gennemsnitlig importpris fra Kina
2000
2001
2002
2003
UP
EUR/ton
156
184
179
138
140
Indeks
100
118
114
88
90
År/år-udvikling
18
-3
-26
2
Kilde: Eurostat.
(68)
Kommissionen undersøgte, om de eksporterende producenter i det pågældende land underbød EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. For at opnå priser på et sammenligneligt grundlag blev EF-producentens priser justeret til priser ab fabrik.
(69)
På dette grundlag var underbudsmargenen 7,6 %.
3. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
a) Analyse af faktorer, der er relevante for alle aktiviteter, herunder også salget til bunden anvendelse
(70)
EF-erhvervsgrenens produktion steg 11 % i den betragtede periode og fulgte i et vist omfang udviklingen i Fællesskabets forbrug. Faldet i produktionen på 3 procentpoint i 2002 faldt sammen med indskrænkningen i forbruget af dødbrændt magnesia på markedet i Fællesskabet.
Tabel 6 - Produktionsmængde
Produktionsmængde
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
101
98
108
111
År/år-udvikling
1
-3
10
3
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(71)
I den betragtede periode lå EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet først stabilt mellem 2000 og 2002 og steg så 3 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden.
Tabel 7 - Produktionskapacitet
Produktionskapacitet
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
100
100
103
103
År/år-udvikling
0
0
3
0
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(72)
I den betragtede periode fulgte kapacitetsudnyttelsen samme udvikling som produktionen og forbruget i Fællesskabet. Kapacitetsudnyttelsen faldt 2 % mellem 2000 og 2002, men steg efter 2002, således at den steg 7 % i løbet af den betragtede periode.
Tabel 8 - Kapacitetsudnyttelse
Kapacitetsudnyttelse
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
101
98
105
107
År/år-udvikling
1
-3
7
2
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(73)
Likviditeten var svingende i den betragtede periode, men forblev på samme niveau (- 1 %).
Tabel 9 - Likviditet
Likviditet
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
127
103
127
99
År/år-udvikling
27
-25
25
-28
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(74)
Investeringerne faldt med 23 % i den betragtede periode. De var dog stadig betydelige og udgjorde i undersøgelsesperioden omkring 10 % af EF-erhvervsgrenens samlede omsætning.
Tabel 10 - Investeringer
Investeringer
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
141
79
59
77
År/år-udvikling
41
-62
-20
18
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(75)
Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenen ikke havde vanskeligheder med at tilvejebringe kapital i den betragtede periode.
(76)
Nedenstående tabel viser, at lagrene øgedes betydeligt i den betragtede periode, nemlig med 88 %. I absolutte tal er denne forøgelse imidlertid ikke betydelig.
(77)
Forholdet mellem lagerbeholdning og produktionsmængde, som var 4 % i 2000, steg til omkring 7 % i undersøgelsesperioden.
Tabel 11 - Lagre
Lagerbeholdninger
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
137
137
146
188
År/år-udvikling
37
0
9
42
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(78)
Efter en stigning på 8 % mellem 2000 og 2002 faldt beskæftigelsen i 2003 og i undersøgelsesperioden. Det samlede fald i beskæftigelsen var 4 % i den betragtede periode.
Tabel 12 - Beskæftigelse
Antal ansatte
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
106
108
104
96
År/år-udvikling
6
2
-4
-8
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(79)
På baggrund af stigningen i produktionen og faldet i beskæftigelsen steg produktiviteten i den betragtede periode med 15 %.
Tabel 13 - Produktivitet
Produktivitet (tons/ansat)
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
96
91
104
115
År/år-udvikling
-4
-5
13
11
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(80)
I den betragtede periode steg EF-erhvervsgrenens lønomkostninger gradvis. Den samlede stigning var 32 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden.
Tabel 14 - Lønninger
Lønninger
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
106
111
118
132
År/år-udvikling
6
5
7
14
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
b) Analyse af de faktorer, der er relevante for aktiviteterne på det frie marked
(81)
EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på markedet i Fællesskabet faldt 9 % mellem 2000 og 2003, men steg i undersøgelsesperioden, således at stigningen samlet var 3 % i den betragtede periode.
Tabel 15 - EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter
EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
91
91
91
103
År/år-udvikling
-9
0
0
12
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(82)
I den betragtede periode steg EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på det frie marked i Fællesskabet for dødbrændt magnesia gradvis. Den samlede stigning var 25 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden.
Tabel 16 - EF-erhvervsgrenens salgspriser
EF-erhvervsgrenens salgspriser
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
112
117
119
125
År/år-udvikling
12
5
2
6
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(83)
EF-erhvervsgrenens samlede markedsandel faldt fra 26 % i 2000 til 20 % i undersøgelsesperioden.
Tabel 17 - EF-erhvervsgrenens salg - markedsandel
EF erhvervsgrenens salg - markedsandel
2000
2001
2002
2003
UP
Procent af det frie marked
26 %
21 %
23 %
20 %
20 %
Indeks
100
80
90
77
78
År/år-udvikling
-20
10
-13
1
Kilde: Eurostat og EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(84)
Forbruget i Fællesskabet steg 32 % i den betragtede periode, EF-erhvervsgrenens salg på det frie marked steg kun 3 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel af det frie marked faldt med 6 %. Den stigende udvikling i forbruget i Fællesskabet blev således ikke fulgt af en tilsvarende stigning i EF-erhvervsgrenens salg.
(85)
I den betragtede periode udviklede rentabiliteten sig således, udtrykt i procent af nettosalgsværdien til parter, som ikke var forretningsmæssigt forbundet.
Tabel 18 - Rentabilitet
Rentabilitet
2000
2001
2002
2003
UP
Procent af nettosalgsværdien
-3,1 %
0 %
3,9 %
8,4 %
11,4 %
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(86)
EF-erhvervsgrenens rentabilitet fulgte samme udvikling som dens salgspriser. Efter et tab i 2000 og et break-even-år uden fortjeneste eller tab i 2001 opnåede erhvervsgrenen fortjeneste i 2002 og de følgende år. Rentabiliteten steg så fra 3,9 % i 2002 til 11,4 % i undersøgelsesperioden. Dette skyldtes hovedsagelig et produktionsskifte til varer med større merværdi. I den betragtede periode var EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige fortjeneste 4,5 %.
(87)
Afkast af investeringer, udtrykt som fortjeneste/tab i forhold til investeringernes bogførte nettoværdi, fulgte samme udvikling som rentabiliteten.
Tabel 19 - Afkast af investeringer
Afkast af investeringer
2000
2001
2002
2003
UP
%
-2,9 %
0 %
3,2 %
7,8 %
11,5 %
Indeks
- 100
-1
114
275
403
År/år-udvikling
99
115
161
128
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
4. Virkninger af andre faktorer
(88)
EF-erhvervsgrenens eksport af dødbrændt magnesia svingede i den betragtede periode. Samlet lå den dog på samme niveau i undersøgelsesperioden og i 2000 (et mindre fald på 1 %). Eksporten udgjorde stadig omkring 40 % af EF-erhvervsgrenens samlede produktion i undersøgelsesperioden.
Tabel 20 - EF-erhvervsgrenens eksport
EF-erhvervsgrenens eksport
2000
2001
2002
2003
UP
Indeks
100
104
95
113
99
År/år-udvikling
4
-9
18
-13
Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.
(89)
Importen af dødbrændt magnesia til Fællesskabet fra andre lande end Kina udviklede sig således:
Tabel 21 - Import fra andre tredjelande
Tons
2000
2001
2002
2003
UP
Australien
49 032
66 582
42 599
68 090
63 043
Nordkorea
26 660
71 385
36 614
38 245
35 172
Tyrkiet
43 625
40 463
33 446
22 625
42 763
Brasilien
31 831
25 916
25 872
25 610
39 017
Rusland
2 520
12 928
8 107
9 773
24 380
Sydkorea
0
1 528
1 202
1 879
4 893
Alle andre lande
10 376
139 240
129 401
136 807
149 284
Tredjelande i alt
164 044
358 042
277 240
303 027
358 552
Indeks
100
218
169
185
219
År/år-udvikling
118
-49
16
34
Kilde: Eurostat og markedsoplysninger fra de anmodende producenter.
(90)
Den samlede import af dødbrændt magnesia fra andre tredjelande end Kina mere end fordobledes i den betragtede periode, fra 164 044 tons i 2000 til 358 552 tons i undersøgelsesperioden. De største eksportører til Fællesskabet var Australien, Nordkorea, Tyrkiet, Brasilien, Rusland og Sydkorea.
(91)
Markedsandelen for importerede varer med oprindelse i andre tredjelande end Kina voksede med 15,6 procentpoint i den betragtede periode og udgjorde 39,3 %.
Tabel 22 - Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
2000
2001
2002
2003
UP
Procent af det frie marked
23,7 %
45,2 %
39,5 %
37,1 %
39,3 %
Indeks
100
191
167
157
166
År/år-udvikling
91
-24
-10
9
Kilde: Eurostat og markedsoplysninger fra de anmodende producenter.
(92)
De gennemsnitlige priser på importen fra andre tredjelande var højere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, bortset fra priserne på import fra Nordkorea, Rusland og Sydkorea. Det skal bemærkes, at import af den pågældende vare fra disse tre lande kun udgjorde 8,9 % af den samlede import til Fællesskabet i den betragtede periode, med en kumuleret markedsandel i Fællesskabet på 7,1 %, sammenlignet med Kinas markedsandel på 40 %.
Tabel 23 - Import til Fællesskabet fra andre tredjelande - priser
Import til Fællesskabet fra andre tredjelande (EUR)
2000
2001
2002
2003
UP
Australien
235
228
225
213
183
Nordkorea
111
128
128
109
128
Tyrkiet
164
181
184
160
169
Brasilien
182
180
200
201
188
Rusland
122
132
133
119
114
Sydkorea
N/A
139
154
126
132
Andre
178
223
186
196
229
Kilde: Eurostat.
(93)
På baggrund af ovenstående anses det, at EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode ikke påvirkedes i væsentlig grad af importen af den pågældende vare fra andre tredjelande.
5. Konklusion vedrørende EF-erhvervsgrenens situation
(94)
De gældende foranstaltninger har medført en delvis genrejsning for EF-erhvervsgrenen siden 2000. Sideløbende med en stigning i det samlede forbrug i Fællesskabet lykkedes det EF-erhvervsgrenen at øge salget og hæve priserne. Der var også en positiv udvikling i økonomiske faktorer som produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, rentabilitet, afkast af investeringer og produktivitet. Dette viser, at EF-erhvervsgrenen bestræbte sig for at forbedre sin konkurrenceevne med en vis succes: EF-erhvervsgrenens salg i Fællesskabet har været fortjenstgivende siden 2002.
(95)
På den anden side viste andre indikatorer en negativ udvikling: EF-erhvervsgrenens markedsandel på det frie marked blev mindre, og investeringerne faldt, og samtidig skete der en stigning i lagrene, produktionsomkostningerne pr. enhed og lønomkostningerne. Konklusionen er alligevel, at EF-erhvervsgrenens situation forbedredes betydeligt i den betragtede periode, selv om det konstaterede opsving kun er delvist. Trods dette opsving befinder EF-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar situation, bl.a. som følge af det stigende pristryk fra dumpingimport fra Kina.
(96)
På baggrund af EF-erhvervsgrenens foreløbige genrejsning var det ikke muligt at fastslå, at dumpingimporten fortsat forvoldte skade. Det blev derfor undersøgt, om der fortsat vil blive forvoldt skade, hvis foranstaltningerne bortfalder.
G. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(97)
Med hensyn til de mulige virkninger for EF-erhvervsgrenens situation, hvis de gældende foranstaltninger bortfalder, blev der taget hensyn til en række faktorer sammen med de ovenfor skitserede oplysninger.
(98)
Sammenligningen mellem importen til Fællesskabet fra Kina og andre tredjelande viste, at der er betydelige prisforskelle. Priserne på import fra andre tredjelande, bortset fra Rusland, Nordkorea og Sydkorea, var højere end EF-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige pris på dumpingimport fra Kina faldt 10 %.
(99)
Hvad angår de forholdsvis lave priser på importen fra Rusland, Nordkorea og Sydkorea, faldt deres gennemsnitlige priser ved eksport til EF mindre i forhold til priserne på Kinas eksport til EF. Importmængderne fra disse lande var desuden meget små i forhold til importen fra Kina. Den kumulerede markedsandel for Rusland, Nordkorea og Sydkorea var 7,1 % i undersøgelsesperioden, dvs. under en femtedel af Kinas markedsandel. De økonomiske virkninger af Kinas import for fællesskabsmarkedet for dødbrændt magnesia i undersøgelsesperioden vejer derfor meget tungere end virkningerne af importen af varer fra Rusland, Nordkorea og Sydkorea, og intet tyder på, at dette vil ændre sig i fremtiden.
(100)
Som allerede beskrevet nærmere i betragtning 45 til 50, er det sandsynligt, at importen til dumpingpriser af den pågældende vare fra Kina vil stige og priserne falde af følgende grunde, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber:
-
Kina har en betydelig uudnyttet produktionskapacitet og de største magnesiummalmforekomster i verden.
-
Udviklingen i priser og mængder i den betragtede periode viser allerede, at der er sandsynlighed for yderligere faldende priser og stigende mængder.
-
De priser, som de kinesiske eksportører vil kunne tage i en situation uden antidumpingforanstaltninger, er potentielt meget lave, også selv når det tages i betragtning, at de indeholder en eksportlicensafgift.
-
Fællesskabsmarkedet er attraktivt med hensyn til mængder, og da det ikke er sandsynligt, at eksporten til tredjelande vil stige i et betydeligt omfang, vil de kinesiske eksportører sandsynligvis forsøge at øge deres markedsandel i EF ved at sænke eksportprisen yderligere, hvis de gældende foranstaltninger bortfalder.
(101)
Konklusionen er, at den store mængde af kinesiske importvarer til lave og faldende priser har udøvet et stigende tryk på fællesskabsmarkedet for dødbrændt magnesia, som sandsynligvis vil blive forstærket, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber, da priserne på import fra Kina sandsynligvis vil falde, mens Kinas eksportmængde vil stige. Den pludselige stigning i importen fra Kina vil sandsynligvis føre til yderligere formindskelse af EF-erhvervsgrenens markedsandel, og i betragtning af den sideløbende udvikling i erhvervsgrenens salgspriser og rentabilitet i den betragtede periode vil et stigende tryk på priserne næsten helt sikkert føre til et fald i EF-erhvervsgrenens fortjeneste. Det er mest sandsynligt, at andre indikatorer også vil udvikle sig negativt, når først EF-erhvervsgrenen begynder at miste salg og står over for stærkt faldende priser.
(102)
Der synes endvidere ikke at være andre faktorer, som kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade. Varer fra andre lande blev enten importeret til højere priser end de kinesiske priser, eller de omhandlede mængder var meget mindre, og der er ikke tegn på, at dette vil ændre sig i fremtiden.
(103)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at foranstaltningernes udløb med stor sandsynlighed vil føre til fornyet skade for EF-erhvervsgrenen.
H. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Indledning
(104)
Det blev i henhold til artikel 21 i grundforordningen undersøgt, om en videreførelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Fællesskabets interesser som helhed. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes og forhandlernes samt brugernes.
(105)
For at vurdere de sandsynlige virkninger af en videreførelse eller ophævelse af foranstaltningerne anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle ovennævnte interesserede parter. Kommissionen sendte spørgeskemaer til 18 importører og 17 brugere af den pågældende vare. Ingen importører besvarede spørgeskemaet, selv om to af dem indsendte skriftlige redegørelser. Hvad brugerne angår, indsendte en af dem en delvis besvarelse af spørgeskemaet.
(106)
Det bør erindres, at det i den tidligere undersøgelse fandtes, at en indførelse af foranstaltninger ikke ville være i strid med Fællesskabets interesser. Det bemærkes også, at den foreliggende undersøgelse er anden udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger. Den nuværende undersøgelses timing og karakter gør det derfor muligt at vurdere enhver uberettiget negativ indvirkning, som de gældende antidumpingforanstaltninger tidligere måtte have haft på de berørte parter.
(107)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionerne om fortsat dumping og sandsynligheden for fornyet skade er tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i dette bestemte tilfælde.
2. EF-erhvervsgrenens interesser
(108)
Det skal nævnes, at det er fastslået, at det i en situation uden opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne er sandsynligt, at der fortsat vil forekomme dumping med en høj og stigende dumpingmargen, hvilket vil føre til en forværring af situationen for EF-erhvervsgrenen, som endnu ikke befinder sig i en stabil situation med fuld genrejsning. På den anden side kunne EF-erhvervsgrenen med en videreførelse af foranstaltningerne få støtte til at komme helt på fode igen og undgå yderligere skade. EF-erhvervsgrenens bestræbelser for at rationalisere produktionen og øge konkurrencedygtigheden og den fortjeneste, som erhvervsgrenen har opnået i de sidste tre år af den betragtede periode viser, at EF-erhvervsgrenen både er leve- og konkurrencedygtig.
(109)
På baggrund af ovenstående synes det nødvendigt at videreføre de gældende foranstaltninger for at forhindre negative virkninger af dumpingimport, som kunne bringe EF-erhvervsgrenens genrejsningsproces i fare og i sidste ende dens eksistens og følgelig et antal arbejdspladser. Det må også fastslås, at hvis EF-erhvervsgrenen forsvinder, vil der også blive negative virkninger for aftagerindustrien, da denne vil opleve en indskrænkning af udvalget af leverandører.
3. Importørernes interesser
(110)
Som nævnt ovenfor besvarede ingen af de ikke-forretningsmæssigt forbundet importører spørgeskemaet fra Kommissionen. Manglen på samarbejde er i sig selv et tegn på, at denne sektors økonomiske situation ikke i væsentligt omfang påvirkedes negativt som følge af foranstaltningerne. Dette bekræftes af, at importørerne fortsatte med at handle med den pågældende vare i betydelige mængder og endog øgede importen i den betragtede periode.
(111)
Konklusionen er derfor, at importørernes økonomiske situation ikke er påvirket negativt af indførelsen af de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger. Det er derfor også usandsynligt, at en videreførelse af foranstaltningerne vil føre til en forværring af deres økonomiske situation i fremtiden.
4. Brugernes interesser
(112)
Brugerne af den pågældende vare, dvs. aftagerindustrien, er hovedsagelig producenterne af ildfaste materialer. Som nævnt ovenfor sendte kun en af de 17 brugere, som havde modtaget et spørgeskema fra Kommissionen, en besvarelse af skemaet, og det var kun en delvis besvarelse. På samme måde som for importørerne er det lave niveau for samarbejde i sig selv et tegn på, at denne sektors økonomiske situation ikke i væsentligt omfang påvirkedes negativt som følge af foranstaltningerne. Selv om det samarbejdende selskab kun i begrænset grad er repræsentativt for aftagerindustrien, da det købte under 5 % af den samlede import af dødbrændt magnesia fra Kina i undersøgelsesperioden, blev det vurderet, om selskabets situation påvirkedes af de gældende foranstaltninger.
(113)
Undersøgelsen fastslog, at den samarbejdende bruger fortsatte med at importere dødbrændt magnesia fra Kina trods de gældende foranstaltninger. Foranstaltningerne udgjorde således ikke nogen hindring for producenterne af ildfaste materialer, som fik dem til at skifte leverandør. Mens dødbrændt magnesia udgør en ikke ubetydelig, men dog lille del af omkostningerne til produktion af ildfaste materialer, var priserne på importen fra Kina stadig forholdsvis lave, og de faldt endog i gennemsnit i den betragtede periode. Det er derfor muligt at konkludere, at antidumpingforanstaltningerne ikke havde nogen betydelige negative virkninger for omkostningssituationen og for rentabiliteten for brugerne af den pågældende vare.
(114)
Den samarbejdende bruger oplyste, at det ikke ville have stor indflydelse for selskabets situation, om antidumpingforanstaltningerne blev opretholdt på kort sigt, men det ville på mellemlang og længere sigt kunne føre til, at flere og flere ildfaste materialer blev fremstillet uden for EF og importeret til EF i stedet for råvaren dødbrændt magnesia.
(115)
Som påvist ovenfor har de gældende antidumpingforanstaltninger ikke ført til, at fællesskabsmarkedet er blevet lukket for import af dødbrændt magnesia, men de har snarere bekæmpet den illoyale handelspraksis og i nogen grad afhjulpet dumpingimportens handelsforvridende virkninger. Sikres der samme konkurrencevilkår for EF-erhvervsgrenen for dødbrændt magnesia, sikrer det også en høj grad af konkurrence mellem forskellige leverandører af dødbrændt magnesia på EF-markedet, herunder også kinesiske eksportører af dødbrændt magnesia.
(116)
Det konstateredes desuden, at varerne eksporteredes fra Kina til andre større markeder, herunder USA, til højere priser end til Fællesskabet. Foranstaltningerne har tilsyneladende ikke bevirket, at priserne ved import til Fællesskabet er blevet højere end priserne ved import til andre tredjelande. Påstanden om, at en fortsættelse af antidumpingforanstaltninger ville påvirke konkurrencedygtigheden på andre markeder blev derfor afvist.
(117)
Konklusionen var derfor, at det ikke ville bevirke nogen forringelse af brugernes situation, hvis foranstaltningerne blev opretholdt på samme niveau.
5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(118)
Undersøgelsen viste, at de gældende antidumpingforanstaltninger har givet EF-erhvervsgrenen mulighed for til en vis grad at komme på fode igen. Hvis foranstaltningerne bortfalder, vil det bringe EF-erhvervsgrenens genrejsning i fare og muligvis føre til dens forsvinden. Det er derfor i Fællesskabets interesse at fortsætte med foranstaltninger.
(119)
De gældende foranstaltninger synes ikke tidligere at have haft nogen betydelige negative følger for brugernes og importørernes økonomiske situation. Eventuelle prisstigninger for brugerne som følge af antidumpingforanstaltningernes indførelse synes på grundlag af oplysninger indhentet i løbet af den nuværende undersøgelse ikke at stå i misforhold til den fordel, som EF-erhvervsgrenen opnåede ved fjernelsen af den handelsforvridning, der var forårsaget af dumpingimporten såvel som den fordel, som brugerne opnåede med fortsat konkurrence mellem de forskellige leverandører af dødbrændt magnesia på EF-markedet. Konklusionen er derfor, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at forlænge de eksisterende antidumpingforanstaltninger.
I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(120)
Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det foreslås at opretholde de eksisterende foranstaltninger. De fik en frist til at fremsætte bemærkninger efter disse meddelelser. Der er ikke modtaget bemærkninger af en sådan art, at de berettiger til en ændring af ovennævnte konklusioner.
(121)
Det følger af ovenstående, at den variable antidumpingtold kombineret med en mindstepris på 120 EUR pr. ton på importen af dødbrændt magnesia med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 360/2000, bør opretholdes, jf. artikel 11, stk. 2, i grundforordningen -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af dødbrændt magnesia henhørende under KN-kode 2519 90 30 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Tolden fastsættes til
a)
forskellen mellem mindsteimportprisen på 120 EUR pr. ton og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, i alle tilfælde, hvor sidstnævnte pris er:
-
lavere end mindsteimportprisen, og
-
fastsat på grundlag af en faktura udstedt direkte af en eksportør, som har sin virksomhed i Folkerepublikken Kina, til en ikke-forretningsmæssigt forbundet part i Fællesskabet (Taric-tillægskode A439)
b)
nul, hvis nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, er fastsat på grundlag af en faktura udstedt direkte af en eksportør, som har sin virksomhed i Folkerepublikken Kina, til en ikke-forretningsmæssigt forbundet part i Fællesskabet og svarer til eller er højere end mindsteimportprisen på 120 EUR pr. ton (Taric-tillægskode A439)
c)
et beløb svarende til en værditold på 63,3 % i alle andre tilfælde, som ikke er omfattet af litra a) og b) (Taric-tillægskode A999).
3. I tilfælde, hvor antidumpingtolden er fastsat i henhold til artikel 1, stk. 2, litra a), og varerne er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (7), nedsættes den ovennævnte mindsteimportpris med en procentdel svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales. Den told, der skal betales, vil derefter svare til forskellen mellem den nedsatte mindsteimportpris og den nedsatte nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told og anden toldpraksis finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 5. maj 2006.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 716/2006,
annettu 5 päivänä toukokuuta 2006,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan perkipoltetun (sintratun) magnesiumoksidin tuonnissa
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Joulukuussa 1993 neuvoston asetuksella (EY) N:o 3386/93 (2), jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, otettiin käyttöön lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan perkipoltetun (sintratun) magnesiumoksidin, jäljempänä ’perkipoltettu magnesiumoksidi’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Toimenpiteitä sovelletaan vähimmäistuontihintana.
(2)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista jatkettiin helmikuussa 2000 neuvoston asetuksella (EY) N:o 360/2000 (3).
(3)
Välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 986/2003 (4) voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden muotoa säilyttämällä vähimmäishinnan mutta asettamalla sille erityisehtoja ja ottamalla käyttöön 63,3 prosentin suuruisen arvotullin kaikissa muissa tapauksissa.
2. Tarkastelua koskeva pyyntö
(4)
Kiinasta peräisin olevan perkipoltetun magnesiumoksidin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen jälkeen komission yksiköt vastaanottivat marraskuussa 2004 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella näitä toimenpiteitä.
(5)
Pyynnön esitti Eurométaux niiden yhteisön tuottajien, jäljempänä ’pyynnön esittäneet tuottajat’, puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia perkipoltetun magnesiumoksidin koko tuotannosta yhteisössä.
(6)
Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen (6) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla.
3. Tutkimus
(7)
Komission yksiköt ilmoittivat virallisesti pyynnön esittäneille yhteisön tuottajille, muille yhteisön tuottajille, kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jäljempänä ’kiinalaiset viejät’, tuojille, kauppiaille, käyttäjille ja niitä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan hallituksen edustajille tarkastelun vireillepanosta.
(8)
Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeet kaikille edellä mainituille osapuolille ja tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneille osapuolille.
(9)
Komission yksiköt antoivat myös osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(10)
Koska Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuojia oli ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Selvittääkseen, olisiko otantamenetelmää käytettävä ja jos sitä käytettäisiin, miten otos valittaisiin, komission yksiköt lähettivät otantaan liittyvät kyselylomakkeet, joissa pyydettiin erityisesti tietoja kunkin vientiä harjoittavan tuottajan ja tuojan, jota asia koski, keskimääräisestä myynnin määrästä ja myyntihinnoista. Yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei vastannut kyselyyn, ja tuojilta saatiin ainoastaan kolme vastausta. Näin ollen päätettiin, ettei otantamenetelmää tarvinnut käyttää.
(11)
Lisäksi kyselylomakkeet lähetettiin komission yksiköiden tiedossa oleville tuottajille, jotka toimivat mahdollisissa vertailumaissa eli Brasiliassa, Kanadassa ja Turkissa.
(12)
Kaikki pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat vastasivat kyselyyn. Yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja tai yksikään tuoja ei vastannut kyselyyn. Kaksi tuojaa esitti kuitenkin näkökantansa kirjallisesti. Yksi käyttäjä vastasi osaan kyselylomakkeen kysymyksistä.
(13)
Komission yksiköt hankkivat ja tarkastivat kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat:
-
Grecian Magnesite SA, Ateena, Kreikka,
-
Magnesitas Navarras, SA, Pamplona, Espanja,
-
Slovenské Magnezitové Závody a.s., Jelšava, Slovakia;
b)
Vertailumaan tuottaja:
-
Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Turkki.
4. Tutkimusajanjakso
(14)
Polkumyynnin jatkumista tai toistamista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2000 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(15)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin aiemmissa tutkimuksissa, jotka johtivat tällä hetkellä voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli Kiinasta peräisin oleva perkipoltettu luonnon magnesiumoksidi, joka kuuluu CN-koodiin 2519 90 30.
(16)
Perkipoltettua magnesiumoksidia valmistetaan magnesiitista, joka on luonnossa esiintyvä magnesiumkarbonaatti. Perkipoltetun magnesiumoksidin tuottamiseksi magnesiumkarbonaatti on louhittava, rouhittava, eroteltava ja poltettava lämpökaapissa 1 500-2 000 celsiusasteen lämmössä. Tuloksena saadaan perkipoltettua magnesiumoksidia, jossa on magnesiumoksidia (MgO) 80-98 prosenttia. Perkipoltetun magnesiumoksidin yleisimmät epäpuhtaudet ovat SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ja B2O3 (pii-, rauta-, alumiini-, kalsium- ja boorioksidi). Perkipoltettua magnesiumoksidia käytetään ensisijaisesti tulenkestävien tuotteiden tuotannossa muovattujen ja muovaamattomien tuotteiden valmistuksessa. Vaikka tarkasteltavana olevaa tuotetta on useaa eri tyyppiä (esimerkiksi magnesiumoksidin määrä voi vaihdella), niiden kemiallisissa ja fyysisissä ominaisuuksissa ei ole eroja, niitä käytetään samoihin tarkoituksiin ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Kuten aiemmassa tutkimuksessa, tässäkin tutkimuksessa kaikkia perkipoltetun magnesiumoksidin laatuja oli pidettävä yhtenä tuotteena.
2. Samankaltainen tuote
(17)
Tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin aiemmissa tutkimuksissa tehty päätelmä, jonka mukaan Kiinan viemät tuotteet ja Kiinan kotimarkkinoilla valmistetut ja myydyt tuotteet sekä yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla valmistamat ja myymät tuotteet ja vertailumaan tuottajan vertailumaan kotimarkkinoilla valmistamat ja myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita, koska niiden fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samat.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(18)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
1. Alustavat huomiot
(19)
Koska yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista tai yksikään yhteisön tuojista ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, asiaa oli tutkittava komission yksiköiden muista lähteistä saamien tietojen perusteella. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tuontimäärien ja -hintojen vahvistamiseksi käytettiin Eurostatin tietoja, joissa käytetään kahdeksannumeroisia CN-koodeja, ja nämä tiedot tarkistettiin muista lähteistä.
(20)
Eurostatin tietojen perusteella todettiin, että tutkimusajanjakson aikana perkipoltettua magnesiumoksidia tuotiin Kiinasta yhteisöön 369 079 tonnia, mikä vastaa noin 40 prosenttia yhteisön kulutuksesta.
(21)
Aiemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneen tarkastelun tutkimusajanjakson aikana Kiinasta yhteisöön tuodun perkipoltetun magnesiumoksidin määrä oli 260 967 tonnia eli 54 prosenttia yhteisön kulutuksesta.
(22)
Olisi huomattava, että aiemman ja nykyisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vientimääriä ja viennin markkinaosuuksia ei voitu suoraan vertailla, koska yhteisö laajentui 25:een jäsenvaltioon.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana
(23)
Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti komission yksiköt käyttivät samaa menetelmää kuin aiemmassa tutkimuksessa. Muistutettakoon, että aiemmassa tutkimuksessa polkumyyntimarginaalin todettiin olevan noin 50 prosenttia.
(24)
Normaaliarvoa laskettaessa otettiin huomioon se seikka, että Kiinasta tulevalle tuonnille laskettavan normaaliarvon oli tässä tutkimuksessa perustuttava perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan tietoihin. Vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa esitettiin Turkkia sopivaksi markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi. Yksi etuyhteydetön tuoja väitti, että Turkki ei soveltunut vertailumaaksi, koska Turkissa oli vaikeampi saada raaka-aineita kuin Kiinassa. Luonnon olosuhteet ovat magnesiittilouhoksille otollisemmat Kiinassa kuin Turkissa, joten louhimisesta ja jalostamisesta aiheutuvat kustannukset ovat Turkissa suuremmat kuin Kiinassa. Lisäksi sama tuoja väitti, että Turkin kotimarkkinat olivat liian pienet toimiakseen edustavina vertailumarkkinoina Kiinan osalta. Tuoja piti Brasiliaa tai Kanadaa soveltuvampana vaihtoehtona markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi.
(25)
Komission yksiköt tarkastelivat, oliko jo aiemmassa tutkimuksessa markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana käytetty Turkki edelleen tarkoituksenmukainen valinta. Erityisesti kävi ilmi, että ainakin kolme turkkilaista yritystä tuotti ja myi perkipoltettua magnesiumoksidia Turkissa merkittäviä määriä sekä kilpaili toistensa ja muiden maiden tuojien kanssa. Alkuperäisessä tutkimuksessa tarkasteltiin kysymystä raaka-aineiden paremmasta saatavuudesta Kiinassa kuin Turkissa eikä sellaista uutta näyttöä esitetty, joka olisi muuttanut päätelmää siitä, että Turkki on soveltuva markkinataloutta toteuttava kolmas maa. Jos tällaisia eroja osoitettaisiin esiintyvän, ne voitaisiin ottaa huomioon tekemällä tarvittavat oikaisut. Yksi turkkilainen tuottaja suostui toimimaan yhteistyössä.
(26)
Ehdotus käyttää Brasiliaa ja Kanadaa mahdollisena vertailumaana otettiin myös huomioon, ja polkumyyntiä koskevat kyselylomakkeet lähetettiin kaikille tiedossa oleville perkipoltetun magnesiumoksidin tuottajille näissä maissa. Vastauksia ei kuitenkaan saatu, minkä vuoksi komission yksiköiden käytettävissä ei ollut mitään tietoja perkipoltetun magnesiumoksidin myyntihinnoista ja tuotantokustannuksista Kanadassa ja Brasiliassa. Tämän vuoksi ei enää harkittu Brasilian ja Kanadan käyttöä vertailumaina.
(27)
Näin ollen pääteltiin, että Turkki oli sopiva vertailumaa normaaliarvon määrittämistä varten.
(28)
Perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, oliko turkkilainen tuottaja myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta riittävästi kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä. Koska kannattava myynti oli yli 80 prosenttia ja painotettu keskihinta tuotantokustannuksissa, joihin lisättiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, suurempi, normaaliarvo määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen Turkin kotimarkkinamyynnissä tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti ja kiinalaisten viejien yhteistyön puuttumisen vuoksi käytettiin turkkilaisen tuottajan painotettua keskimääräistä myyntihintaa, koska käytettävissä ei ollut tietoja Kiinasta yhteisöön tuotavista tuotetyypeistä eikä tietoja, joiden mukaan Kiinasta yhteisöön vietävä tuotevalikoima ja turkkilainen kotimarkkinamyynti olisi ollut merkittävästi erilaista.
(29)
Koska kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta oli laskettava perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Eurostatin luvut valittiin soveltuvaksi perusteeksi vientihinnan määrittämistä varten. Eurostatin lukuihin perustuvat keskimääräiset hintatasot vahvistettiin tarkastelemalla yhdeltä yhteistyössä toimineelta käyttäjältä saatuja tietoja.
(30)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti perkipoltetun magnesiumoksidin vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(31)
Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti otettiin huomioon eroavuudet hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä. Tämän vuoksi sisämaa- ja merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisuja.
(32)
Aiemmassa tutkimuksessa todettiin, että raaka-aineiden saanti oli Kiinassa helpompaa kuin Turkissa. Koska tilanteen muuttumisesta ei saatu mitään tietoja, on tehty oikaisuja kyseisten kahden maan välillä louhintamäärissä olevan eron huomioon ottamiseksi. Normaaliarvoon tehtiin sama oikaisu kuin aiemmassa tutkimuksessa eli siitä vähennettiin 20 prosenttia yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan louhintakustannuksista.
(33)
Kuten aiemmissa tutkimuksissa katsottiin lisäksi, että kiinalainen raaka-aine oli puhtaampaa kuin turkkilainen raaka-aine. Koska tilanteen muuttumisesta ei esitetty mitään tietoja, eron huomioon ottamiseksi tehtiin oikaisu, joka vastaa 25 prosenttia yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan valmistuskustannuksista.
(34)
Normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi, ja polkumyyntimarginaali oli määrä, jolla vahvistettu normaaliarvo ylitti yhteisöön suuntautuvassa viennissä sovelletun hinnan. Prosenttiosuutena cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ilmaistun polkumyyntimarginaalin todettiin olevan noin 35 prosenttia.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
(35)
Tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä. Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä ja käytettävissä oli vain vähän julkista tietoa perkipoltettua magnesiumoksidia valmistavasta Kiinan tuotannonalasta, seuraavat päätelmät perustuvat ennen kaikkea käytettävissä oleviin tietoihin eli pyynnön esittäneiden tuottajien toimittamiin tai tutkimuksen aikana löydettyihin, luotettavana pidettyihin markkinatutkimustietoihin sekä Eurostatin, Japanin kauppatilastojen ja Yhdysvaltojen tilastotoimiston (US bureau of the Census) tietoihin.
(36)
Toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelupyynnön mukaan kiinalaisilla tuottajilla on huomattavasti käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, koska Kiinassa on maailman suurin magnesiittimalmivaranto, joka arvioidaan 1 300 miljoonaksi tonniksi. Kiinan koko tuotantokapasiteetin arvioidaan olevan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta noin 3,5 miljoonaa tonnia vuodessa ja maan kotimarkkinakulutuksen noin 1,2-1,5 miljoonaa tonnia ja viennin noin miljoona tonnia vuodessa. Tämä osoittaa, että kiinalaiset viejät voivat nopeasti lisätä kiinalaista tuotantoa.
(37)
Eurostatin lukujen mukaan kiinalaisen perkipoltetun magnesiumoksidin vientihinta yhteisöön on laskenut 10 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin toimenpiteet olivat voimassa. Perkipoltetun magnesiumoksidin keskimääräinen vientihinta on kuitenkin pysynyt käyttöönotetun vähimmäistuontihinnan yläpuolella.
(38)
Tarkastelujakson aikana kiinalaisen perkipoltetun magnesiumoksidin tärkeimmät vientimarkkinat olivat Japani ja Amerikan yhdysvallat.
(39)
Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kiinalainen vienti Japaniin laski noin seitsemän prosenttia 20 054 jenistä tonnilta 19 513 jeniin tonnilta, kun taas määrät säilyivät kokonaisuudessaan vakaina noin 270 000 tonnissa samana aikana. Vientihinnat Japaniin olivat 202 euroa tonnilta vuonna 2000 ja 145 euroa tonnilta tutkimusajanjakson aikana.
(40)
Vaikka vientihinnat Japaniin ovat edelleen korkeammat kuin vientihinnat yhteisöön, ne olivat kuitenkin paljon lähempänä yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja tarkastelujakson lopussa kuin sen alussa. Tästä syystä vienti yhteisöön houkutteli tarkastelujakson aikana kiinalaisia viejiä enemmän kuin vienti Japaniin, ja kiinalaisilla viejillä oli kannustin lisätä vientiään yhteisöön.
(41)
Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Amerikan yhdysvaltoihin suuntautuvan kiinalaisen viennin hinnat nousivat huomattavasti 129 Yhdysvaltain dollarista tonnilta 208 Yhdysvaltain dollariin tonnilta (140 eurosta tonnilta 167 euroon tonnilta).
(42)
Amerikan yhdysvaltioihin suuntautuvan viennin hintojen huomattavan nousun osalta todettakoon, että tarkastelujakson aikana perkipoltetun luonnon magnesiumoksidin kaikki yhdysvaltalaiset tuottajat lopettivat vähitellen toimintansa ja perkipoltetun magnesiumoksidin tuonti Yhdysvaltojen markkinoille oli lähes kokonaisuudessaan peräisin Kiinasta. Tuonnin osuus oli noin 82 prosenttia perkipoltetun magnesiumoksidin kulutuksesta Yhdysvalloissa tutkimusajanjakson aikana.
(43)
Koska hinnat olivat suhteellisen korkeat ja erityisesti koska Yhdysvaltoihin suuntautuvan viennin hintataso oli korkeampi kuin yhteisöön suuntautuvan viennin hintataso, Yhdysvaltojen markkinat houkuttelivat kiinalaisia perkipoltetun magnesiumoksidin viejiä enemmän tarkastelujakson aikana. Yhdysvaltoihin viedyn perkipoltetun magnesiumoksidin määrä ei kuitenkaan kasvanut kokonaisuudessaan tarkastelujakson alun ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se säilyi noin 340 000 tonnissa vuotta kohden. Tästä syystä ei vaikuta todennäköiseltä, että kiinalaiset viejät lisäisivät perkipoltetun magnesiumoksidin Yhdysvaltoihin suuntautuvaa vientiään vielä merkittävästi lähitulevaisuudessa.
(44)
Koska kiinalaisilla tuottajilla on kuitenkin huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, ei ole todennäköistä, että kolmannet maat voisivat absorboida kiinalaisen viennin kasvun. Jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, kiinalaisilla viejillä on kannustin lisätä vientiään yhteisöön.
(45)
Ottaen huomioon, ettei yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, yhteisöön suuntautuvan kiinalaisen viennin kehitystä tarkasteltiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(46)
Tarkastelujakson aikana yhteisöön tulevan kiinalaisen viennin keskimäärät ja yksikköhinnat vaihtelivat suuresti vuosittain.
(47)
Kuten edellä todetaan, hinnat laskivat tarkastelujakson aikana kokonaisuudessaan 10 prosenttia ja tarkastelujakson viimeisten vuosien aikana eli vuosina 2001-2004 hinnanlasku oli huomattava (- 24 %).
(48)
Kuten edellä todetaan, kiinalaisilla viejillä oli kannustin lisätä yhteisöön suuntautuvaa vientiään entisestään, koska kapasiteettia oli vielä käytettävissä ja mahdollisuudet lisätä vientiä kolmansiin maihin olivat rajalliset. Lisäksi vaikka tarkastelujakson aikainen kokonaiskehitys oli nouseva (6 %), tarkastelujakson viimeisten vuosien aikainen nousu oli huomattava (+ 36 % vuosina 2001-2004).
(49)
Koska nähtävissä ei ole mitään viitteitä siitä, ettei tarkastelujakson viimeisten vuosien aikainen kehitys jatkuisi, käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että hinnat laskevat todennäköisesti lisää ja määrät kasvavat entisestään. Jos kiinalainen vienti yhteisöön kasvaa odotetulla tavalla, kasvu tapahtuu todennäköisesti yhteisön tuotannonalan kustannuksella, toisin sanoen markkinaosuutta pyritään kasvattamaan viemällä nykyiseen polkumyyntihintaan tai vielä halvemmalla.
(50)
Lisäksi kuten asetuksen (EY) N:o 360/2000 johdanto-osan 73 kappaleessa todetaan, on korostettu, että Kiinan viranomaisten käyttöönottama vientilisenssijärjestelmä vaikuttaa tällä hetkellä hintoihin ja määriin, mikä osoittaa, että kiinalaisilla viejillä on mahdollisuus lisätä vientimääriään ja alentaa vientihintojaan, jos järjestelmä poistetaan.
(51)
Tutkimus osoitti, että kiinalaisten viejien huomattava polkumyynti jatkui tutkimusajanjakson aikana. Koska Kiinalla on huomattavaa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia ja yhteisön markkinat houkuttelevat kiinalaisia viejiä aiempaa enemmän muihin markkinoihin verrattuna, on erittäin todennäköistä, että polkumyynti jatkuu ainakin samalla tasolla, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan. Lisäksi on todennäköistä, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvaa huomattavasti ja että hinnat laskevat, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan.
D. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(52)
Tutkimusajanjakson aikana yhteisössä oli viisi perkipoltetun magnesiumoksidin tuottajaa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kolme pyynnön esittänyttä ja täysin yhteistyössä toiminutta yhteisön tuottajaa edusti noin 55:tä prosenttia perkipoltetun magnesiumoksidin yhteisön tuotannosta, minkä vuoksi ne muodostavat yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(53)
Yksi tuottaja ei toiminut yhteistyössä, mutta ei myöskään vastustanut tutkimusta. Kävi ilmi, että tämä tuottaja on korkeamman jalostusasteen täysin integroitunut tuottaja, joka käyttää perkipoltetun magnesiumoksidin tuotantonsa pelkästään sisäiseen kulutukseen.
(54)
Komission tiedossa oli toinen tuottaja, johon otettiin yhteyttä menettelyn yhteydessä. Yritys ei tukenut eikä vastustanut menettelyä.
E. YHTEISÖN MARKKINOIDEN MÄÄRITTÄMINEN
(55)
Sen määrittämiseksi, aiheutuiko yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, sekä kulutuksen ja useiden yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten osoittimien määrittämiseksi tutkittiin, oliko yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.
(56)
Perkipoltettua magnesiumoksidia käytetään saman yhtymän sisällä tulenkestävien tuotteiden tuotannossa tai myydään sellaisenaan etuyhteydessä oleville tai etuyhteydettömille kolmansille osapuolille.
(57)
Tutkimuksessa määriteltiin kytkösmarkkinakäyttöä ilmenevän silloin, kun tuotanto käytettiin saman yhtymän sisällä jatkojalostukseen. Kytkösmarkkinakäyttöön liittyvissä tilanteissa myynti tai kustannusten siirto tapahtui siirtoarvolla, jota ei ollut asetettu markkinaolosuhteiden mukaan, tai se kohdentui yritykseen, joka ei voinut valita tavarantoimittajaansa vapaasti. Tämän vuoksi kytkösmarkkinakäytön tarkastelussa oli käytettävä perustana tuotettuja määriä ja niiden osuutta kokonaismyynnistä. Kaiken muun myynnin katsottiin tapahtuneen vapailla markkinoilla.
(58)
Kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välinen ero on olennainen vahinkoa koskevan tarkastelun kannalta, sillä kytkösmarkkinoilla käytettäviksi tarkoitetut tuotteet eivät kilpaile suoraan tuotujen tuotteiden kanssa. Sitä vastoin vapaille markkinoille tarkoitettujen tuotteiden todettiin kilpailevan suoraan tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa.
(59)
Mahdollisimman täydellisen kuvan saamiseksi yhteisön tuotannonalan tilanteesta kaikkiin perkipoltettua magnesiumoksidia koskeviin toimiin liittyvät tiedot analysoitiin ja tämän jälkeen määritettiin, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoilla käytettäväksi vai vapaille markkinoille.
(60)
Tutkimuksessa todettiin, että tiettyjä yhteisön tuotannonalaan liittyviä taloudellisia osoittimia voitiin tarkastella kohtuullisen hyvin koko toiminnan kannalta, toisin sanoen niin kytkösmarkkinakäyttöön kuin myyntiin vapailla markkinoilla tarkoitettujen tuotteiden osalta. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste, kassavirta, investoinnit, pääoman saanti, varastot, työllisyys, työvoimakustannukset ja tuottavuus riippuvat koko toiminnasta huolimatta siitä, siirretäänkö tuotanto jatkojalostettavaksi yhtymän sisällä vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.
(61)
Muut yhteisön tuotannonalaan liittyvät taloudelliset osoittimet analysoitiin ja niitä arvioitiin tarkastelemalla erityisesti sellaista vapailla markkinoilla vallitsevaa tilannetta, jossa markkinaolosuhteet ovat mitattavissa ja liiketoimet tapahtuvat tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, jolloin tavarantoimittaja voidaan valita vapaasti. Tarkasteltavia osoittimia olivat myyntimäärä ja -hinnat yhteisön markkinoilla sekä vientimäärä ja -hinnat. Vapaiden markkinoiden myynnin perusteella määritettiin kulutus, markkinaosuudet, kasvu sekä tuottavuus ja sijoitetun pääoman tuotto.
F. TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA
1. Kulutus yhteisön markkinoilla
(62)
Yhteisön kulutus määritettiin laskemalla yhteen yhteisön tuotannonalan yhteisössä myymä määrä kytkösmarkkinakäyttöä lukuun ottamatta, tuonti Kiinasta ja tuonti muista kolmansista maista.
(63)
Tämän perusteella yhteisön kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana 32 prosenttia eli 693 145 tonnista vuonna 2000 911 672 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Tämä johtui osittain terästeollisuuden toipumisesta.
Taulukko 1 - Yhteisön kulutus
Yhteisön kulutus
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Vapaat markkinat (tonnia)
693 145
792 575
701 723
817 678
911 672
Indeksi
100
114
101
118
132
Vuosimuutos
14
-13
17
14
Lähde: EUROSTAT, yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset ja pyynnön esittäneiden tuottajien toimittamat markkinoita koskevat tiedot
(64)
Yhteisön kulutusta vapailla markkinoilla koskevien tietojen täydentämiseksi laskettiin myös kytkösmarkkinakäyttöön liittyvä kulutus yhteisön tuotannonalan tarkastettujen kyselyvastausten ja pyynnön esittäneiden tuottajien toimittamien markkinoita koskevien tietojen perusteella. Kytkösmarkkinakäyttöön liittyvän kulutuksen todettiin kasvaneen 12 prosenttia tarkastelujakson aikana.
Taulukko 2 - Kytkösmarkkinakäyttö
Käyttö kytkösmarkkinoilla
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
394 191
399 839
404 773
417 495
442 131
Indeksi
100
101
103
106
112
Vuosimuutos
1
2
3
6
2. Tuonti Kiinasta
(65)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä ei noudattanut samaa suuntausta kuin yhteisön kulutus. Aluksi tuonti laski keskimäärin 25 prosenttia vuosina 2000-2002, minkä jälkeen se kasvoi 41 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan tuonti Kiinasta kasvoi tarkastelujakson aikana kuusi prosenttia eli 349 561 tonnista 369 079 tonniin.
Taulukko 3 - Tuonti Kiinasta
Tuonti Kiinasta
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Tonnia
349 561
271 147
261 460
351 724
369 079
Indeksi
100
78
75
101
106
Vuosimuutos
-22
-3
26
5
Lähde: EUROSTAT
(66)
Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus prosentteina yhteisön kulutuksesta vapailla markkinoilla laski 50 prosentista vuonna 2000 40 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 4 - Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Prosenttia vapaista markkinoista
50 %
34 %
37 %
43 %
40 %
Indeksi
100
68
74
85
80
Vuosimuutos
-32
6
11
-5
Lähde: EUROSTAT ja yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(67)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen cif-tuontihinta yhteisön rajalla nousi 14 prosenttia vuosina 2000-2002, mutta laski jyrkästi (22 %) vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koko tarkastelukauden aikana tuontihinta laski 10 prosenttia ja oli 140 euroa tonnilta tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 5 - Keskimääräinen tuontihinta Kiinasta
Keskimääräinen tuontihinta Kiinasta
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Euroa/tonni
156
184
179
138
140
Indeksi
100
118
114
88
90
Vuosimuutos
18
-3
-26
2
Lähde: EUROSTAT
(68)
Komissio tutki, alittivatko asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien hinnat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat. Jotta hintoja voitaisiin verrata, yhteisön tuottajien hinnat on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle.
(69)
Tämän perusteella hinnan alittavuuden marginaalin todettiin olevan 7,6 prosenttia.
3. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne
a) Koko toimintaan, myynti kytkösmarkkinoille mukaan luettuna, liittyvien tekijöiden tarkastelu
(70)
Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 11 prosenttia noudattaen jossain määrin yhteisön kulutuksen kehityssuuntausta. Tuotanto laski kolme prosenttia vuonna 2002, jolloin myös perkipoltetun magnesiumoksidin kulutus väheni yhteisön markkinoilla.
Taulukko 6 - Tuotanto
Tuotanto
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
101
98
108
111
Vuosimuutos
1
-3
10
3
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(71)
Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti säilyi aluksi vakaana vuosina 2000-2002 ja tämän jälkeen kasvoi kolme prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Taulukko 7 - Tuotantokapasiteetti
Tuotantokapasiteetti
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
100
100
103
103
Vuosimuutos
0
0
3
0
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(72)
Tarkastelujakson aikana kapasiteetin käyttöasteen kehitys noudatti yhteisön tuotannon ja kulutuksen kehityssuuntausta. Kapasiteetin käyttöaste laski kaksi prosenttia vuosina 2000-2002, mutta kasvoi vuoden 2002 jälkeen. Koko tarkastelujakson aikana käyttöaste kasvoi 7 prosenttia.
Taulukko 8 - Kapasiteetin käyttöaste
Kapasiteetin käyttöaste
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
101
98
105
107
Vuosimuutos
1
-3
7
2
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(73)
Kassavirta vaihteli tarkastelujakson aikana. Se säilyi kuitenkin kokonaisuudessaan samalla tasolla (- 1 %).
Taulukko 9 - Kassavirta
Kassavirta
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
127
103
127
99
Vuosimuutos
27
-25
25
-28
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(74)
Investoinnit vähenivät noin 23 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ne säilyivät kuitenkin suurina, ja niiden osuus yhteisön tuotannonalan kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana oli noin 10 prosenttia.
Taulukko 10 - Investoinnit
Investoinnit
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
141
79
59
77
Vuosimuutos
41
-62
-20
18
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(75)
Yhteisön tuotannonalalla ei todettu olleen vaikeuksia pääoman saannissa tarkastelujakson aikana.
(76)
Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että varastot kasvoivat huomattavasti (88 %) tarkastelujakson aikana. Absoluuttisesti tarkasteltuna kasvu ei ollut kuitenkaan merkittävä.
(77)
Varastojen määrän suhde tuotantomäärään (4 % vuonna 2000) kasvoi noin seitsemään prosenttiin tarkastelujakson aikana.
Taulukko 11 - Varastot
Varastojen määrä
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
137
137
146
188
Vuosimuutos
37
0
9
42
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(78)
Työllisyys kasvoi kahdeksan prosenttia vuosina 2000-2002, minkä jälkeen se laski vuonna 2003 ja tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan työllisyys laski neljä prosenttia tarkastelujakson aikana.
Taulukko 12 - Työllisyys
Henkilöstön määrä
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
106
108
104
96
Vuosimuutos
6
2
-4
-8
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(79)
Tuotannon kasvaessa ja työllisyyden vähentyessä tuottavuus kasvoi 15 prosenttia tarkastelujakson aikana.
Taulukko 13 - Tuottavuus
Tuottavuus (tonnia/työntekijä)
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
96
91
104
115
Vuosimuutos
-4
-5
13
11
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(80)
Yhteisön tuotannonalan työvoimakustannukset kasvoivat asteittain tarkastelujakson aikana. Kokonaiskasvu oli 32 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Taulukko 14 - Palkat
Palkat
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
106
111
118
132
Vuosimuutos
6
5
7
14
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
b) Vapaita markkinoita koskevaan toimintaan liittyvien tekijöiden tarkastelu
(81)
Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla laski yhdeksän prosenttia vuosina 2000-2003, mutta kasvoi tutkimusajanjakson aikana siten, että kokonaiskasvu oli kolme prosenttia tarkastelujakson aikana.
Taulukko 15 - Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille
Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
91
91
91
103
Vuosimuutos
-9
0
0
12
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(82)
Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan vapailla yhteisön markkinoilla veloittamat perkipoltetun magnesiumoksidin keskimääräiset myyntihinnat kasvoivat asteittain. Kokonaiskasvu oli 25 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Taulukko 16 - Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat
Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
112
117
119
125
Vuosimuutos
12
5
2
6
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(83)
Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 2000 26 prosentista 20 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 17 - Yhteisön tuotannonalan myynnin markkinaosuus
Yhteisön tuotannonalan myynnin markkinaosuus
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Prosenttia vapaista markkinoista
26 %
21 %
23 %
20 %
20 %
Indeksi
100
80
90
77
78
Vuosimuutos
-20
10
-13
1
Lähde: EUROSTAT ja yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(84)
Vaikka yhteisön kulutus kasvoi 32 prosenttia tarkastelujakson aikana, yhteisön tuotannonalan myynti vapailla markkinoilla kasvoi ainoastaan kolme prosenttia ja yhteisön tuotannonalan markkinaosuus vapailla markkinoilla pieneni kuusi prosenttia. Yhteisön tuotannonalan myynti ei siis kasvanut yhteisön kulutuksen kasvusuuntausta vastaavasti.
(85)
Tarkastelujakson aikana kannattavuus prosentteina nettomyyntiarvosta etuyhteydettömille yrityksille kehittyi seuraavasti:
Taulukko 18 - Kannattavuus
Kannattavuus
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Prosentteina nettomyyntiarvosta
-3,1 %
0 %
3,9 %
8,4 %
11,4 %
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(86)
Yhteisön tuotannonalan kannattavuuden kehitys noudatti yhteisön tuotannonalan myyntihintojen kehityssuuntausta. Tappiollisen vuoden 2000 ja nollatuloksen tuottaneen vuoden 2001 jälkeen, yhteisön tuotannonala teki voittoa vuonna 2002 ja sitä seuraavina vuosina. Tämän jälkeen kannattavuus on kasvanut vuoden 2002 3,9 prosentista 11,4 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tämä johtui pääasiassa siitä, että tuotannossa siirryttiin korkeamman lisäarvon omaaviin tuotteisiin. Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan keskimääräinen voitto oli 4,5 prosenttia.
(87)
Sijoitetun pääoman tuoton (voittoina/tappioina suhteessa investointien nettokirjanpitoarvoon) kehitys noudatti kannattavuuden kehityssuuntausta.
Taulukko 19 - Sijoitetun pääoman tuotto
Sijoitetun pääoman tuotto
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Prosenttia
-2,9 %
0 %
3,2 %
7,8 %
11,5 %
Indeksi
- 100
-1
114
275
403
Vuosimuutos
99
115
161
128
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
4. Muiden tekijöiden vaikutukset
(88)
Yhteisön tuotannonalan perkipoltetun magnesiumoksidin vienti vaihteli tarkastelujakson aikana. Kokonaisuudessaan vienti säilyi tutkimusajanjakson aikana kuitenkin samalla tasolla kuin vuonna 2000 (lievä 1 %:n lasku). Viennin osuus oli edelleen noin 40 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaistuotannosta tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 20 - Yhteisön tuotannonalan vienti
Yhteisön tuotannonalan vienti
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
104
95
113
99
Vuosimuutos
4
-9
18
-13
Lähde: Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
(89)
Perkipoltetun magnesiumoksidin tuonti yhteisöön muista maista kuin Kiinasta kehittyi seuraavasti:
Taulukko 21 - Tuonti muista kolmansista maista
Tonnia
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Australia
49 032
66 582
42 599
68 090
63 043
Pohjois-Korea
26 660
71 385
36 614
38 245
35 172
Turkki
43 625
40 463
33 446
22 625
42 763
Brasilia
31 831
25 916
25 872
25 610
39 017
Venäjä
2 520
12 928
8 107
9 773
24 380
Etelä-Korea
0
1 528
1 202
1 879
4 893
Kaikki muut
10 376
139 240
129 401
136 807
149 284
Kolmannet maat yhteensä
164 044
358 042
277 240
303 027
358 552
Indeksi
100
218
169
185
219
Vuosimuutos
118
-49
16
34
Lähde: EUROSTAT ja pyynnön esittäneiden hakijoiden toimittamat markkinoita koskevat tiedot
(90)
Perkipoltetun magnesiumoksidin tuonnin kokonaismäärä muista kolmansista maista kuin Kiinasta yli kaksinkertaistui tarkastelujakson aikana vuoden 2000 164 044 tonnista 358 552 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Suurimpia viejiä yhteisöön ovat olleet Australia, Pohjois-Korea, Turkki, Brasilia, Venäjä ja Etelä-Korea.
(91)
Muista kolmansista maista kuin Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 15,6 prosenttia tarkastelujakson aikana, ja sen osuus oli 39,3 prosenttia.
Taulukko 22 - Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Prosenttia vapaista markkinoista
23,7 %
45,2 %
39,5 %
37,1 %
39,3 %
Indeksi
100
191
167
157
166
Vuosimuutos
91
-24
-10
9
Lähde: EUROSTAT ja pyynnön esittäneiden hakijoiden toimittamat markkinoita koskevat tiedot
(92)
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskihinnat olivat korkeammat kuin yhteisön teollisuudenalan hinnat tutkimusajanjakson aikana lukuun ottamatta Pohjois-Koreasta, Venäjältä ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin hintoja. Huomautettakoon, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osuus edellä mainituista kolmesta maasta oli ainoastaan 8,9 prosenttia yhteisön kokonaistuonnista tarkastelujakson aikana, ja näiden maiden yhteenlaskettu markkinaosuus yhteisössä oli 7,1 prosenttia verrattuna Kiinan 40 prosentin markkinaosuuteen.
Taulukko 23 - Tuonti yhteisöön muista kolmansista maista - hinnat
Tuonti yhteisöön muista kolmansista maista (euroa)
2000
2001
2002
2003
Tutkimusajanjakso
Australia
235
228
225
213
183
Pohjois-Korea
111
128
128
109
128
Turkki
164
181
184
160
169
Brasilia
182
180
200
201
188
Venäjä
122
132
133
119
114
Etelä-Korea
Ei saatavilla
139
154
126
132
Muut
178
223
186
196
229
Lähde: EUROSTAT
(93)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti muista kolmansista maista ei vaikuttanut merkittävästi yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen tarkastelujakson aikana.
5. Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(94)
Voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta yhteisön tuotannonala on toipunut osittain vuoden 2000 jälkeen. Yhteisön kokonaiskulutuksen kasvaessa yhteisön tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääriään ja nostamaan hintojaan. Taloudelliset tekijät kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste, kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja tuottavuus ovat myös kehittyneet positiivisesti. Nämä osoittimet todistavat, että yhteisön tuotannonala on ponnistelut parantaakseen kilpailukykyään ja onnistunutkin siinä osittain, sillä yhteisön tuotannonalan myynti yhteisössä on ollut kannattavaa vuodesta 2002.
(95)
Muut osoittimet ovat kuitenkin kehittyneet negatiivisesti: yhteisön tuotannonalan markkinaosuus vapailla markkinoilla ja investoinnit pienenivät, kun taas varastot, tuotannon yksikkökustannukset ja työvoimakustannukset kasvoivat. Voidaan kuitenkin päätellä, että yhteisön tuotannonalan tilanne on kaiken kaikkiaan parantunut huomattavasti tarkastelujakson aikana, vaikka toipuminen onkin ollut vain osittaista. Toipumisestaan huolimatta yhteisön tuotannonala on edelleen haavoittuva, muun muassa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvavan hintapaineen vuoksi.
(96)
Yhteisön tuotannonalan alustavan toipumisen huomioon ottaen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman vahingon jatkumista ei voitu osoittaa. Tästä syystä tutkittiin, toistuisiko vahinko, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
G. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(97)
Arvioitaessa voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisen todennäköisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen huomioon otettiin useita tekijöitä edellä esitetyn yhteenvedon mukaisesti.
(98)
Verrattaessa Kiinasta peräisin olevaa tuontia muista kolmansista maista peräisin olevaan, yhteisöön suuntautuvaan tuontiin huomataan merkittävä ero hinnoissa. Kolmansista maista (lukuun ottamatta Venäjää, Pohjois-Koreaa ja Etelä-Koreaa) tulevan tuonnin hinnat olivat tarkastelujakson aikana korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat, kun taas polkumyynnillä tapahtuvan kiinalaisen tuonnin keskihinnat laskivat 10 prosenttia.
(99)
Venäjältä, Pohjois-Koreasta ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin suhteellisen alhaisten hintojen osalta todettakoon, että näiden maiden keskimääräiset vientihinnat yhteisöön laskivat suhteessa vähemmän kuin yhteisöön suuntautuvan kiinalaisen viennin hinnat. Lisäksi näistä maista tuodut määrät olivat hyvin pieniä verrattuna kiinalaiseen tuontiin. Venäjän, Pohjois-Korean ja Etelä-Korean yhteenlaskettu markkinaosuus oli 7,1 prosenttia tutkimusajanjakson aikana eli alle viidesosa Kiinan markkinaosuudesta. Tästä syystä kiinalaisen tuonnin taloudelliset vaikutukset yhteisön perkipoltetun magnesiumoksidin markkinoihin olivat tutkimusajanjakson aikana suuremmat kuin Venäjältä, Pohjois-Koreasta ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin vaikutukset ja tilanne säilynee samana tulevaisuudessa.
(100)
Kuten johdanto-osan 45-50 kappaleessa kuvataan yksityiskohtaisesti, on todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta lisääntyy ja hinnat laskevat seuraavista syistä, jos polkumyynninvastaisten toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä:
-
Kiinalla on huomattavaa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, ja sen magnesiittimalmivarannot ovat maailman suurimmat,
-
jo tarkastelujakson aikana hinnat ja määrät kehittyivät siten, että hinnat todennäköisesti laskevat lisää ja määrät kasvavat,
-
ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kiinalaiset viejät voisivat veloittaa erittäin alhaisia hintoja ottaen huomioon sen, että hintoihin sisältyy vientilisenssimaksu,
-
koska yhteisön markkinat ovat houkuttelevat määrien kannalta ja vienti kolmansiin maihin ei todennäköisesti kasva merkittävässä määrin, kiinalaiset viejät voisivat pyrkiä kasvattamaan markkinaosuuttaan yhteisössä alentamalla vientihintojaan vielä lisää, jos nykyisten toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä.
(101)
Tästä voidaan päätellä, että alhaiseen ja yhä alenevaan hintaan tapahtuvan kiinalaisen tuonnin suuri määrä on aiheuttanut kasvavaa painetta yhteisön perkipoltetun magnesiumoksidin markkinoille ja että mitä todennäköisimmin paine kasvaa edelleen, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, sillä kiinalaisen tuonnin hinnat todennäköisesti laskevat ja viennin määrä kasvaa. Kiinalaisen tuonnin kasvu pienentäisi erittäin todennäköisesti yhteisön tuotannonalan markkinaosuutta entisestään, ja koska yhteisön tuotannonalan myyntihinnat ja kannattavuus kehittyivät tarkastelujakson aikana rinnakkain, hintoihin kohdistuva kasvava paine pienentäisi melko varmasti yhteisön tuotannonalan voittoa. Myös muut osoittimet kehittyisivät mitä todennäköisimmin negatiivisesti yhteisön tuotannonalan menettäessä myyntiään ja hintojen laskiessa huomattavasti.
(102)
Lisäksi näyttää siltä, etteivät mitkään muut tekijät todennäköisesti aiheuta vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tuonti muista maista tapahtui joko korkeampaan hintaan kuin kiinalainen tuonti tai tuodut määrät olivat paljon pienempiä. Tilanne säilynee samana tulevaisuudessa.
(103)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että toimenpiteiden raukeaminen johtaisi mitä todennäköisimmin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman vahingon toistumiseen.
H. YHTEISÖN ETU
1. Johdanto
(104)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalasta, tuojista, kauppiaista ja käyttäjistä.
(105)
Arvioidakseen toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen tai jatkamatta jättämisen todennäköisiä vaikutuksia komissio pyysi tietoja kaikilta edeltä mainituilta asianomaisilta osapuolilta. Komissio lähetti kyselylomakkeet tarkasteltavana olevan tuotteen 18 tuojalle ja 17 käyttäjälle. Yksikään tuoja ei vastannut kyselyyn, mutta kaksi tuojaa esitti huomautuksensa kirjallisesti. Yksi käyttäjä vastasi osaan kyselylomakkeen kysymyksistä.
(106)
Muistutettakoon, ettei toimenpiteiden käyttöönottoa pidetty yhteisön edun vastaisena aiemmassa tutkimuksessa. Lisäksi on huomattava, että tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva toinen tarkastelu eli siinä selvitetään tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet on jo otettu käyttöön. Näin ollen tämän tutkimuksen ajoitus ja luonne mahdollistavat niiden kielteisten vaikutusten arvioinnin, joita voimassa olevilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on saattanut aiemmin olla asianomaisiin osapuoliin.
(107)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkumista ja vahingon todennäköistä toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole tässä erityistapauksessa yhteisön edun mukaista.
2. Yhteisön tuotannonalan edut
(108)
Muistutettakoon, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu korkealla ja kasvavalla polkumyyntimarginaalilla, jollei polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä säilytetä, ja yhteisön tuotannonalan edelleen epävakaa, osittain toipunut tilanne heikkenee. Toisaalta toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen auttaisi yhteisön tuotannonalaa toipumaan täysin ja välttämään enempää vahinkoa. Lisäksi yhteisön tuotannonalan ponnistelut tuotannon rationalisoimiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi sekä yhteisön tuotannonalan tarkastelujakson kolmen viimeisen vuoden aikana tekemä voitto osoittavat, että yhteisön tuotannonala on elinkelpoinen ja kilpailukykyinen.
(109)
Edellä esitetyn perusteella näyttää tarpeelliselta pidentää nykyisten toimenpiteiden voimassaoloaikaa, jotta voidaan välttää polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteiset vaikutukset, jotka vaarantaisivat yhteisön tuotannonalan toipumisen ja lopulta koko sen olemassaolon ja tämän vuoksi myös lukuisia työpaikkoja. Lisäksi on otettava huomioon, että yhteisön tuotannonalan katoaminen vaikuttaisi kielteisesti myös korkeamman jalostusasteen tuotannonaloihin, koska niiden valinnanvara tavarantoimittajien suhteen supistuisi merkittävästi.
3. Tuojien edut
(110)
Kuten edellä todetaan, yksikään etuyhteydettömistä tuojista ei vastannut komission kyselyyn. Kieltäytyminen yhteistyöstä osoittaa jo sinänsä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuttanut kovin kielteisesti alan taloudelliseen tilanteeseen. Tätä päätelmää tukee se seikka, että tuojat kävivät edelleen huomattavaa kauppaa tarkasteltavana olevalla tuotteella ja jopa lisäsivät tuonnin määrää tarkastelujakson aikana.
(111)
Tämän vuoksi päätellään, ettei tällä hetkellä voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttanut kielteisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien taloudelliseen tilanteeseen. Samasta syystä on myös epätodennäköistä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen johtaisi tuojien taloudellisen tilanteen heikentymiseen tulevaisuudessa.
4. Käyttäjien edut
(112)
Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät eli korkeamman jalostusasteen tuotannonalat ovat pääasiassa tulenkestävien tuotteiden tuottajia. Kuten edellä todetaan, ainoastaan yksi 17 käyttäjästä, joille komissio lähetti kyselylomakkeen, vastasi osaan lomakkeen kysymyksistä. Samoin kuin tuojien tapauksessa vähäinen yhteistyö osoittaa jo sinänsä, että toimenpiteet eivät vaikuttaneet kovin kielteisesti alan taloudelliseen tilanteeseen. Vaikka yhteistyössä toiminut yritys ei edustanut kovinkaan hyvin korkeamman jalostusasteen tuotannonalaa, sillä se osti tutkimusajanjakson aikana alle viisi prosenttia kaikesta Kiinasta tuodusta perkipoltetusta magnesiumoksidista, voimassa olevien toimenpiteiden vaikutus sen tilanteeseen arvioitiin.
(113)
Tutkimus osoitti, että yhteistyössä toiminut käyttäjä jatkoi Kiinasta peräisin olevan perkipoltetun magnesiumoksidin tuontia voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Toimenpiteet eivät siis saaneet tulenkestävien tuotteiden tuottajia vaihtamaan hankintalähdettään. Vaikka perkipoltettu magnesiumoksidi muodostaa ilmeisen, vaikkakin pienen osan tulenkestävien tuotteiden tuotantokustannuksista, kiinalaisen tuonnin hinnat olivat silti suhteellisen alhaiset ja jopa laskivat keskimääräisesti tarkastelujakson aikana. Voidaan siis päätellä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät vaikuttaneet kovin kielteisesti tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien kustannustilanteeseen ja kannattavuuteen.
(114)
Yhteistyössä toiminut käyttäjä väitti, että vaikka polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden säilyttäminen ei vaikuttaisi lyhyellä aikavälillä merkittävästi sen tilanteeseen, toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen johtaisi keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä siihen, että yhä enemmän tulenkestäviä tuotteita tuotetaan yhteisön ulkopuolella ja tuodaan raaka-aineen (perkipoltettu magnesiumoksidi) sijaan yhteisöön.
(115)
Tältä osin muistutettakoon, että kuten edellä todetaan, voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät ole johtaneet yhteisön markkinoiden sulkemiseen perkipoltetun magnesiumoksidin tuonnilta, vaan pikemminkin hyvän kauppatavan vastaisten kauppakäytäntöjen torjumiseen ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vääristyneiden vaikutusten jonkinasteiseen korjaamiseen. Kun yhteisön perkipoltetun magnesiumoksidin tuotannonalalle taataan tasavertaiset toimintaedellytykset, taataan myös vilkkaampi kilpailu perkipoltetun magnesiumoksidin eri toimittajien, myös perkipoltetun magnesiumoksidin kiinalaisten viejien, välillä yhteisön markkinoilla.
(116)
Lisäksi todettiin, että Kiinasta vietiin perkipoltettua magnesiumoksidia muille tärkeille markkinoille, myös Yhdysvaltoihin, korkeampaan hintaan kuin yhteisöön. Tästä syystä vaikuttaa siltä, että toimenpiteet eivät ole kohottaneet yhteisöön tulevan tuonnin hintoja muihin kolmansiin maihin suuntautuvan tuonnin hintoja korkeammiksi. Tämän vuoksi väite, jonka mukaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi kilpailukykyyn muilla markkinoilla, hylättiin.
(117)
Näin ollen päätellään, että jos toimenpiteet säilytetään samalla tasolla, käyttäjien tilanne ei heikkene.
5. Yhteisön etua koskevat päätelmät
(118)
Tutkimus on osoittanut, että voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jossain määrin edistäneet yhteisön tuotannonalan toipumista. Jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, toipuminen vaarantuu ja yhteisön tuotannonala saattaa kadota. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen on yhteisön tuotannonalan edun mukaista.
(119)
Lisäksi voimassa olevat toimenpiteet eivät tunnu aiemmin vaikuttaneen kovin kielteisesti käyttäjien ja tuojien taloudelliseen tilanteeseen. Tämän tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta käyttäjille mahdollisesti aiheutunut hinnankorotus ei vaikuta suhteettomalta verrattuna etuun, jonka yhteisön tuotannonala sai polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman kaupan vääristymisen poistamisesta, ja etuun, jonka käyttäjät saivat perkipoltetun magnesiumoksidin eri toimittajien välisen kilpailun jatkumisesta yhteisön markkinoilla. Tämän vuoksi katsotaan, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista.
I. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(120)
Kaikille asianomaisille osapuolille on ilmoitettu niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joihin voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon säilyttäminen perustuu. Osapuolille on asetettu määräaika, jonka kuluessa niiden oli esitettävä huomautuksensa ilmoitettujen tietojen johdosta. Huomautuksia, jotka olisivat antaneet aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä, ei esitetty.
(121)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan perkipoltetun magnesiumoksidin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 360/2000 käyttöön otettujen muuttuvien polkumyyntitullien ja 120 euroa tonnilta olevan vähimmäishinnan soveltamista olisi jatkettava,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN-koodiin 2519 90 30 kuuluvan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan perkipoltetun magnesiumoksidin tuonnissa.
2. Tullin määrä on
a)
120 euroa tonnilta olevan vähimmäistuontihinnan ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan välinen erotus kaikissa tapauksissa, joissa jälkimmäinen on
-
alhaisempi kuin vähimmäistuontihinta, ja
-
määritetty Kiinan kansantasavallassa sijaitsevan viejän yhteisössä olevalle etuyhteydettömälle osapuolelle suoraan laatiman laskun perusteella (Taric-lisäkoodi A439);
b)
nolla, jos vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinta on määritetty Kiinan kansantasavallassa sijaitsevan viejän yhteisössä olevalle etuyhteydettömälle osapuolelle suoraan laatiman laskun perusteella ja se on vähintään vähimmäistuontihinnan (120 euroa tonnilta) suuruinen (Taric-lisäkoodi A439);
c)
63,3 prosentin arvotullin suuruinen kaikissa tapauksissa, jotka eivät kuulu a ja b alakohdan soveltamisalaan (Taric-lisäkoodi A999).
3. Jos polkumyyntitulli määritetään 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (7) 145 artiklan mukaisesti, edellä vahvistettua vähimmäistuontihintaa alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. Tällöin maksettava tulli on samansuuruinen kuin alennetun vähimmäistuontihinnan ja alennetun vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja ja muita tullikäytäntöjä koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 5 päivänä toukokuuta 2006.