KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1620/2006
af 30. oktober 2006
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (herefter »grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning af proceduren
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 4. februar 2006 en meddelelse (herefter »indledningsmeddelelsen«) (2) i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til Fællesskabet af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »Kina«) og Ukraine.
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage, der blev indgivet den 23. december 2005 af tre EF-producenter (herefter »klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 40 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af strygebrætter. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
1.2. Berørte parter og kontrolbesøg
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EF-producenter, eksporterende producenter i Kina og Ukraine, importører og detailhandlende, som den vidste var berørt af proceduren, repræsentanter for de pågældende eksportlande, producenter i USA, som oprindeligt var tænkt anvendt som referenceland, og producenter i andre potentielle referencelande. Desuden kontaktede Kommissionen alle andre operatører i Fællesskabet, der potentielt var beskæftiget med produktion og/eller distribution af den pågældende vare eller den samme vare, og hvis kontaktoplysninger blev fremsendt til Kommissionen efter procedurens indledning. Berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det store antal kinesiske eksporterende producenter, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle kinesiske eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005. Imidlertid gav kun otte kinesiske eksporterende producenter sig til kende og indgav de nødvendige oplysninger med henblik på stikprøveudtagning inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.
(5)
For at give de kinesiske eksporterende producenter i de pågældende lande, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til myndighederne i Kina og Ukraine. Otte selskaber i Kina og et selskab i Ukraine anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det ved undersøgelsen blev fastslået, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(6)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Der blev modtaget svar på spørgeskemaerne fra seks kinesiske eksporterende producenter, fra den eneste ukrainske eksporterende producent, fra fire EF-producenter, fra to importører, der ikke var forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter, og fra en forhandler. Desuden fremsatte en importør sine bemærkninger uden at besvare spørgeskemaet.
(8)
Der blev ligeledes modtaget visse oplysninger fra 17 EF-producenter af den samme vare (hvoraf 15 var til støtte for klagen, én indtog en neutral stilling, og én var imod) og fra tre selskaber, der kun importerede den pågældende vare.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en markedsøkonomisk behandling og for en foreløbig fastlæggelse af dumpingen, den opståede skade og de berørte fællesskabsinteresser. Der blev aflagt følgende kontrolbesøg:
a)
EF-producenter
Der blev aflagt kontrolbesøg hos fire EF-producenter. Disse producenter anmodede om fortrolig behandling af deres identitet i henhold til grundforordningens artikel 19. De gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet ville kunne medføre en risiko for væsentlig skade.
Visse klagende EF-producenter leverer nemlig til kunder i Fællesskabet, som også modtager varer fra Kina og Ukraine, og som således har direkte gavn af denne import. Disse klagere gjorde gældende, at de derfor befandt sig i en særlig følsom situation, eftersom de havde god grund til at antage, at visse af deres leverandører og kunder ville være utilfredse med deres klage eller deres støtte til en klage vedrørende en påstået skadelig dumping, og at de ville reagere på et sådant søgsmål. De gjorde således gældende, at de risikerede eventuelle modforanstaltninger fra disse leverandører og kunder, herunder en mulig afbrydelse af deres forretningsforbindelser. Anmodningen blev imødekommet, da den blev fundet tilstrækkeligt begrundet.
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Wire King International Ltd., Hongkong
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
c)
Eksporterende producenter i Ukraine
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, og selskabets forretningsmæssigt forbundne selskab Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug, Schweiz.
(10)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina og Ukraine, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskab med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Tyrkiet.
1.3. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (herefter »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter »den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(12)
Den vare, der påstås indført til dumpingpriser, er strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (herefter »den pågældende vare«), normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00.
(13)
Der findes forskellige typer strygebrætter, og deres væsentligste dele afhænger hovedsagelig af deres udformning og størrelse, materialer og tilbehør. Alle de forskellige typer har imidlertid samme grundlæggende fysiske kendetegn og anvendelsesformål. Derfor betragtes alle de eksisterende typer som én vare i forbindelse med denne undersøgelse.
2.2. Den samme vare
(14)
Den pågældende vare og strygebrætter og de væsentlige dele heraf, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og Ukraine og på hjemmemarkedet i Tyrkiet, der blev valgt som referenceland, og strygebrætter og de væsentlige dele heraf, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, fandtes at have de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling
(15)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina og Ukraine (for sidstnævnte land for alle klager, der er indgivet, eller procedurer, der er indledt, inden 30. december 2005) fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der kan bevise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes og afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig indgriben fra statens side.
-
Regnskaberne revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring (IAS) og anvendes til alle formål.
-
Ingen væsentlige forvridninger er videreført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Retligt sikre og stabile forhold garanteres af konkurs- og ejendomslove.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(16)
Otte kinesiske eksporterende producenter anmodede oprindeligt om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter inden for de fastsatte frister. To af disse har imidlertid ikke samarbejdet yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Kun anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra de resterende seks samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter i betragtning 9 blev derfor taget til efterretning.
(17)
Den eneste ukrainske eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter inden for de fastsatte frister.
(18)
Den ukrainske producent gjorde imidlertid opmærksom på, at Ukraine i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 var blevet fjernet fra listen over lande uden markedsøkonomi som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). Selskabet fremførte, at beslutningen om at give Ukraine markedsøkonomisk status blev truffet på grundlag af en vurdering af situationen i de forudgående måneder. Det blev derfor gjort gældende, at det skulle indrømmes markedsøkonomisk behandling, fordi i) undersøgelsesperioden er kalenderåret 2005; ii) klagerne skulle have fremlagt dokumentation for, at de berørte ukrainske producenter ikke var underlagt markedsøkonomiske forhold, og iii) man ved ikke at give Ukraine markedsøkonomisk status ville diskriminere Ukraine i forhold til Rusland.
(19)
Det skal i denne henseende bemærkes, at det tydeligt fremgår af Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005, at den normale værdi for ukrainske eksportører og producenter kun i forbindelse med undersøgelser, der er iværksat efter 30. december 2005, vil blive fastsat i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, enten på foranledning af en anmodning om undersøgelse indgivet efter ovennævnte dato eller på Kommissionens initiativ. Da klagen, der ligger til grund for denne procedure, blev indgivet den 23. december 2005, står det klart, at bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, ikke finder anvendelse, og at det samarbejdsvillige ukrainske selskab derfor skal påvise, at det opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det fremgår tydeligt af ordlyden af ovennævnte artikel, at det er de eksporterende producenter og ikke klagerne, der har bevisbyrden med hensyn til opfyldelsen af kriterierne med henblik på markedsøkonomisk behandling. Det skal desuden bemærkes, at indrømmelsen af markedsøkonomisk behandling til et bestemt land bygger på en overordnet vurdering af landets økonomiske situation som helhed med henblik på at fastslå, om omkostningerne og priserne generelt er tilstrækkelig pålidelige til at danne grundlag for en antidumpingundersøgelse. Det drejer sig med andre ord ikke om en vurdering af en særlig situation for hvert enkelt selskab. Endelig er argumentet om, at Ukraine bliver diskrimineret i forhold til Rusland, uberettiget, eftersom Rusland allerede i 2002 blev betragtet som et land, der var underlagt markedsøkonomiske forhold. Kommissionen afviste af disse årsager kravene fra de ukrainske eksporterende producenter og fortsatte med undersøgelsen af kriterierne for indrømmelse af markedsøkonomisk behandling.
(20)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende selskaber alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.
3.1.1. Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af eksporterende producenter i Kina
(21)
En kinesisk eksporterende producent, Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou, fremlagde dokumentation for at opfylde alle fem kriterier som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og fik indrømmet markedsøkonomisk behandling.
(22)
Der var med hensyn til de resterende kinesiske eksporterende producenter i betragtning 9 én, der ikke opfyldte kriterium 1, 2 og 3, én, der ikke opfyldte kriterium 2 og 3, og tre, der ikke opfyldte kriterium 2.
(23)
Alle samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter og EF-erhvervsgrenen fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater. Fire selskaber var uenige i de afgørelser, der var truffet, og fremførte, at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(24)
Kriterium 1: Én kinesisk eksporterende producent undlod at påvise at have opfyldt dette kriterium. Producenten har især ikke på noget tidspunkt i forbindelse med undersøgelsen vist, at en af hans to aktionærer betalte for de aktier, som han fik af staten. Desuden fik selskabet leveret elektricitet fra staten, uden at der forelå nogen kontrakt herom. Selskabet bestred disse undersøgelsesresultater, men fremlagde ikke nogen verificerbar dokumentation til støtte for sin indsigelse. Disse bemærkninger kunne derfor ikke tages til efterretning. Det blev derfor konkluderet, at selskabet ikke havde påvist, at det opfyldte kriterium 1.
(25)
Kriterium 2: Fem selskaber undlod at påvise, at de havde ét klart sæt regnskaber, der blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder. Det fremgik faktisk af en undersøgelse af de pågældende regnskaber, at der var betydelige mangler i alle fem tilfælde. F.eks. specificerede selskaberne ikke alle de forskellige indtægter og udgifter i deres regnskaber, men anvendte et omfattende udligningssystem mellem disse indtægter og udgifter på månedsbasis. De overholdte heller ikke det regnskabsmæssige periodiseringsprincip. De samlede således transaktionerne på månedsbasis og bogførte dem opsummerende uden yderligere detaljer om de pågældende individuelle transaktioner. Eftersom revisorerne ikke har bemærket disse overtrædelser af det internationale regnskabsstandard 1, må det konstateres, at der ikke er blevet foretaget revision af regnskaberne i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder. Efter at have fået meddelt disse undersøgelsesresultater gjorde fire eksporterende producenter fortsat gældende, at de fulgte de internationale regnskabsstandarder, men de fremlagde ingen dokumentation, der viste, at undersøgelsesresultaterne var forkerte. Det blev derfor konkluderet, at selskaberne i alle tilfældene ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium 2.
(26)
Kriterium 3: To selskaber undlod også at påvise, at de opfyldte kriterium 3. Det blev for disse to selskaber konstateret på stedet, at de ikke havde opfyldt deres kontraktlige forpligtelser med hensyn til betaling af landrettigheder til staten, uden at dette imidlertid fik nogen finansielle eller andre konsekvenser for selskaberne. Det blev desuden konstateret, at et af selskaberne i undersøgelsesperioden havde lejet statsejet jord, uden at der forelå nogen formel godkendelse fra staten. Denne situation blev først bragt i orden efter undersøgelsesperioden, men kun til en pris under den normale takst. To kinesiske eksporterende producenter gjorde indsigelse over for disse undersøgelsesresultater, men de nye oplysninger, som de fremlagde til støtte herfor, var ikke verificerbare og kunne derfor ikke godtages. Det blev derfor konkluderet, at begge selskaber ikke havde påvist, at de opfyldte kriterium 3.
(27)
Kun én kinesisk eksporterende producent, nemlig Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, har på grundlag af ovenstående påvist at opfylde alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og fik indrømmet markedsøkonomisk behandling, mens de øvrige fem eksporterende producenter ikke kunne påvise, at de opfyldte alle disse kriterier, hvorfor de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
3.1.2. Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af den eneste eksporterende producent i Ukraine
(28)
Den eneste ukrainske eksporterende producent, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, påviste at opfylde alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og blev derfor indrømmet markedsøkonomisk behandling. Den eksporterende producent og EF-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til undersøgelsesresultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling, men Kommissionen modtog ingen bemærkninger.
3.2. Individuel behandling
(29)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor selskaber kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(30)
For så vidt angår Kina anmodede alle de eksporterende producenter, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.
(31)
Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at fire selskaber opfyldte alle kriterierne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(32)
Det blev derfor konkluderet, at følgende eksporterende producenter i Kina burde indrømmes individuel behandling:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at ét selskab ikke kunne påvise, at det opfyldte alle kriterierne for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(34)
Det blev især konstateret, at oplysningerne om eksportsalget, der fandt sted enten direkte eller gennem et forretningsmæssigt forbundet selskab i Hongkong, ikke kunne verificeres. Selskabet leverede ikke tilstrækkelige oplysninger om den samlede eksportmængde og de relevante tilsvarende eksportfakturaer, selv om det blev anmodet herom. Desuden fandtes oplysningerne om samlet omsætning og om hjemmemarkedssalg og eksportsalg ikke at være i overensstemmelse med de tilgængelige revisionsrapporter og selskabets regnskaber. Hertil kommer, at selskabet ikke var i stand til at påvise, til hvem salget var destineret, således som angivet i spørgeskemaet. Kommissionen kunne derfor ikke verificere, om selskabet frit kunne bestemme sine eksportpriser og -mængder samt salgsbetingelser, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b).
3.3. Normal værdi
3.3.1. Referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og - i det omfang der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling - lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.
(36)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina og Ukraine, og den opfordrede berørte parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(37)
Der blev modtaget bemærkninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og Ukraine, hvori Taiwan, Indien eller Tyrkiet blev foreslået som mere passende referencelande end USA. De væsentligste argumenter imod valget af USA som referenceland var forskellene i den generelle økonomiske udvikling, adgangen til og priserne på råvarer, arbejdskraftomkostninger og produktionsmetoder, men også forskelle med hensyn til konkurrencen på hjemmemarkedet for strygebrætter. Det blev ligeledes fremført, at det amerikanske marked for strygebrætter er et meget beskyttet marked med kunstigt høje priser.
(38)
Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i USA og i andre potentielle referencelande, f.eks. Thailand, Indien og Tyrkiet. Der blev sendt breve og relevante spørgeskemaer til fem selskaber i USA, tre selskaber i Thailand, fem selskaber i Indien og ni selskaber i Tyrkiet. Af alle disse selskaber var der kun én tyrkisk producent, der i tide indgav alle de nødvendige oplysninger med henblik på fastsættelsen af den normale værdi, og som indvilligede i at samarbejde i undersøgelsen.
(39)
Undersøgelsen viste, at Tyrkiet har et konkurrencepræget marked for strygebrætter, hvor omkring 90 % af markedet er dækket af en række lokalproducenter og resten af import fra tredjelande. Produktionsmængden i Tyrkiet udgør over 5 % af den mængde, der eksporteres af den pågældende vare fra Kina til Fællesskabet. Der blev med hensyn til kvaliteten og standarden af de tyrkiske strygebrætter ikke fundet nogen væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske og ukrainske varer. Det tyrkiske marked blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt til fastsættelsen af den normale værdi for Kina og Ukraine.
(40)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at Tyrkiet er et passende referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.3.2. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(41)
Den normale værdi for den ene kinesiske og den eneste ukrainske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af deres oplysninger om hjemmemarkedssalg og produktionsomkostninger. Disse oplysninger blev efterprøvet ved kontrolbesøg hos de pågældende selskaber.
(42)
Hvad angår fastsættelsen af den normale værdi fastslog Kommissionen først for hvert enkelt eksportland, om den pågældende eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev hjemmemarkedssalget anset for repræsentativt, hvis den samlede mængde, som hver eksporterende producent solgte, udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet.
3.3.2.1. Folkerepublikken Kina
(43)
Det blev fastslået, at den kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden. Det var derfor ikke muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af den relevante eksporterende producents priser i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, første afsnit. Der skulle derfor anvendes en anden metode.
(44)
Da det ikke var muligt at anvende hjemmemarkedspriser med henblik på at fastsætte den normale værdi, var det nødvendigt at fastsætte en beregnet normal værdi på grundlag af den pågældende producents priser. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev den normale værdi derfor beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for de eksporterede strygebrættyper (om nødvendigt justeret) plus et rimeligt beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (herefter »SG&A-omkostninger«) samt en passende fortjeneste. Det skal i denne henseende bemærkes, at indkøbspriserne for visse råvarer/dele, særlig råvarer/dele af stål, som blev oplyst af dette selskab, forekom at være kunstigt lave, således at produktionsomkostningerne bør undersøges nærmere, og de foreløbige undersøgelsesresultater bør eventuelt tages op til fornyet overvejelse i forbindelse med de endelige undersøgelsesresultater.
(45)
Eftersom den eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, var det nødvendigt at fastsætte SG&A-omkostningerne og fortjenesten på grundlag af enhver anden metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c).
(46)
Kommissionen tog derfor udgangspunkt i SG&A-omkostningerne og fortjenesten for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, der havde et hjemmemarkedssalg i normal handel. SG&A-omkostningerne og den gennemsnitlige fortjeneste hos den samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producent blev lagt til den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger i forbindelse med de eksporterede varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
3.3.2.2. Ukraine
(47)
Det blev for den eneste ukrainske eksporterende producent fastslået, at det samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende vare ikke fandt sted i repræsentative mængder i undersøgelsesperioden. Det var derfor ikke muligt at fastsætte den normale værdi på grundlag af priserne fra den relevante eksporterende producent i eksportlandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, første afsnit. Der skulle derfor anvendes en anden metode.
(48)
Eftersom den eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke havde et tilstrækkeligt repræsentativt hjemmemarkedssalg, og eftersom der ikke var nogen anden samarbejdsvillig ukrainsk eksporterende producent, var det nødvendigt at fastsætte SG&A-omkostningerne og fortjenesten på grundlag af en anden passende metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c).
(49)
Kommissionen tog derfor udgangspunkt i SG&A-omkostningerne og fortjenesten for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, der havde et hjemmemarkedssalg i normal handel. SG&A-omkostningerne og den gennemsnitlige fortjeneste hos den samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producent blev lagt til den pågældende eksporterende producents produktionsomkostninger i forbindelse med de eksporterede varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
3.3.3. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(50)
Efter valget af Tyrkiet som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos den samarbejdsvillige tyrkiske producent.
(51)
Den tyrkiske producents hjemmemarkedssalg af den samme vare blev fundet at være repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet af de eksporterende producenter i Kina.
(52)
Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Undersøgelsen hos den tyrkiske producent viste, at denne producents salgsmængde til nettopriser mindst svarende til ovennævnte enhedsomkostninger, repræsenterede over 80 % af den samlede salgsmængde. Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner af den pågældende varetype på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om disse salg havde været fortjenstgivende eller ej. Det blev desuden konstateret, at disse hjemmemarkedspriser generelt var i overensstemmelse med priserne for en anden stor tyrkisk producent, som indsendte visse oplysninger i forbindelse med kontrollen på stedet i referencelandet.
3.4. Eksportpris
3.4.1. Folkerepublikken Kina
(53)
De eksporterende producenters eksportsalg til Fællesskabet fandt enten sted i) direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, ii) gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Fællesskabet, eller iii) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Fællesskabet.
(54)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt til handelsselskaberne med henblik på eksport til Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(55)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt af de forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber til den første uafhængige kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(56)
Én eksporterende producent solgte den pågældende vare gennem et handelsselskab i Hongkong. Handelsselskabet i Hongkong var ikke i stand til på grundlag af sine regnskaber på passende vis at påvise, at de oplyste eksportpriser til uafhængige kunder i Fællesskabet faktisk blev betalt. Det var desuden ikke muligt ved kontrol på stedet at få den hongkongske forhandlers indkøb til at stemme overens med de reviderede regnskaber for salget til Fællesskabet. Det blev meddelt selskabet, at der var alvorlig tvivl med hensyn til nøjagtigheden af dets salg til Fællesskabet gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab i Hongkong, og at der ikke ville blive taget højde for dette salg i forbindelse med de foreløbige dumpingberegninger. Selskabet fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, men det fremlagde ingen dokumentation, der gav anledning til at ændre de foreløbige undersøgelsesresultater. Der blev således set bort fra disse eksporttransaktioner, og eksportprisen blev udelukkende fastsat på grundlag af priserne for salg, der fandt sted enten direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet eller gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber uden for Kina og Fællesskabet.
(57)
En eksporterende producent havde intet direkte salg af den pågældende vare. Han solgte den pågældende vare enten gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Kina eller gennem et forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i Kina. Eftersom det ikke var muligt at fastslå, hvem salget gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne parter endeligt var beregnet til, blev der foreløbigt set bort fra dette salg, og eksportprisen blev baseret udelukkende på det salg, der fandt sted gennem det forretningsmæssigt forbundne selskab, der var i stand til at påvise, hvem salget i sidste ende var beregnet til. Selskabet blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Disse bemærkninger har ikke ændret denne foreløbige konklusion.
(58)
Som beskrevet i forbindelse med analysen med henblik på individuel behandling i betragtning 33 var én eksporterende producent ikke i stand til at påvise sit faktiske eksportsalg. Der blev derfor i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, set bort fra selskabets samlede eksportsalg, og de oplyste priser kunne således ikke anvendes til at fastsætte eksportpriserne fra Kina til Fællesskabet. Selskabet blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Disse bemærkninger har imidlertid ikke givet anledning til at ændre undersøgelsesresultaterne, og eftersom der ikke var andre tilgængelige informationskilder med henblik på at fastsætte dette selskabs eksport til Fællesskabet, blev det fundet passende at se bort fra alle eksportoplysninger og fastsætte dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende oplysninger (jf. betragtning 65).
3.4.2. Ukraine
(59)
Alle eksporttransaktioner til Fællesskabet fra den eneste ukrainske eksportør fandt sted gennem denne eksportørs forretningsmæssigt forbundne selskab uden for Fællesskabet. Dette forretningsmæssigt forbundne selskab udførte alle opgaver i forbindelse med importen af de varer, der blev bragt i fri omsætning i Fællesskabet, og det burde derfor betragtes som en forretningsmæssigt forbundet importør. For denne eksport fastsattes eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, dvs. på grundlag af de priser, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber. Med henblik herpå blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, herunder told og afgifter, der påløb mellem import og videresalg, samt for den fortjeneste, der normalt opnås af uafhængige samarbejdsvillige importører, så der kunne fastsættes en pålidelig eksportpris.
3.5. Sammenligning
(60)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(61)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle eksporterende producenter i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, garantier og kautioner samt provision, når dette var relevant og berettiget.
(62)
Hvad angår den normale værdi baseret på referencelandet for eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev det i forbindelse med undersøgelsen fastslået, at tyrkiske strygebrætter i de fleste tilfælde er udstyret med et elektrisk stik og en ledningholder, mens dette ikke var tilfældet for de fleste kinesiske produkter. Derfor blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), foretaget en passende justering af de tyrkiske priser for at fjerne virkningen af denne forskel. Der blev desuden konstateret visse forskelle i handelstrin. Det blev fastslået, at på det tyrkiske hjemmemarked leveres strygebrætter normalt direkte til detailhandlerne, således at ordre- og leveringsmængderne er væsentligt mindre end de ordrer eller leveringer, der finder sted gennem importører/handelsselskaber eller gennem distributionscentre hos store detailkæder, således som det er tilfældet med det kinesiske eksportsalg. Derfor blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), foretaget en passende justering af de tyrkiske priser for at fjerne virkningen af denne forskel.
3.6. Dumpingmargener
3.6.1. Generel metode
(63)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastlagt ovenfor. Det skal bemærkes, at der ikke var nogen samarbejdsvillig eksporterende producent i begge lande ud over dem, der blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling.
(64)
For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev graden af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde opgivet, sammenlignet med den tilsvarende eksportmængde, der blev fastslået på grundlag af klagen og visse oplysninger, indhentet fra andre kendte eksporterende producenter i de pågældende lande, der i sidste ende ikke samarbejdede i undersøgelsen. Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare.
(65)
I de tilfælde, hvor samarbejdsgraden var lav, dvs. hvor under 80 % af den samlede eksport af den pågældende vare blev solgt af samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for andre eksporterende producenter til et højere niveau end den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for samarbejdsvillige eksporterende producenter. I sådanne tilfælde blev dumpingmargenen derfor fastsat til et niveau, der svarer til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de varetyper, som blev mest solgt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der havde de højeste dumpingmargener. Dette blev fundet passende, eftersom der var grund til at antage, at den lave grad af samarbejdsvilje skyldes, at de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i det undersøgte land generelt har foretaget dumping på et højere niveau end nogen af de samarbejdsvillige producenter. Der var desuden intet, der tydede på, at et ikke-samarbejdsvilligt selskab foretog dumping til et lavere niveau.
(66)
I de tilfælde, hvor samarbejdsgraden var høj, dvs. hvor mindst 80 % af den samlede eksport af den pågældende vare, blev solgt af samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for andre eksporterende producenter til den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land.
3.6.2. Dumpingmargener
3.6.2.1. Folkerepublikken Kina
(67)
På grundlag af klagen og oplysningerne fra de eksporterende producenter, der gav sig til kende og indgav visse oplysninger i den indledende fase af undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at graden af samarbejdsvilje var under 80 %. Metoden i betragtning 65 blev derfor anvendt til at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen.
(68)
De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou: 0 %
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %
-
Alle andre selskaber: 38,1 %.
(69)
For den eneste kinesiske eksporterende producent, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, nemlig Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, blev det foreløbigt fastslået, at eksportsalget ikke fandt sted til dumpingpriser. Det skal i denne henseende bemærkes, at de foreløbige undersøgelsesresultater eventuelt skal tages op til fornyet overvejelse med henblik på de endelige undersøgelsesresultater, jf. betragtning 44.
3.6.2.2. Ukraine
(70)
På grundlag af klagen og oplysningerne fra de eksporterende producenter, der gav sig til kende og indgav visse oplysninger i den indledende fase af undersøgelsen, blev det foreløbigt konkluderet, at graden af samarbejdsvilje var over 80 % for Ukraines vedkommende. Eurogold Industries Ltd er således den eneste ukrainske eksporterende producent af strygebrætter, og der var intet, der tydede på, at eksporterende producenter bevidst afholdt sig fra at samarbejde. Metoden i betragtning 66 blev derfor anvendt til at fastsætte dumpingmargenen for andre ukrainske eksporterende producenter af den pågældende vare.
(71)
De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %
-
Alle andre selskaber: 17,3 %
4. SKADE
4.1. EF-produktion
(72)
Ifølge de foreløbige undersøgelsesresultater fremstilles den samme vare af mindst 30 små og mellemstore virksomheder i Fællesskabet. Hovedparten af produktionen i Fællesskabet finder sted i Italien, Polen og Det Forenede Kongerige.
(73)
Selv om der er adskillige producenter på fællesskabsmarkedet, er koncentrationsgraden forholdsvis høj, hvilket fremgår af det forhold, at produktionen fra de fem største producenter repræsenterer over 50 % af den samlede anslåede EF-produktion. Produktionen fra alle ovennævnte selskaber udgør den samlede EF-produktion.
4.2. Definition af EF-erhvervsgren
(74)
Klagen blev indgivet af tre EF-producenter, der repræsenterer en væsentlig del af den samlede kendte EF-produktion af den samme vare, i dette tilfælde over 40 %.
(75)
Klagerne og en anden EF-producent samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen (jf. betragtning 9). Disse fire selskaber repræsenterer over 45 % af den samlede kendte EF-produktion af den samme vare. En af disse EF-producenter foretog visse indførsler fra Kina i undersøgelsesperioden. Importen var imidlertid ikke dette selskabs hovedaktivitet, og de pågældende indførsler blev anset for at have fundet sted som en reaktion på tilstrømningen af dumpingimporterede lavprisvarer, især for at forblive konkurrencedygtig i lavprissegmentet. Det findes derfor ikke passende at udelukke denne producent fra definitionen af EF-erhvervsgren.
(76)
På dette grundlag anses de fire EF-producenter i betragtning 75 for at udgøre EF-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De er herefter benævnt »EF-erhvervsgrenen«.
4.3. EF-forbrug
(77)
Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare. Der findes desuden ingen oplysninger om nogen væsentlige importmængder af strygebrætter fra andre lande end Kina og Ukraine (herefter »de pågældende lande«). EF-forbruget blev derfor fastsat på grundlag af følgende oplysninger:
-
den solgte mængde af samme vare i Fællesskabet, fremstillet af EF-erhvervsgrenen
-
den solgte mængde af samme vare i Fællesskabet, fremstillet af andre kendte EF-producenter
-
den importerede mængde af den pågældende vare i Fællesskabet fra de samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter
-
den importerede mængde af den pågældende vare til Fællesskabet fra andre kendte kinesiske eksporterende producenter.
På dette grundlag udviklede forbruget i Fællesskabet sig således:
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Forbrug (enheder)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Indeks: 2002=100
100
102
108
128
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EF-erhvervsgrenen og samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger indhentet fra andre EF-producenter og andre kinesiske eksporterende producenter.
(78)
EF-forbruget af strygebrætter steg med 28 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden, idet den mest markante stigning fandt sted mellem 2004 og undersøgelsesperioden. Den samlede støtte stigning tilskrives hovedsagelig det stigende forbrug i de nye medlemsstater, selv om stigningen i undersøgelsesperioden i et vist omfang kan tilskrives en stigende lavprisimport fra Kina og Ukraine, foretaget af visse tidligere EF-producenter, der skiftede til import og således udbyggede deres lagerbeholdning.
4.4. Import fra de pågældende lande
4.4.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende dumpingimport
(79)
Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge denne artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at den importerede mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af importen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare.
(80)
Det bemærkes, at importen fra én kinesisk eksporterende producent ikke blev anset for at have fundet sted til dumpingpriser. Denne import er derfor ikke medregnet i dumpingimporten.
(81)
De dumpingmargener, der er fastsat i forbindelse med dumpingimporten fra hvert af de pågældende lande, var over minimumsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7.
(82)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at strygebrætter, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og de strygebrætter, der blev produceret/solgt af EF-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da de ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da forbrugerne opfatter dem som indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler.
(83)
Visse berørte parter gjorde gældende, at betingelserne for at foretage en kumulativ vurdering ikke var opfyldt i dette tilfælde, fordi der er en grundlæggende forskel mellem importen fra Kina og importen fra Ukraine med hensyn til priser og markedsadfærd.
(84)
Hvad angår priserne bemærkes det, at den absolutte forskel i prisniveau mellem de to lande ikke har afgørende betydning for den kumulative vurdering. Dette kan skyldes forskellige faktorer, f.eks. et forskelligt varesortiment. Det er pristendensen i løbet af den betragtede periode, som er relevant, og denne tendens har været sammenlignelig for de to lande. Den gennemsnitlige importpris fra Kina og Ukraine steg således med henholdsvis 27 % og 12 % mellem 2002 (2003 for Ukraines vedkommende) og undersøgelsesperioden.
(85)
Som anført i betragtning 82 blev det med hensyn til markedsadfærd fastslået, at der ikke fandtes væsentlige forskelle vedrørende varernes egenskaber, distributionskanaler osv.
(86)
På dette grundlag konkluderes det foreløbigt, at alle betingelserne for at foretage kumulativ vurdering er opfyldt, og at virkningerne af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande derfor bør vurderes samlet i forbindelse med skadesanalysen.
4.4.2. Mængde, pris og markedsandel for importen fra de pågældende lande
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Import (enheder)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Indeks: 2002=100
100
199
554
956
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter.
(87)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare betydeligt gennem hele den betragtede periode. Importen i undersøgelsesperioden steg med over 850 % fra 2002.
(88)
Det skal bemærkes, at der ikke var nogen import fra Ukraine i 2002. Den eneste ukrainske producent af strygebrætter startede sine aktiviteter i 2003. Importen fra Ukraine steg markant i 2004, nemlig med over 400 %.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Gennemsnitlig importpris (EUR/enhed)
4,91
6,15
6,34
6,53
Indeks: 2002=100
100
125
129
133
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter.
(89)
Den gennemsnitlige importpris steg i hele den betragtede periode. Den forblev imidlertid væsentligt under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser (jf. den relevante tabel og betragtning 99). Den gennemsnitlige importpris var i undersøgelsesperioden over 40 % lavere end EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris.
(90)
Stigningen i de gennemsnitlige importpriser kan tilskrives følgende faktorer.
De kinesiske eksportører foretog et markant skift hen imod markedets middel- og højprissegment. Som allerede anført i betragtning 78 har visse tidligere EF-producenter på betydelig vis nedbragt eller standset deres produktion i Fællesskabet og gået over til at importere fra de pågældende lande. Størstedelen af disse selskaber er etableret inden for middel- og højprissegmentet.
De fleste kinesiske eksporterende producenter er nye på markedet for strygebrætter, og det er ikke overraskende at se en vis prisstigning, efterhånden som de bliver mere etableret.
Andelen af import fra Ukraine faldt pludseligt i 2004. Eftersom det gennemsnitlige prisniveau for denne import ligger over det gennemsnitlige prisniveau for importen fra Kina, er det kumulative prisniveau højere.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Markedsandel
6 %
13 %
33 %
48 %
Indeks: 2002=100
100
196
515
747
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra samarbejdsvillige kinesiske og ukrainske eksporterende producenter samt oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter.
(91)
Dumpingimporten fra de pågældende lande havde en markedsandel, der steg dramatisk i den betragtede periode. Den blev næsten tredoblet mellem 2003 og 2004, hvor der skete en massiv import fra Ukraine til EF-markedet, og den fortsatte med at stige meget i undersøgelsesperioden, og dette i et sådant omfang, at den næsten repræsenterede halvdelen af markedet.
4.4.3. Underbud
(92)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de samarbejdsvillige eksporterende producenters importpriser sammenlignet med EF-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for sammenlignelige varetyper i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens priser justeredes til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Fællesskabets grænse, plus eventuelle toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter.
(93)
På grundlag af de samarbejdsvillige eksporterende producenters priser fandtes følgende underbudsmargener, anført efter land og i procent af EF-erhvervsgrenens priser:
Land
Prisunderbud
Kina
30,8 %-45,5 %
Ukraine
6,6 %
4.5. EF-erhvervsgrenens situation
4.5.1. Indledende bemærkninger
(94)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Der blev for de klagende og en anden fuldt ud samarbejdsvillig producent, dvs. EF-erhvervsgrenen, foretaget en fuldstændig analyse af disse faktorer.
4.5.2. Skadesindikatorer
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Produktion (enheder)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Indeks: 2002=100
100
99
90
78
Kapacitet (enheder)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Indeks: 2002=100
100
100
100
103
Kapacitetsudnyttelse
54 %
53 %
49 %
41 %
Indeks: 2002=100
100
99
90
76
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(95)
I løbet af den betragtede periode øgedes EF-erhvervsgrenens produktion med 22 %. Den mindre stigning i kapaciteten i undersøgelsesperioden skyldes det forhold, at en EF-producent udbyggede sin kapacitet for at drage fordel af det øgede forbrug efter EU's udvidelse. Det var desværre kun importen, der fik gavn af dette øgede forbrug. Som et resultat faldt kapacitetsudnyttelsen mere end produktionen i undersøgelsesperioden.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Lager (enheder)
96 729
131 811
180 518
144 543
Indeks: 2002=100
100
136
187
149
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(96)
Der skete en generel forøgelse af lagerbeholdningerne mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Selv om højdepunktet i 2004 må antages til dels at skyldes modtagne ordrer, der endnu ikke var blevet leveret til kunderne, er den generelle stigende tendens tydelig.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salget i Fællesskabet (enheder)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Indeks: 2002=100
100
99
90
79
Markedsandel
39 %
38 %
33 %
24 %
Indeks: 2002=100
100
97
84
61
Salgspris (EUR/enhed)
12,99
12,31
11,17
11,18
Indeks: 2002=100
100
95
86
86
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(97)
EF-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode, og i undersøgelsesperioden faldt det til 79 % af den oprindelige mængde. En sådan faldende tendens er endnu mere bekymrende, når den sker samtidig med et stigende EF-forbrug. EF-erhvervsgrenen mistede således 39 % af sin markedsandel mellem 2002 og undersøgelsesperioden.
(98)
Der kunne ikke observeres nogen vækst hos EF-erhvervsgrenen. EF-erhvervsgrenen har faktisk ikke haft gavn af markedets vækst, dvs. det øgede EF-forbrug, men har derimod tabt 21 % af sin salgsmængde i den betragtede periode.
(99)
De gennemsnitlige enhedspriser for EF-erhvervsgrenes egen produktion faldt betydeligt i de første tre år, nemlig med 14 %. De nåede deres laveste niveau i 2004 og forblev stabile i undersøgelsesperioden.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Fortjenstmargen før skat
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Indeks: 2002=100
100
94
10
60
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(100)
EF-erhvervsgrenens produktivitet blev forværret i den betragtede periode. Fortjenstmargenen i undersøgelsesperioden var 40 % lavere end i 2002. Den tilsyneladende forbedring i undersøgelsesperioden i forhold til 2004 blev i virkeligheden opnået ved nedskæringer i ledelsens lønninger i visse selskaber. Sådanne lønnedskæringer havde en betydelig virkning på selskabernes fortjenstmargener. Faktisk faldt den overordnede bruttofortjeneste, således at den i undersøgelsesperioden nåede ned på 65 % af niveauet i 2002. Det står derfor klart, at den overordnede nettofortjeneste før skat er kunstig og uholdbar.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Investeringer (EUR)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Indeks: 2002=100
100
54
91
44
Investeringsafkast
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Indeks: 2002=100
100
110
8
44
Likviditet (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Indeks: 2002=100
100
121
36
87
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(101)
Investeringerne faldt betydeligt i den betragtede periode og var i undersøgelsesperioden nede på det halve i forhold til 2002. Desuden bestod størstedelen af investeringerne af nødvendige udskiftings- og renovationsinvesteringer. En del af 2004-investeringerne blev ligeledes foretaget som led i forberedelserne til de nye muligheder efter EU's udvidelse. Som vist ovenfor blev det øgede forbrug imidlertid fuldstændigt overtaget af importen fra de pågældende lande.
(102)
Investeringsafkastet, udtrykt som EF-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, fulgte investerings- og fortjenstmargenerne. Det skal med hensyn til det tilsyneladende høje niveau af afkast af nettoaktiver bemærkes, at de fleste selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, blev etableret for 30 år siden eller mere, og de fleste af deres aktiver er således allerede blevet afskrevet. I 2004, hvor der blev foretaget visse investeringer, og hvor fortjenstmargenerne afspejlede EF-erhvervsgrenens faktiske rentabilitet (i stedet for det kunstigt øgede afkast i undersøgelsesperioden), faldt afkastet af investeringer faktisk med 63 procentpoint. Dette bekræfter EF-producenternes manglende evne til at tilvejebringe kapital, især som følge af den faldende salgsmængde og lave salgspris.
(103)
EF-erhvervsgrenens likviditet var svingende. Forbedringen i 2003 blev efterfulgt af et pludseligt fald i 2004. Forbedringen i undersøgelsesperioden er i overensstemmelse med foranstaltningerne til forbedring af rentabilitet som beskrevet i betragtning 100. Samlet set blev likviditeten forværret i den betragtede periode.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Beskæftigelse
347
326
283
234
Indeks: 2002=100
100
94
82
67
Arbejdskraftomkostninger (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Indeks: 2002=100
100
96
76
71
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Indeks: 2002=100
100
102
93
106
Produktivitet pr. ansat (enheder/året)
9 474
10 015
10 787
11 261
Indeks: 2002=100
100
106
114
119
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(104)
Antallet af ansatte i EF-erhvervsgrenen, der var beskæftiget med den samme vare, faldt med 33 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Den gennemsnitlige arbejdskraftomkostning, der afspejler lønningerne, forblev stort set stabil. Det midlertidige fald i 2004 blev kompenseret af en mindre stigning i undersøgelsesperioden.
(105)
Bestræbelserne på at nedbringe produktionsomkostningerne, rationaliseringerne og nedbringelsen af antallet af ansatte medførte en øget produktivitet pr. ansat (stigning på 19 % i den betragtede periode). Som følge af de ovenfor beskrevne finansielle indikatorer for EF-erhvervsgrenen kunne den øgede produktivitet imidlertid ikke kompensere for faldet i salgsmængde og prisniveau.
4.5.3. Dumpingens omfang, overvindelse af tidligere dumping og subsidiering
(106)
For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande.
(107)
Der var endvidere intet, der tydede på, at EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden var ved at overvinde følgerne af tidligere dumping eller subsidiering.
4.6. Konklusion om skade
(108)
I den betragtede periode steg lavprisimporten fra Kina og Ukraine dramatisk. Dumpingimporten fra de pågældende lande steg med hensyn til mængden med over 850 % i den betragtede periode. Markedsandelene steg med over 40 procentpoint af Fællesskabets strygebrætmarked i samme periode.
(109)
Det fremgik af analysen af de økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen, at skaden bestod i faldende salgsmængde, salgspriser og markedsandele. Dette havde en direkte negativ virkning på EF-erhvervsgrenens finansielle situation, produktionsniveau og beskæftigelse. I den betragtede periode faldt EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet med over 20 %, markedsandelen faldt med 15 procentpoint, og beskæftigelsen faldt med over 30 %. EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris faldt med 14 %, og de individuelle priser nåede deres lavest mulige niveau. De finansielle indikatorer bekræfter således, at EF-erhvervsgrenen ikke længere er i stand til yderligere at sænke sine priser uden at lide tab, hvilket for de små og mellemstore virksomheders vedkommende ikke er holdbart i mere end nogle få måneder, da de ellers risikerer at skulle lukke.
(110)
Under hensyntagen til alle disse faktorer konkluderes det derfor foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(111)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om den væsentlige skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Virkningerne af dumpingimporten
(112)
For det første viste undersøgelsen som bekendt, at de strygebrætter, der importeres fra de pågældende lande, konkurrerer direkte med strygebrætter, som produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen, fordi de har identiske grundlæggende egenskaber, er udskiftelige fra forbrugernes synspunkt og distribueres ad samme kanaler.
(113)
Den kraftige stigning i dumpingimporten fra de pågældende lande (mere end 850 %) faldt sammen med en forringelse af den økonomiske situation i EF-erhvervsgrenen. Betragtes EF-produktionen i den samme periode afspejler forringelsen sig bl.a. i en nedgang i salg og priser.
(114)
Dumpingimportens markedsandel steg 42 % i den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenen mistede 15 % af markedet. Fællesskabets forbrug steg som bekendt mere end 20 % fra 2002 til undersøgelsesperioden.
(115)
Priserne på dumpingimporten lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens, så det kan med rimelighed konkluderes, at den pågældende import var ansvarlig for de faldende priser, som førte til en forringelse af EF-erhvervsgrenens finansielle situation. Desuden kunne EF-erhvervsgrenen ikke øge sin kapacitetsudnyttelse, hvilket den med rimelighed kunne have forventet at gøre som følge af den forbrugsstigning, der blev konstateret i den betragtede periode.
(116)
I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side væksten i dumpingimporten til væsentligt lavere priser end EF-erhvervsgrenens og på den anden side EF-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel og beskæftigelse samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
5.3. Virkningerne af andre faktorer
5.3.1. Resultater for andre EF-producenter, som støttede klagen
(117)
15 andre EF-producenter af strygebrætter end dem, der udgjorde EF-erhvervsgrenen, støttede klagen. Disse selskaber ønskede ikke at samarbejde i fuldt omfang i forbindelse med undersøgelsen, men afgav visse oplysninger om deres produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og beskæftigelse. Selskaberne tegner sig sammenlagt for ca. 30 % af Fællesskabets samlede kendte produktion. Det skal bemærkes, at ingen af selskaberne importerede væsentlige mængder af den pågældende vare.
(118)
De 15 selskabers situation blev analyseret og sammenlignet med EF-erhvervsgrenens.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Produktion (enheder)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Indeks: 2002=100
100
119
103
90
Kapacitet (enheder)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Indeks: 2002=100
100
104
119
120
Kapacitetsudnyttelse
51 %
58 %
44 %
38 %
Indeks: 2002=100
100
115
87
75
Beskæftigelse
281
314
277
231
Indeks: 2002=100
100
112
98
82
(119)
Producenternes produktion steg 19 % i 2003, faldt derefter til det oprindelige niveau i 2004 og gik ned med 13 % i undersøgelsesperioden. Kapacitetsstigningen i 2004 kan tilskrives den forventede stigning i salget efter EU’s udvidelse. På grund af kapacitetsstigningen faldt kapacitetsudnyttelsen mere end produktionen i den betragtede periode. Beskæftigelsen udviklede sig på linje med produktionen, dvs. steg i 2003, faldt derefter til det oprindelige niveau i 2004 og gik pludselig ned i undersøgelsesperioden.
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salget i Fællesskabet (enheder)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Indeks: 2002=100
100
120
100
89
Markedsandel
18 %
21 %
17 %
13 %
Indeks: 2002=100
100
118
93
70
(120)
Efter en midlertidig forbedring i 2003 faldt de 15 selskabers salgs- og markedsandel kraftigt. Denne udvikling falder helt tydeligt sammen med den pludselige stigning i dumpingimport fra de pågældende lande på Fællesskabets marked. Dumpingimporten blev som bekendt næsten tredoblet i 2004, og samme år steg markedsandelen 20 %. Fællesskabets forbrug af strygebrætter steg også som bekendt i hele den betragtede periode.
(121)
Det kan derfor konkluderes, at de 15 EF-producenter af strygebrætter, som støttede klagen, oplevede samme forringelse af deres situation som EF-erhvervsgrenen. Selskaberne kunne således ikke forvolde EF-erhvervsgrenen skade.
5.3.2. Andre kendte EF-producenters resultater
(122)
Som anført i betragtning 8 indgav to andre EF-producenter visse informationer, dog uden at støtte klagen. Yderligere to kendte EF-producenter støttede klagen, men samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen, og én tidligere producent indgav visse informationer om tidligere produktionsaktiviteter. Alle disse selskaber havde en betydelig import af den pågældende vare. De forhåndenværende data om selskaberne viser følgende tendenser (af fortrolighedshensyn vises de faktiske tal ikke):
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Salg af EF-produktion i EF
Indeks: 2002=100
100
75
49
29
Markedsandel
Indeks: 2002=100
100
76
46
23
(123)
EF-producenternes salg af strygebrætter faldt 71 % i den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel faldt endnu mere, nemlig 77 %, fordi markedet ekspanderede i den samme periode.
(124)
Som allerede nævnt i betragtning 78 foretog flere traditionelle EF-producenter af strygebrætter en kraftig reduktion af deres produktionsaktiviteter i Fællesskabet i 2004 og undersøgelsesperioden eller bragte dem helt til ophør og startede en massiv import fra de pågældende lande. Nogle af disse selskaber kan faktisk ikke længere betragtes som EF-producenter, for deres produktionssteder blev lukket i undersøgelsesperioden.
(125)
Det konkluderes derfor, at disse øvrige EF-producenter var i en lignende situation som EF-erhvervsgrenen, og at deres produktionsaktiviteter ikke forvoldte EF-erhvervsgrenen skade.
5.3.3. EF-erhvervsgrenens eksportresultater
2002
2003
2004
Undersøgelsesperioden
Eksportsalg af EF-produktion (enheder)
213 711
211 887
219 410
215 243
Indeks: 2002=100
100
99
103
101
Eksportsalgspris (EUR/enhed)
14,92
12,70
13,26
13,27
Indeks: 2002=100
100
85
89
89
Kilde: Verificerede spørgeskemabesvarelser.
(126)
EF-erhvervsgrenens eksportresultater forblev relativt stabile i den betragtede periode. Der kan ikke konstateres en nedgang i mængderne. Salgsprisen faldt 15 % i 2003, men dette fald blev delvis udlignet i 2004, og eksportprisen forblev stabil i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at eksportsalgsprisen ligger væsentligt over salgsprisen i Fællesskabet, og at eksportsalget kun udgør ca. 10 % af EF-erhvervsgrenens produktion.
(127)
Det kan derfor konkluderes, at EF-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bidrog til den væsentlige forvoldte skade.
5.3.4. Import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser
(128)
Det blev som bekendt konstateret, at import fra én eksporterende producent fra Kina ikke blev solgt til dumpingpriser og derfor blev udelukket fra analysen af dumpingimport fra de berørte lande og konsekvenserne heraf for den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i. Det blev derfor undersøgt, om importen fra dette selskab kunne have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
(129)
Undersøgelsen viste, at der i den betragtede periode var en stigning på 467 % i import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser, sammenlignet med en stigning på 856 % i dumpingimporten fra de pågældende lande. Udtrykt i absolutte tal svarer det til, at dumpingimporten fra de pågældende lande var mere end 5 gange større end ikke-dumpingimporten. Den markedsandel, som ikke-dumpingimporten fra Kina tegner sig for, steg 343 %. I samme periode steg dumpingimportens markedsandel 647 %. Gennemsnitsprisen på ikke-dumpingimport steg i den betragtede periode og blev ved med at ligge væsentligt over gennemsnitsprisen på dumpingimport, udtrykt i absolutte tal, men samtidig under EF-erhvervsgrenens gennemsnitspris.
(130)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at eventuelle virkninger af import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpris, ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
5.3.5. Import fra andre tredjelande
(131)
Visse parter fremførte som argument, at import fra Tyrkiet efter sigende kommer ind på Fællesskabets marked til priser, som omtrent svarer til de kinesiske, og at det sker i stadig større omfang. Det forvolder EF-erhvervsgrenen skade.
(132)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at påstandene ikke blev bekræftet af undersøgelsen. Der blev ikke fremlagt dokumentation for import fra Tyrkiet i løbet af undersøgelsen. Endvidere solgte den samarbejdsvillige tyrkiske producent af strygebrætter, som blev nævnt i betragtning 10, ikke den samme vare til Fællesskabet. Der blev heller ikke konstateret andre importkilder i forbindelse med undersøgelsen.
(133)
I betragtning af de nævnte resultater forkastes påstanden om import fra Tyrkiet, og det konkluderes, at import fra andre tredjelande ikke forvoldte EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.
5.3.6. Selvforskyldt skade
(134)
Visse berørte parter hævdede, at skaden var selvforskyldt, fordi EF-erhvervsgrenen undlod at reagere på ændringer i distributions- og forbrugsmønstre og den teknologiske udvikling i forbindelse med produktionen af strygebrætter. Endvidere blev det fremført, at den selvforskyldte skade også kunne tilskrives EF-producenternes egne import af kinesiske strygebrætter.
(135)
Strygebrætter, som produceres i Fællesskabet, distribueres normalt af forhandlere eller leveres, som i de fleste tilfælde, direkte til detailhandlerne eller deres distributionscentre. Importerede strygebrætter distribueres normalt af importører/forhandlere eller via større detailkæders distributions-/leveringscentre. Hvor stor en andel, de to distributionskanaler tegner sig for i tilfælde af import, afhænger af den enkelte eksporterende producent. Mellemled kan komme på tale i alle tilfælde. Distributionsmønstret har været anvendt i flere år, og der er ikke konstateret væsentlige eller pludselige ændringer i tidens løb. EF-erhvervsgrenen har traditionelt leveret både til små detailhandlere og større detailkæder. Derfor kan det øgede salg af strygebrætter via detailkæder ikke anses for at være skadevoldende i sig selv. Der blev ikke bekræftet væsentlige ændringer i forbrugsmønstret.
(136)
Med hensyn til produktionsprocessen/teknologien hævdedes det, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at imødekomme særlige krav fra kunderne/detailhandlerne på grund af den højautomatiserede produktion. For det første skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen ikke på nogen måde ville kunne konkurrere med importerede varer fra lande med meget lave energi-, råvare- og arbejdsomkostninger uden automatisering. For det andet sætter den automatiserede produktion EF-erhvervsgrenen i stand til at sikre høj kvalitet og korte leveringsfrister. Det opfatter kunderne som en komparativ fordel. Endelig fremkom der intet, som kunne underbygge den påstand, at EF-erhvervsgrenen ikke er i stand til at imødekomme særlige krav fra kunder/detailhandlere om design og innovation.
(137)
Med hensyn til EF-erhvervsgrenens import af kinesiske strygebrætter viste undersøgelsen, at der kun blev importeret ubetydelige mængder i undersøgelsesperioden. Importen skal ses som EF-erhvervsgrenens forsøg på at forsvare sig mod billig dumpingimport. Under alle omstændigheder blev de importerede strygebrætter videresolgt i Fællesskabet til ikke-skadevoldende priser. Derfor kan importen ikke have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade.
(138)
I betragtning af ovenstående forkastes disse påstande, og det konkluderes, at skaden ikke var selvforskyldt.
5.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(139)
Det bekræftes derfor, at den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som navnlig er kendetegnet ved et fald i salg, markedsandel og enhedssalgspris med en forværring af den finansielle situation til følge, blev forårsaget af dumpingimporten fra de pågældende lande. Selv om den import fra Kina, som ikke blev solgt til dumpingpriser, sandsynligvis medvirkede til at forringe EF-producenternes resultater, kunne udviklingen, omfanget, markedsandelen og prisniveauet ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
(140)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for alle kendte faktorers konsekvenser for EF-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, bekræftes det, at de andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.
(141)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. FÆLLESSKABETS INTERESSER
6.1. Generelle bemærkninger
(142)
Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
6.2. EF-erhvervsgrenens interesser
(143)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EF-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. De senere års langt større dumpingimport har i høj grad trykket priserne både i engros/distributions- og detailleddet, dvs. der hvor importerede og EF-fremstillede strygebrætter konkurrerer. EF-erhvervsgrenen kan ikke sænke salgspriserne yderligere, for det ville kræve, at de skulle sælge til under produktionsomkostningerne. Derfor, og fordi markedet for strygebrætter hovedsagelig styres af detailkæder på grundlag af pris, bliver det stadig vanskeligere for EF-erhvervsgrenen at sikre nye ordrer. Som bekendt har flere traditionelle selskaber allerede indstillet produktionen og fungerer nu som importører/forhandlere af den pågældende vare.
(144)
Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation derfor helt klart blive yderligere forringet, og produktionen af strygebrætter i Fællesskabet vil sandsynligvis snart ophøre. Det ville i høj grad få negative følger for beskæftigelsen i et bestemt geografisk område i Fællesskabet, for mange producenter og underleverandører befinder sig lige netop i denne ene region. På den anden side ville foranstaltninger forhindre en yderligere massiv stigning i dumpingimporten fra de pågældende lande, hvilket i det mindste ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at bevare sin nuværende markedsposition. Undersøgelsen har vist, at en stigning i dumpingimportens markedsandel kun kan ske på EF-erhvervsgrenens bekostning.
(145)
Hvis der indføres antidumpingtold på import af strygebrætter fra de pågældende lande, kan det forventes, at distributørerne og detailkæderne i hvert fald bliver mere tilbøjelige til at gå over til at anvende EF-producenter som forsyningskilde. Hvis der træffes foranstaltninger, og importpriserne genetableres på ikke-dumpingniveau, vil EF-erhvervsgrenen kunne konkurrere på rimelige handelsvilkår på grundlag af egentlige komparative fordele.
(146)
Foranstaltninger er derfor klart i EF-erhvervsgrenens interesse og vil endvidere være til fordel ikke alene for de EF-producenter, som støtter klagen aktivt, men også for alle andre.
6.3. Forbrugernes interesser
(147)
Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Eventuelle foranstaltningers virkning for forbrugerne er dog alligevel blevet undersøgt.
(148)
For at kunne vurdere virkningen blev der taget hensyn til følgende forhold:
-
Importører/grossister og/eller distributører/detailhandlere er normalt involveret i distributionen til kunder. Hvert trin indebærer en forhøjelse eller en margin for at dække omkostningerne og give mulighed for en vis fortjeneste. Der kan være stor forskel på de enkelte operatørers margen, men der er som regel tale om et betydeligt beløb, selv om detailhandlernes forhøjelser synes at være større end importørernes. Prisen på et strygebræt er i gennemsnit ca. 35 EUR, mens dumpingimportprisen, Fællesskabets grænse, dvs. inkl. transportomkostninger, i undersøgelsesperioden viste sig at være 6,53 EUR/enhed i gennemsnit. Derfor er der, selv med forbehold af eventuelle omkostninger for importører og detailhandlere, meget stor forskel på import- og detailpriserne.
-
I værste fald, dvs. hvis byrden ved antidumpingforanstaltninger fordeles ligeligt mellem importører, detailhandlere og forbrugere med 1/3 til hver, ville forbrugeren skulle betale mindre end 0,5 EUR mere for sit strygebræt, et forbrugsgode med en brugstid på mindst fem år. Det skal ses i forhold til en samlet forhøjelse på ca. 500 % som beskrevet ovenfor.
-
Det er relevant at bemærke, at forbrugerne ikke synes at have nydt godt af den seneste tids billige import, for detailpriserne er ikke faldet som følge af lave importpriser. Derfor er der ingen grund til at tro, at detailpriserne ville blive ændret i tilfælde af antidumpingforanstaltninger.
(149)
Derfor ville antidumpingforanstaltninger sandsynligvis kun få ubetydelige finansielle konsekvenser for forbrugere af strygebrætter. På den anden, hvis der ikke træffes antidumpingforanstaltninger, vil Fællesskabets produktion sandsynlighed forsvinde, og forbrugerne vil muligvis få færre varetyper at vælge imellem.
(150)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det sandsynligvis vil være til fordel for Fællesskabets forbrugere af strygebrætter, hvis der træffes foranstaltninger.
6.4. Distributørers/detailhandleres interesser
(151)
Der blev ikke modtaget bemærkninger fra distributører/detailhandlere eller deres organisationer på dette tidspunkt i undersøgelsen. Nu om dage sælges de fleste strygebrætter dog som bekendt af større detailkæder som lavprisvarehuse og supermarkeder. Det er således meget sandsynligt, at den pågældende vare kun udgør en ubetydelig del af de fleste distributørers/detailhandleres omsætning. Derfor, og i betragtning af den høje fortjeneste de normalt beregner sig (jf. betragtning 148) konkluderes det foreløbigt, at eventuelle foranstaltninger sandsynligvis ikke vil have en væsentlig negativ virkning på deres situation.
6.5. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers interesser
(152)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to importører og én forhandler, som var forretningsmæssigt forbundet med én af importørerne. Derudover indgav fire importører visse oplysninger og/eller fremsatte bemærkninger inden fristens udløb. Disse selskaber tegner sig sammenlagt for mere end 20 % af den samlede import til Fællesskabet. De gjorde alle indsigelse mod foranstaltninger mod Kina, men ikke alle mod foranstaltninger mod Ukraine.
(153)
De importører, som fremsatte bemærkninger, befinder sig ikke alle i samme situation, idet der er forskel på deres størrelse og på, hvor meget den pågældende vare betyder for deres selskab. Nogle af selskaberne er/var som allerede nævnt traditionelle producenter, men ændrede deres hovedaktiviteter for at forsvare sig og fungerer nu hovedsagelig eller udelukkende som importører. Selskaberne producerer/importerer normalt en lang række andre husholdningsartikler, og strygebrætter udgør en brøkdel af deres forretninger. I forbindelse med en af de større tidligere producenter, som for nylig er blevet en vigtig importør af kinesiske strygebrætter, kunne det foreløbig konstateres, at i undersøgelsesperioden udgjorde strygebrætter mindre end 4 % af omsætningen. Endvidere gjorde selskabet kun indsigelse mod foranstaltninger mod Kina og ikke mod Ukraine, som selskabet ikke importerer fra. Det kunne endvidere konstateres, at selskabet også købte strygebrætter fra EF-producenter. I betragtning af det pågældende selskabs forskellige forsyningskilder, og under forudsætning af at selskabet ikke kan vælte 1/3 af antidumpingtolden over på detailhandlerne (jf. betragtning 148), skønnes virkningen på bruttofortjenesten af strygebrætter ikke at overstige 10 %. Det skal dog bemærkes, at de hidtidige informationer ikke gør det muligt at foretage en nøjagtig beregning. Sådanne importører beregner sig dog også som bekendt en stor fortjeneste. Selv om undersøgelsen af sådanne importørers situation fortsætter, er det konkluderet, at foreløbige foranstaltninger ikke ville få en væsentlig indvirkning på deres forretninger.
(154)
En af de samarbejdsvillige importører fremstiller strygebrætbetræk og sælger dem sammen med de importerede strygebrætter. Det blev fremsat som argument, at eventuel antidumpingtold på import af strygebrætter også ville påvirke produktionen af betræk og dermed få en væsentlig indvirkning på selskabets omsætning. Det skal dog bemærkes, at strygebrætbetræk også sælges separat, og at antidumpingforanstaltninger ikke ville påvirke salget heraf. Det skal også bemærkes, at salget af strygebrætter ikke tegnede sig for mere end 10 % af selskabets omsætning. Derfor ville foreløbige foranstaltninger heller ikke få en væsentlig indvirkning på det pågældende selskabs forretninger.
(155)
Endvidere medgav de fleste importører, som også forhandler/forhandlede EF-varer, at det ikke ville være i deres interesse at blive fuldstændigt afhængige af importerede strygebrætter - her blev navnlig Kina nævnt - og bekræftede, at de foretrækker at have alternative forsyningskilder. Det kan bedst sikres ved at fjerne forskellige former for dumping, således at EF-erhvervsgrenen kan blive ved med at bestå.
(156)
I betragtning af ovenstående og de forhold, der kort er gengivet i betragtning 148, navnlig de store fortjenstmargener og det forhold, at de ekstra toldomkostninger vil udgøre under 0,5 EUR pr. enhed, konkluderes det foreløbigt, at eventuelle antidumpingforanstaltninger ikke vil få en afgørende negativ indvirkning på den situation, ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører af strygebrætter befinder sig i, selv om nogle af dem sandsynligvis ville skulle bære en noget større byrde end detailhandlerne. Under alle omstændigheder vil der blive taget hensyn til alle bemærkninger, inden der træffes endelig afgørelse.
6.6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(157)
Ovenstående analyse viser, at det er i EF-erhvervsgrenens interesse at træffe foranstaltninger. Sådanne foranstaltninger forventes nemlig i det mindste at begrænse den store dumpingimport, som har vist sig at have en væsentlig negativ indvirkning på den situation, EF-erhvervsgrenen befinder sig i. Foranstaltningerne forventes også at være til fordel for de øvrige EF-producenter.
(158)
Analysen viste endvidere, at forbrugerne ikke forventes at blive påvirket af eventuelle antidumpingforanstaltninger i finansiel henseende. De vil i værste fald skulle betale under 0,5 EUR mere for et forbrugsgode. Uden foranstaltninger kunne forbrugernes valgmuligheder blive påvirket negativt, fordi EF-strygebrætter muligvis forsvinder fra markedet.
(159)
Distributørerne og detailhandlerne vil muligvis opleve, at købsprisen på den pågældende vare stiger, men på grund af deres store margener vil de sandsynligvis ikke blive påvirket væsentligt af foranstaltninger.
(160)
Importørerne af den pågældende vare ville sandsynligvis skulle bære en noget større byrde end detailhandlerne. De ville dog fortsat kunne drage fordel af at have flere forsyningskilder og undgå at blive afhængige af import, hvilket de sandsynligvis ville blive, hvis der ikke træffes foranstaltninger.
(161)
Det må derfor konkluderes, at foranstaltninger, som går ud på at fjerne skadevoldende dumping, ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at videreføre sine aktiviteter, og at eventuelle negative virkninger, som foranstaltningerne måtte have for visse andre økonomiske aktører i Fællesskabet, ikke er urimelige sammenlignet med de positive virkninger for EF-erhvervsgrenen.
(162)
På grundlag af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at der for så vidt angår Fællesskabets interesser ikke i dette tilfælde er tvingende årsager til at undlade at træffe antidumpingforanstaltninger.
7. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(163)
I betragtning af de foreløbige konklusioner vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Kina og Ukraine for at hindre, at dumpingimporten forvolder EF-erhvervsgrenen yderligere skade.
7.1. Skadestærskel
(164)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.
(165)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde dens omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 7 % af omsætningen. Det blev påvist, at dette var den fortjenstmargen, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping, da dette var niveauet for EF-erhvervsgrenens fortjeneste, før den kinesiske og ukrainske import til Fællesskabet begyndte at vokse betydeligt i den betragtede periode. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved sammenlægning af ovennævnte fortjenstmargen på 7 % og produktionsomkostningerne.
(166)
Den nødvendige prisforhøjelse blev dernæst fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Disse forskelle oversteg for samtlige samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina de konstaterede dumpingmargener. For så vidt angår Ukraine var skadestærsklen lavere end den konstaterede dumpingmargen for den eneste eksporterende producent.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(167)
I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør indføres en midlertidig antidumpingtold på importen fra i) Kina på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener og ii) Ukraine på samme niveau som skadestærsklen.
(168)
I betragtning af ovenstående bør den foreløbige antidumpingtold for Kina og Ukraine være som følger:
Land
Selskab
Antidumpingtold
Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Alle andre selskaber
38,1 %
Ukraine
Alle selskaber
10,3 %
(169)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der under undersøgelsen blev konstateret for disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.
(170)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af det pågældende selskabs navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(171)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Hvis de sidstnævnte selskaber opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, opfordres de imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.
8. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(172)
Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig udligningstold på importen af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine, normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00 (Taric-kode 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 og 8516900051).
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:
Land
Selskab
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Alle andre selskaber
38,1 %
A999
Ukraine
Alle selskaber
10,3 %
-
3. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
De berørte parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2006.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1620/2006,
annettu 30 päivänä lokakuuta 2006,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Menettelyn aloittaminen
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä helmikuuta 2006 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa yhteisöön.
(2)
Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin, kun kolme yhteisön tuottajaa, jäljempänä ’valituksen tekijät’, teki 23 päivänä joulukuuta 2005 valituksen; näiden valituksen tekijöiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 40 prosenttia silityslautojen yhteisön koko tuotannosta. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
1.2 Asianomaiset osapuolet ja tarkastuskäynnit
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn käynnistämisestä virallisesti valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville tuottajille yhteisössä, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja Ukrainassa, tuojille ja vähittäismyyjille, joita asian tiedettiin koskevan, kyseisten vientiä harjoittavien maiden edustajille, tuottajille Amerikan yhdysvalloissa, jota alun perin kaavailtiin vertailumaaksi, sekä tuottajille muissa mahdollisissa vertailumaissa. Lisäksi komissio otti yhteyttä kaikkiin muihin yhteisön toimijoihin, jotka mahdollisesti ovat mukana samankaltaisen / tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa ja/tai jakelussa ja joiden yhteystiedot toimitettiin komissiolle menettelyn käynnistämisen jälkeen. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(4)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia on Kiinassa paljon, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 väliseltä ajalta. Kiinasta ilmoittautui kuitenkin vain kahdeksan vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka toimittivat otantaan vaaditut tiedot menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetyssä määräajassa. Näin ollen päätettiin, että otantamenetelmää ei tarvinnut käyttää.
(5)
Jotta vientiä harjoittavat tuottajat asianomaisissa maissa voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan ja Ukrainan viranomaisille. Kahdeksan kiinalaista yritystä ja yksi ukrainalainen yritys pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täyttäisi markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä.
(6)
Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille osapuolille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(7)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastauksia kuudelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, ainoalta ukrainalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, neljältä yhteisön tuottajalta, kahdelta tuojalta, jotka eivät olleet etuyhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin, sekä yhdeltä kauppiaalta. Lisäksi yksi tuoja antoi kommentteja vastaamatta lomakkeeseen.
(8)
Joitakin tietoja saatiin myös samankaltaista tuotetta valmistavalta 17:ltä yhteisön tuottajalta (joista 15 tuki valitusta, yksi ilmoitti suhtautuvansa neutraalisti ja yksi vastusti) sekä kolmelta yritykseltä, jotka vain tuovat tarkasteltavana olevaa tuotetta.
(9)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun myöntämistä sekä polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavasti:
a)
Yhteisön tuottajat
Tarkastuskäyntejä tehtiin neljän yhteisön tuottajan toimitiloihin. Nämä tuottajat pyysivät, että niiden nimiä pidetään luottamuksellisina tietoina perusasetuksen 19 artiklan säännösten mukaisesti. Ne väittivät, että nimien paljastamisella voisi olla huomattavia haitallisia vaikutuksia.
Jotkin valituksen tehneistä yhteisön tuottajista itse asiassa toimittavat tavaroita yhteisössä oleville asiakkaille, jotka hankkivat tuotteita myös Kiinasta ja Ukrainasta ja hyötyvät näin suoraan tästä tuonnista. Nämä valituksen tekijät väittivät, että ne ovat erityisen arkaluonteisessa tilanteessa, koska niillä on syytä uskoa, että jotkin niiden tavarantoimittajista ja asiakkaista eivät ehkä pidä hyvänä sitä, että ne esittävät väitettyä vahingollista polkumyyntiä koskevan valituksen tai tukevat tällaista valitusta, ja saattavat reagoida tällaisiin toimiin. Tämän vuoksi niiden mielestä oli vaarana, että jotkin näistä tavarantoimittajista ja asiakkaista voivat ryhtyä vastatoimiin ja mahdollisesti lopettaa liikesuhteen niiden kanssa. Pyyntöön suostuttiin, koska perusteet olivat riittävät.
b)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan;
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan;
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou;
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou;
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Wire King International Ltd, Hongkong;
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
c)
Ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug Sveitsissä.
(10)
Niille Kiinan ja Ukrainan vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ehkä myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Turkki.
1.3 Tutkimusajanjakso
(11)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(12)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevat silityslaudat, vapaasti seisovat tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka yleensä luokitellaan CN-koodeihin ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00.
(13)
Silityslautoja on erityyppisiä, ja niiden oleelliset osat riippuvat pääasiassa niiden rakenteesta ja koosta, rakennusmateriaalista ja lisälaitteista. Kaikkien fyysiset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat kuitenkin samat. Tästä syystä kaikkia olemassa olevia tyyppejä pidetään tässä tutkimuksessa yhtenä tuotteena.
2.2 Samankaltainen tuote
(14)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan ja Ukrainan kotimaanmarkkinoilla ja lopulta vertailumaana toimineen Turkin kotimaanmarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä silityslaudoilla ja niiden oleellisilla osilla samoin kuin yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamilla ja myymillä silityslaudoilla ja niiden oleellisilla osilla havaittiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Markkinatalouskohtelu
(15)
Kiinasta ja Ukrainasta (jälkimmäisessä tapauksessa kaikkien ennen 30 päivää joulukuuta 2005 esitettyjen tai käynnistettyjen menettelyiden osalta) peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti normaaliarvo kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, toisin sanoen jos tällaiset vientiä harjoittavat tuottajat osoittavat, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti ovat tapahtuneet markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
Liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan.
-
Kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan.
-
Aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole.
-
Konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden.
-
Valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(16)
Kahdeksan kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua, ja ne toimittivat vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut markkinatalouskohtelun vaatimiseen tarkoitetut lomakkeet täytettyinä annetun määräajan kuluessa. Kaksi niistä ei kuitenkaan jatkanut yhteistyötään tutkimuksessa. Näin ollen harkittavaksi jäivät edellä olevassa 9 kappaleessa lueteltujen kuuden jäljellä olevan yhteistyöhön osallistuvan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevat lomakkeet.
(17)
Ainoa ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua, ja se toimitti vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut markkinatalouskohtelun vaatimiseen tarkoitetut lomakkeet täytettyinä annetun määräajan kuluessa.
(18)
Ukrainalainen tuottaja kuitenkin huomautti, että Ukraina poistettiin asetuksella (EY) N:o 2117/2005 perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta muiden kuin markkinatalousmaiden luettelosta. Yritys väitti, että päätös markkinatalouskohtelun myöntämisestä Ukrainalle tehtiin edeltävien kuukausien tilannetta koskevan arvioinnin perusteella. Näin ollen katsottiin, että sille olisi myönnettävä markkinatalouskohtelu, koska i) tutkimusajanjakso on kalenterivuosi 2005, ii) valituksen tekijöiden olisi täytynyt toimittaa todisteita, jotka osoittavat, että asianomaiset ukrainalaiset tuottajat eivät toimineet markkinatalousolosuhteissa, ja iii) jos Ukrainalle ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua, sitä syrjittäisiin suhteessa Venäjään.
(19)
Tähän liittyen on huomattava, että asetuksessa (EY) N:o 2117/2005 selvästi todetaan, että normaaliarvo ukrainalaisille viejille ja tuottajille määritetään perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan säännösten mukaisesti vain tutkimuksissa, jotka on pantu vireille 30 päivän joulukuuta 2005 jälkeen joko kyseisen päivän jälkeen esitetyn vireillepanopyynnön perusteella tai komission aloitteesta. Koska menettelyä koskeva valitus esitettiin 23 päivänä joulukuuta 2005, on selvää, että perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan säännöksiä ei voida soveltaa ja että yhteistyöhön osallistuvan ukrainalaisen yrityksen on näin ollen osoitettava, että se täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset. Edellä mainitun artiklan sanamuodosta käy selvästi ilmi, että vientiä harjoittavilla tuottajilla - eikä valituksen tekijöillä - on todistustaakka sen osoittamisessa, täyttävätkö ne markkinatalouskohtelua koskevat vaatimukset. Lisäksi on huomattava, että markkinatalouskohtelun myöntäminen jollekin maalle perustuu sen taloudellisen kokonaistilanteen yleisarviointiin, jossa pyritään määrittämään, voidaanko kustannuksiin ja hintoihin yleisesti ottaen turvautua polkumyyntitutkimuksessa. Toisin sanoen kyseessä ei ole kunkin yksittäisen yrityksen tilanteen arviointi. Väite, jonka mukaan Ukrainaa syrjittäisiin Venäjään nähden, on perusteeton, sillä Venäjää on pidetty markkinataloutena jo vuodesta 2002. Näistä syistä komissio hylkäsi ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan väitteet ja aloitti markkinatalouskohtelun edellytysten tarkasteluprosessin.
(20)
Yhteistyöhön osallistuvien vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio hankki kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
3.1.1 Markkinatalouskohtelun edellytysten tarkastelu kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta
(21)
Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou, osoitti, että se täytti kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt viisi vaatimusta, ja sille myönnettiin markkinatalouskohtelu.
(22)
Muista 9 kappaleessa luetelluista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista yksi ei täyttänyt kriteereitä 1, 2 ja 3, yksi ei täyttänyt kriteereitä 2 ja 3 ja kolme ei täyttänyt kriteeriä 2.
(23)
Kaikille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille ja yhteisön tuotannonalalle annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa edellä mainituista päätelmistä. Neljä yritystä vastusti tehtyjä päätelmiä ja oli edelleen sitä mieltä, että niille pitäisi myöntää markkinatalouskohtelu.
(24)
Kriteerin 1 osalta yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei ole osoittanut täyttävänsä kriteeriä. Se ei erityisesti ole osoittanut tutkimuksen missään vaiheessa, että toinen sen kahdesta osakkeenomistajasta olisi tosiasiallisesti maksanut valtiolta hankituista osakkeista. Lisäksi yritys sai sähköä valtiolta sopimussuhteen ulkopuolella. Yritys kiisti havainnot muttei toimittanut mitään todennettavia todisteita asiasta. Näin ollen sen kommentteja ei voitu ottaa huomioon. Tämän perusteella pääteltiin, että yritys ei ole osoittanut täyttävänsä kriteeriä 1.
(25)
Kriteerin 2 osalta viisi yritystä ei pystynyt osoittamaan, että niillä oli yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS-standardien) mukaisesti. Kyseisten tilien tarkastus osoitti merkittäviä puutteita kaikissa viidessä tapauksessa. Yritykset eivät esimerkiksi eritelleet erilaisia tuloja ja menoja kirjanpidossaan vaan sovelsivat tuloihin ja menoihin kattavaa tasausjärjestelmää kuukausittain. Ne eivät myöskään noudattaneet suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta. Ne ryhmittelivät liiketoimet kuukautta kohti ja kirjasivat ne tiivistelminä ilman yksityiskohtia kustakin yksittäisestä liiketoimesta. Koska tilintarkastajat eivät ole huomauttaneet näistä IAS-standardin 1 rikkomuksista, kirjanpitoa ei ole tarkastettu IAS-standardien mukaisesti. Saatuaan ilmoituksen neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti edelleen, että ne noudattivat IAS-standardeja, mutta eivät toimittaneet mitään todisteita havaintojen kumoamiseksi. Tämän vuoksi pääteltiin, että kaikissa tapauksissa yritykset eivät osoittaneet täyttävänsä kriteeriä 2.
(26)
Lisäksi kaksi yritystä ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kriteeriä 3. Näiden kahden yrityksen osalta havaittiin niiden toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa, että ne eivät olleet noudattaneet sopimusvelvoitteitaan ja maksaneet valtiolle maankäyttöoikeuksistaan, mutta tästä ei ollut taloudellisia tai muita seuraamuksia yrityksille. Lisäksi yhden yrityksen havaittiin maksavan vuokraa tutkimusajanjaksolla valtion omistamasta maasta, jonka maankäyttöoikeuksia se ei ollut virallisesti saanut valtiolta. Tilanne korjattiin tutkimusajanjakson jälkeen, mutta normaalia alhaisemmin maksuin. Saatuaan ilmoituksen nämä kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa kiistivät havainnot, mutta uusia tietoja, jotka ne toimittivat väitteensä tueksi, ei voitu hyväksyä, koska ne eivät olleet todennettavissa. Tämän perusteella pääteltiin, että kumpikaan yritys ei osoittanut täyttävänsä kriteeriä 3.
(27)
Edellä esitetyn perusteella vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, on osoittanut täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa annetut kriteerit, ja sille myönnettiin markkinatalouskohtelu, kun taas loput viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät osoittaneet täyttävänsä kaikkia kriteereitä, eikä niille näin ollen voitu myöntää markkinatalouskohtelua.
3.1.2 Markkinatalouskohtelun edellytysten tarkastelu ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta
(28)
Ainoa ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, osoitti täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt kriteerit, ja sille myönnettiin näin ollen markkinatalouskohtelu. Vientiä harjoittavalle tuottajalle ja yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseen liittyvistä seikoista, mutta huomautuksia ei esitetty.
3.2 Yksilöllinen kohtelu
(29)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut vaatimukset.
(30)
Kaikki kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.
(31)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella voitiin todeta, että neljä yritystä täytti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.
(32)
Tällä perusteella katsottiin, että seuraaville kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille olisi myönnettävä yksilöllinen kohtelu:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että yksi yritys ei kyennyt osoittamaan, että se täyttää kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.
(34)
Erityisesti todettiin, että tiedot, jotka liittyivät joko suoraan tai Hongkongissa sijaitsevan etuyhteydessä olevan yrityksen välityksellä tapahtuvaan vientimyyntiin, eivät olleet todennettavissa. Yritys ei toimittanut merkittäviä tietoja, jotka liittyivät sen viennin kokonaismäärään, ja siihen liittyviä vastaavia vientilaskuja, vaikka tällaisia tietoja pyydettiin. Lisäksi toimitettuja tietoja, jotka koskivat kokonaisliikevaihtoa sekä kotimaan ja vientimyyntiä, ei voitu täsmäyttää käytössä olevien kirjanpitoraporttien ja yrityksen kirjanpidon kanssa. Yritys ei myöskään kyennyt osoittamaan kyselylomakkeessa ilmoitettua myynnin määränpäätä. Komissio ei näin ollen kyennyt todentamaan, pystyikö yritys määrittämään vapaasti vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot, kuten perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan b alakohdassa säädetään.
3.3 Normaaliarvo
3.3.1 Vertailumaa
(35)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan muista kuin markkinatalousmaista sekä niistä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista maista, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, peräisin olevan tuonnin yhteydessä normaaliarvo määritetään vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(36)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ’Yhdysvallat’, vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan ja Ukrainan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(37)
Huomautuksia saatiin yhteistyössä toimivilta vientiä harjoittavilta kiinalaisilta sekä ukrainalaisilta tuottajilta, jotka ehdottivat, että vertailumaaksi sopisi paremmin Thaimaa, Intia tai Turkki. Yhdysvaltoja vastaan esitetyt tärkeimmät väitteet koskivat eroavaisuuksia yleisessä taloudellisessa kehityksessä, raaka-aineiden saannissa ja hinnoissa, työvoimakustannuksissa ja tuotantomenetelmissä mutta myös silityslautojen kotimaanmarkkinoiden kilpailutilanteessa. Väitteiden mukaan Yhdysvaltojen silityslautamarkkinat ovat erittäin suojatut ja niillä on keinotekoisen korkeat hinnat.
(38)
Komissio selvitti tuottajien halukkuutta yhteistyöhön Yhdysvalloissa ja muissa mahdollisissa vertailumaissa kuten Thaimaassa, Intiassa ja Turkissa. Kirjeet ja kyselylomakkeet lähetettiin viiteen yritykseen Yhdysvalloissa, kolmeen yritykseen Thaimassa, viiteen yritykseen Intiassa ja yhdeksään yritykseen Turkissa. Kaikista näistä vain yksi turkkilainen tuottaja toimitti määräajan kuluessa kaikki normaaliarvon määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja suostui tekemään yhteistyötä tutkimuksessa.
(39)
Tutkimuksen mukaan Turkissa on kilpailukykyiset silityslautojen markkinat, joilla noin 90 prosenttia tarjonnasta on peräisin monilta paikallisilta tuottajilta ja loput tuodaan kolmansista maista. Turkin tuotantomäärä on yli viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä. Turkkilaisten silityslautojen laadussa ja standardeissa ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia verrattuna kiinalaisiin ja ukrainalaisiin tuotteisiin. Tämän vuoksi Turkin markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan ja Ukrainan osalta.
(40)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että Turkki soveltuu perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.
3.3.2 Normaaliarvon määrittäminen niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu
(41)
Normaaliarvon määrittäminen yhdelle kiinalaiselle ja ainoalle ukrainalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, olisi tehtävä niiden toimittamien kotimarkkinamyyntiä ja tuotantokustannuksia koskevien tietojen perusteella. Tiedot varmennettiin asianomaisten yritysten toimitiloissa.
(42)
Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin kussakin viejämaassa, oliko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla ollut edustavaa sen vastaavan yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti oli vähintään 5 prosenttia asianomaisen tuottajan yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä.
3.3.2.1 Kiinan kansantasavalta
(43)
Tutkimuksessa todettiin, että kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynti ei ollut riittävän edustava tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi normaaliarvoa ei voitu vahvistaa asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan viejämaassa maksettujen hintojen perusteella, kuten perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, vaan oli sovellettava muuta menetelmää.
(44)
Koska kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon vahvistamiseen, laskennallinen normaaliarvo oli määritettävä kyseisen tuottajan kustannusten perusteella. Niinpä normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä vietyjen silityslautalajien valmistuskustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. On huomattava, että yrityksen ilmoittamat tiettyjen raaka-aineiden/osien, etenkin teräksisten raaka-aineiden/osien, ostohinnat vaikuttavat keinotekoisen alhaisilta, ja näin ollen tuotantokustannuksia on tarkasteltava uudelleen ja alustavia päätelmiä on ehkä harkittava uudelleen lopullisia päätelmiä tehtäessä.
(45)
Koska vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto oli määritettävä minkä tahansa muun hyväksyttävän menetelmän perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti.
(46)
Tämän vuoksi komissio käytti vertailumaan yhteistyössä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta - jolla oli kotimarkkinamyyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä - saatuja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaalia. Yhteistyössä toimivan turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä keskimääräinen voittomarginaali lisättiin asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientiin menevien tuotelajien tuotantokustannuksiin, kuten perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään.
3.3.2.2 Ukraina
(47)
Ainoan ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä ei ollut edustava tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi normaaliarvoa ei voitu vahvistaa asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan viejämaassa maksettujen hintojen perusteella, kuten perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, vaan oli sovellettava muuta menetelmää.
(48)
Koska vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynti ei ollut riittävää ja koska ei ollut toista yhteistyössä toimivaa ukrainalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto oli määritettävä minkä tahansa muun hyväksyttävän menetelmän perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti.
(49)
Tämän vuoksi komissio käytti vertailumaan yhteistyössä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta - jolla oli kotimarkkinamyyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä - saatuja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittomarginaalia. Yhteistyössä toimivan turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä keskimääräinen voittomarginaali yhdistettiin asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientiin menevien tuotelajien tuotantokustannuksiin, kuten perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetään.
3.3.3 Vertailumaan normaaliarvon määrittäminen
(50)
Kun Turkki oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa todennettujen tietojen perusteella.
(51)
Samankaltaista tuotetta valmistavan turkkilaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön vientiin.
(52)
Komissio tutki myös, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Turkkilaisen tuottajan toimitiloihin tehty tarkastus osoitti, että sen vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla nettohinnoilla myymä määrä edusti yli 80:tä prosenttia kokonaismyyntimäärästä. Sen vuoksi normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka määritettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyynnissä tutkimusajanjakson aikana veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa. Lisäksi kotimarkkinahintojen havaittiin olevan yleisesti linjassa toisen suuren turkkilaisen tuottajan hintojen kanssa; tästä tuottajasta saatiin tiettyjä tietoja vertailumaassa toimitiloihin tehdyn tarkastuksen yhteydessä.
3.4 Vientihinta
3.4.1 Kiina
(53)
Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta yhteisöön i) suoraan riippumattomille asiakkaille, ii) yhteisön ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydettömien kauppayhtiöiden välityksellä tai iii) yhteisön ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä.
(54)
Kun tuotetta vietiin suoraan riippumattomille asiakkaille yhteisöön, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
Kun vienti yhteisöön tapahtui etuyhteydettömien kauppayhtiöiden välityksellä, vientihinnan perusteena käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti hintoja, joilla tuote myytiin kauppayhtiöille yhteisöön vientiä varten.
(55)
Kun vienti yhteisöön tapahtui etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä, vientihinnan perusteena käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti hintoja, joilla asianomaiset kauppayhtiöt myivät tuotteen ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle.
(56)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja myi osan tarkasteltavana olevaa tuotetta Hongkongissa sijaitsevan kauppayhtiön kautta. Hongkongissa toimiva kauppayhtiö ei pystynyt kunnollisesti osoittamaan kirjanpitonsa kautta, että yhteisöön riippumattomille asiakkaille vietyjen tuotteiden ilmoitetut hinnat oli tosiasiallisesti maksettu. Ei ollut myöskään mahdollista täsmäyttää paikan päällä tehtävässä tarkastuksessa hongkongilaisen kauppayhtiön ostoja sen tarkastettuihin tileihin, jotka liittyivät yhteisöön suuntautuvaan myyntiin. Yritykselle ilmoitettiin, että sen etuyhteydessä olevan hongkongilaisen kauppayhtiön kautta yhteisöön tapahtuvan myynnin paikkansapitävyydestä oli suuria epäilyksiä ja että tällaista myyntiä ei oteta huomioon alustavissa polkumyyntilaskelmissa. Yritykselle annettiin mahdollisuus kommentoida, mutta se ei toimittanut mitään todisteita, jotka olisivat voineet muuttaa alustavaa päätelmää. Näin ollen kyseisiä vientitapahtumia ei otettu huomioon ja vientihinta perustui ainoastaan suoraan riippumattomille asiakkaille yhteisössä tai Kiinan ja yhteisön ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydettömien kauppayhtiöiden välityksellä tapahtuneen myynnin hintoihin.
(57)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja ei myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan lainkaan. Se möi tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinassa sijaitsevien etuyhteydettömien tai etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä. Koska etuyhteydettömien osapuolten välityksellä suoritetun myynnin lopullista määränpäätä ei voitu osoittaa, sitä ei alustavasti otettu huomioon, ja vientihinta perustui ainoastaan etuyhteydessä olevan kauppayhtiön - joka pystyi osoittamaan myynnin määränpään - välityksellä suoritettuun myyntiin. Yritykselle ilmoitettiin asiasta ja sille annettiin mahdollisuus kommentoida. Kommentit eivät muuttaneet alustavaa päätelmää.
(58)
Kuten yksilöllistä kohtelua koskevassa analyysissä edellä 33 kappaleessa todettiin, yksi vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan ja esittämään todisteita tosiasiallisesta vientimyynnistään. Sen vuoksi kaikki sen vientimyynti jätettiin ottamatta huomioon perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti, eikä ilmoitettuja hintoja voitu käyttää Kiinasta yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen määrittämiseksi. Yritykselle ilmoitettiin asiasta ja sille annettiin mahdollisuus kommentoida. Kommentit eivät kuitenkaan muuttaneet tutkimuksen tuloksia, ja koska yrityksen yhteisöön suuntautuvan viennin määrittämiseksi ei ollut muuta lähdettä, katsottiin asianmukaiseksi jättää ottamatta huomioon kaikki sen vientitiedot ja vahvistaa vientimarginaali käytössä olevien tietojen perusteella (ks. 65 kappale).
3.4.2 Ukraina
(59)
Ainoan ukrainalaisen viejän koko yhteisöön suuntautuva vientimyynti tapahtui yhteisön ulkopuolella sijaitsevan siihen etuyhteydessä olevan yrityksen kautta. Etuyhteydessä oleva yritys suoritti kaikki tuontitapahtumat tuotteille, jotka luovutettiin vapaaseen liikkeeseen yhteisössä, ja sitä olisi näin ollen pidettävä etuyhteydessä olevana tuojana. Sen vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Luotettavan vientihinnan laskemiseksi tehtiin oikaisuja, jotta otettaisiin huomioon kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin väliset kustannukset, myös verot ja tullit, ja riippumattomien yhteistyössä toimivien maahantuojien tavallisesti saama voitto.
3.5 Vertailu
(60)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(61)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus-, luotto-, vakuus- ja takauskustannusten sekä palkkioiden erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi.
(62)
Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, vertailumaan perusteella määritetyn normaaliarvon osalta tutkimuksessa vahvistettiin, että turkkilaisissa silityslaudoissa on useimmissa tapauksissa pistorasia ja sähköjohdon ohjain, joita useimmissa kiinalaisissa tuotteissa ei ollut. Turkin hintoihin tehtiin tästä syystä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukainen mukautus tämän eron vaikutuksen poistamiseksi. Lisäksi kaupan portaassa havaittiin joitakin eroavaisuuksia. Tutkimuksessa vahvistui, että Turkin kotimaanmarkkinoilla silityslautoja tarjotaan yleensä suoraan vähittäismyyjille, minkä vuoksi määrät tilausta/toimitusta kohti ovat merkittävästi pienemmät verrattuna Kiinan vientimyyntiin, jossa tilaukset/toimitukset suoritetaan tuojien/kauppiaiden tai suurten vähittäismyyntiketjujen jakelu-/toimituskeskusten kautta. Turkin hintoihin tehtiin tästä syystä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukaisesti asianmukainen mukautus näiden erojen vaikutuksen poistamiseksi.
3.6 Polkumyyntimarginaalit
3.6.1 Yleiset menetelmät
(63)
Polkumyyntimarginaalit yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotelajikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa. On huomattava, että kummassakaan maassa ei ollut yhteistyössä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia niiden lisäksi, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu tai yksilöllinen kohtelu.
(64)
Polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi kaikille yhteistyöhön osallistumattomille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin ensin osallistumattomuuden taso. Tätä varten yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamaa yhteisöön suuntautuvan viennin määrää verrattiin vastaavaan tuonnin määrään, joka vahvistettiin valituksen perusteella ja sellaisten tietojen perusteella, joita kerättiin muilta tiedossa olevilta asianomaisissa maissa vientiä harjoittavilta tuottajilta, jotka eivät lopulta tehneet yhteistyötä tutkimuksessa. On huomattava, että Eurostatilla ei ole tarkkoja tuontitilastoja tarkasteltavana olevasta tuotteesta.
(65)
Jos yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen, toisin sanoen yhteistyössä toimineiden viejien osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä oli alle 80 prosenttia, katsottiin aiheelliseksi, että muiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali määritetään korkeammaksi kuin korkein yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritetty polkumyyntimarginaali. Tällaisissa tapauksissa määritettiin polkumyyntimarginaali tasolle, joka vastaa niiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien, joille määritetty polkumyyntimarginaali oli korkein, myydyimpien tuotelajien polkumyyntimarginaalien painotettua keskiarvoa. Tätä pidettiin asianmukaisena, koska oli syytä olettaa, että yhteistyöstä kieltäytymisen yleisyys on seurausta siitä, että asianomaisen maan yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama polkumyynti on yleensä laajempaa kuin minkään yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyynti. Lisäksi ei ollut merkkejä siitä, että mikään yhteistyöstä kieltäytynyt yritys olisi harjoittanut polkumyyntiä vähäisemmässä määrin.
(66)
Jos yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, toisin sanoen yhteistyössä toimineiden viejien osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä oli vähintään 80 prosenttia, katsottiin aiheelliseksi, että muiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali määritetään korkeammaksi kuin korkein yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritetty polkumyyntimarginaali.
3.6.2 Polkumyyntimarginaalit
3.6.2.1 Kiina
(67)
Valituksen ja ilmoittautuneiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimuksen alkuvaiheessa antamien tiettyjen tietojen perusteella pääteltiin alustavasti, että yhteistyön aste oli alle 80 prosenttia. Sen vuoksi käytettiin 65 kappaleessa kuvattua menetelmää koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi.
(68)
Alustavat polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou: 0 %
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %
-
kaikki muut yritykset: 38,1 %.
(69)
Ainoan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu (Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd), osalta vahvistettiin alustavasti, että vientimyyntiä ei harjoitettu polkumyyntihinnoilla. On muistettava, että alustavia päätelmiä on ehkä harkittava uudelleen lopullisia päätelmiä tehtäessä 44 kappaleessa selitetyistä syistä.
3.6.2.2 Ukraina
(70)
Valituksen ja ilmoittautuneiden vientiä harjoittavien tuottajien tutkimuksen alkuvaiheessa antamien tiettyjen tietojen perusteella pääteltiin alustavasti, että Ukrainan tapauksessa yhteistyön aste oli yli 80 prosenttia. Vaikuttaa siltä, että Eurogold Industries Ltd on ainoa ukrainalainen silityslautojen vientiä harjoittava tuottaja, eikä havaittu merkkejä siitä, että mikään muu vientiä harjoittava tuottaja olisi tietoisesti kieltäytynyt yhteistyöstä. Sen vuoksi käytettiin 66 kappaleessa kuvattua menetelmää tarkasteltavana olevan tuotteen muiden ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi.
(71)
Alustava polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on seuraava:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %
-
kaikki muut yritykset: 17,3 %.
4. VAHINKO
4.1 Yhteisön tuotanto
(72)
Tutkimuksen alustavissa päätelmissä todettiin, että samankaltaista tuotetta valmistetaan ainakin 30 pienessä ja keskisuuressa yrityksessä (pk-yrityksessä) yhteisössä. Suurin osa yhteisön tuotannosta sijaitsee Italiassa, Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
(73)
Vaikka yhteisön markkinoilla on useita tuottajia, tuotanto on keskittynyt melko voimakkaasti, mikä näkyy siitä, että viiden suurimman tuottajan tuotannon osuus on yli 50 prosenttia yhteisön arvioidusta kokonaistuotannosta. Kaikkien edellä mainittujen yritysten tuotanto muodostaa yhteisön kokonaistuotannon.
4.2 Yhteisön tuotannonalan määritelmä
(74)
Valituksen esitti kolme yhteisön tuottajaa, jotka edustavat samankaltaisen tuotteen koko yhteisön tuotannon pääosaa eli tässä tapauksessa yli 40:tä prosenttia.
(75)
Valituksen tekijät ja yksi muu yhteisön tuottaja tekivät yhteistyötä tutkimuksessa (ks. myös 9 kappale). Nämä neljä yritystä edustavat yli 45:tä prosenttia samankaltaisen tuotteen tunnetusta yhteisön kokonaistuotannosta. Yhdellä näistä yhteisön tuottajista oli tuontia Kiinasta tutkimusajanjaksolla. Tuonti ei kuitenkaan ollut sen perusliiketoimintaa, ja katsottiin, että tuontia oli harjoitettu siksi, että halvoilla hinnoilla tapahtunut polkumyynti oli lisääntynyt ja että yritys olisi säilyttänyt kilpailukykynsä tuotevalikoiman edullisemmassa päässä. Sen vuoksi ei pidetty asianmukaisena jättää tuottajaa yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.
(76)
Tämän perusteella katsotaan, että 75 kappaleessa tarkoitetut neljä valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Niistä käytetään jäljempänä ilmaisua ’yhteisön tuotannonala’.
4.3 Kulutus yhteisössä
(77)
On huomattava, että Eurostatilla ei ole tarkkoja tuontitilastoja tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Lisäksi ei ole merkkejä siitä, että silityslautoja tuotaisiin merkittäviä määriä muista maista kuin Kiinasta ja Ukrainasta (’asianomaiset maat’). Yhteisön kulutus määritettiin näin ollen seuraavien tietojen perusteella:
-
yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen yhteisössä tapahtuneen myynnin määrä,
-
muiden tiedossa olevien yhteisön tuottajien tuottaman samankaltaisen tuotteen myynnin määrä yhteisössä,
-
yhteistyöhön osallistuvien kiinalaisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä yhteisöön,
-
muiden tiedossa olevien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä yhteisöön.
Tämän perusteella yhteisön kulutus kehittyi seuraavasti:
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Kulutus (yksikköä)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Indeksi: 2002 = 100
100
102
108
128
Lähde: yhteisön tuotannonalan ja yhteistyössä toimivien kiinalaisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen, muilta yhteisön tuottajilta ja kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kerätyt tiedot.
(78)
Silityslautojen kulutus yhteisössä lisääntyi 28 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, ja nopein lisäys tapahtui vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä. Jatkuva yleinen kasvu liittyy uusien jäsenvaltioiden lisääntyneeseen kulutukseen, vaikka lisäystä tutkimusajanjaksolla voikin jossakin määrin selittää Kiinasta ja Ukrainasta lisääntynyt halpatuonti, jota harjoittivat aiemmin perinteiset yhteisön tuottajat, jotka vaihtoivat toimintansa tuontiin ja kasvattivat näin varastojaan.
4.4 Asianomaisista maista tuleva tuonti
4.4.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(79)
Komissio tutki, olisiko asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia arvioitava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen arviointiperusteiden mukaan kumulatiivisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan polkumyyntitutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin osalta määritetty polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset.
(80)
Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuontia ei siis pidetty polkumyyntinä. Tätä tuontia ei siksi ole tarkasteltu yhdessä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kanssa.
(81)
Kustakin asianomaisesta maasta tapahtuneelle polkumyynnille määritetyt polkumyyntimarginaalit olivat yli vähimmäistason. Lisäksi kustakin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(82)
Tutkimus osoitti lisäksi, että kilpailuedellytykset sekä polkumyynnillä tuotavien tuotteiden välillä että polkumyynnillä tuotavien tuotteiden ja samankaltaisen yhteisön tuotteen välillä olivat samanlaiset. Todettiin, että asianomaisten maiden tuottamat tai myymät silityslaudat ja yhteisön tuotannonalan tuottamat tai myymät silityslaudat kilpailevat keskenään alkuperästään riippumatta, koska niiden perusominaisuudet ovat samanlaiset, ne ovat kuluttajien kannalta keskenään vaihdettavissa ja ne myydään samojen jakelukanavien kautta.
(83)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että kumulatiivisen vertailun edellytykset eivät tässä tapauksessa täyttyneet, koska Kiinasta ja Ukrainasta tapahtuvan tuonnin välillä on merkittäviä hintoihin ja markkinakäyttäytymiseen liittyviä eroja.
(84)
Kyseisten kahden maan hintatasojen absoluuttisella erolla ei ole merkitystä kumulatiivisessa arviossa. Ero voidaan selittää eri tekijöillä, esimerkiksi eri tuotevalikoimalla. Merkittäviä ovat hintakehityssuuntaukset tarkastelujakson aikana, ja ne ovat kyseisten kahden maan osalta vertailukelpoiset. Keskimääräinen tuontihinta Kiinasta nousi 27 prosenttia ja Ukrainasta 12 prosenttia vuoden 2002 (Ukrainan osalta vuoden 2003) ja tutkimusajanjakson välillä.
(85)
Markkinakäyttäytymisestä todettiin jo 82 kappaleessa, että tuotteiden ominaisuuksissa ja jakelukanavissa jne. ei havaittu merkittäviä eroja.
(86)
Tällä perusteella päätellään alustavasti, että kumulaation edellytykset täyttyvät ja sen vuoksi asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset olisi vahinkoa koskevassa tarkastelussa arvioitava yhdessä.
4.4.2 Asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, arvo ja markkinaosuus
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tuonti (yksikköä)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Indeksi: 2002 = 100
100
199
554
956
Lähde: yhteistyössä toimivien kiinalaisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen, muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kerätyt tiedot.
(87)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä lisääntyi huomattavasti koko tarkastelujaksolla. Tuonti tutkimusajanjaksolla lisääntyi yli 850 prosenttia vuodesta 2002.
(88)
Ukrainasta ei ollut tuontia vuonna 2002. Ainoa ukrainalainen silityslautojen tuottaja aloitti toimintansa vuonna 2003. Tuonti Ukrainasta lisääntyi jyrkästi, yli 400 prosenttia, vuonna 2004.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen tuontihinta (euroa/yksikkö)
4,91
6,15
6,34
6,53
Indeksi: 2002 = 100
100
125
129
133
Lähde: yhteistyössä toimivien kiinalaisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen.
(89)
Keskimääräiset tuontihinnat nousivat koko tarkastelujakson ajan. Ne olivat kuitenkin merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat (ks. asiaa koskeva taulukko ja 99 kappale). Tutkimusajanjaksolla keskimääräinen tuontihinta oli yli 40 prosenttia alempi kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräinen hinta.
(90)
Keskimääräisen tuontihinnan nousu johtuu seuraavista tekijöistä:
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat siirtyivät merkittävässä määrin kohti markkinoiden keski-/ylätasoa. Kuten jo 78 kappaleessa mainittiin, jotkin perinteiset yhteisön tuottajat vähensivät merkittävästi tuotantoaan yhteisössä tai lopettivat sen ja ryhtyivät tuomaan tuotteita asianomaisista maista. Useimpien näiden yritysten tuotteet olivat keski- ja korkealaatuisia.
Useimmat kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ovat tulleet hiljattain silityslautamarkkinoille, eikä ole yllättävää havaita hintojen nousua, kun niiden asema vakiintuu.
Tuonnin osuus Ukrainasta lisääntyi yhtäkkiä vuonna 2004. Koska tämän tuonnin keskimääräinen hintataso on yli Kiinasta tapahtuvan tuonnin keskimääräisen hintatason, kumulatiivinen hintataso on korkeampi.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus
6 %
13 %
33 %
48 %
Indeksi: 2002 = 100
100
196
515
747
Lähde: yhteistyössä toimivien kiinalaisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vastaukset kyselylomakkeeseen, muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kerätyt tiedot.
(91)
Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kasvoi rajusti koko tarkastelujakson ajan. Se lähes kolminkertaistui vuosien 2003 ja 2004 välillä Ukrainasta yhteisön markkinoille suuntautuneen massiivisen tuonnin vuoksi ja jatkoi nousuaan tutkimusajanjaksolla siinä määrin, että polkumyyntituonnin osuus markkinoista oli lähes puolet.
4.4.3 Hinnan alittavuus
(92)
Hinnan alittavuuden analysoinnissa yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja verrattiin yhteisön tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien painotettujen keskiarvojen perusteella tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin cif yhteisön rajalla -hintoihin, joihin oli tarvittaessa lisätty tullit. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja oli tarvittaessa oikaistu, ja niistä oli ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset.
(93)
Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hintojen perusteella maittain todetut hinnan alittavuuden marginaalit prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista ovat seuraavat:
Maa
Hinnan alittavuus
Kiina
30,8 %-45,5 %
Ukraina
6,6 %
4.5 Yhteisön tuotannonalan tilanne
4.5.1 Alustavat huomiot
(94)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Nämä tekijät analysoitiin valituksen tekijöiden ja yhden muun täysin yhteistyössä toimineen tuottajan osalta eli yhteisön tuotannonalan osalta.
4.5.2 Vahinkoindikaattorit
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (yksikköä)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Indeksi: 2002 = 100
100
99
90
78
Kapasiteetti (yksikköä)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Indeksi: 2002 = 100
100
100
100
103
Kapasiteetin käyttöaste
54 %
53 %
49 %
41 %
Indeksi: 2002 = 100
100
99
90
76
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkseeseen.
(95)
Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni 22 prosenttia. Kapasiteetin hienoinen nousu tutkimusajanjaksolla johtui siitä, että yksi yhteisön tuottaja otti käyttöön lisäkapasiteettia hyötyäkseen EU:n laajentumisesta johtuvasta kulutuksen kasvamisesta. Valitettavasti ainoastaan tuonnille oli hyötyä kulutuksen kasvamisesta. Tämän tuloksena kapasiteetin hyödyntäminen laski enemmän kuin tuotanto tutkimusajanjaksolla.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Varastot (yksikköä)
96 729
131 811
180 518
144 543
Indeksi: 2002 = 100
100
136
187
149
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(96)
Varastot kasvoivat kokonaisuudessaan vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka huippu vuonna 2004 johtui todennäköisesti valmiiksi saaduista tilauksista, joita ei vielä ole toimitettu, yleinen nouseva suuntaus on selvä.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Myynti yhteisössä (yksikköä)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Indeksi: 2002 = 100
100
99
90
79
Markkinaosuus
39 %
38 %
33 %
24 %
Indeksi: 2002 = 100
100
97
84
61
Myyntihinta (euroa/yksikkö)
12,99
12,31
11,17
11,18
Indeksi: 2002 = 100
100
95
86
86
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(97)
Yhteisön tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla se putosi 79 prosenttia alkuperäisestä määrästä. Tällainen laskeva suuntaus on sitäkin huolestuttavampi, kun sitä tarkastellaan yhteisön lisääntyneen kulutuksen yhteydessä. Yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuudestaan vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä 39 prosenttia.
(98)
Yhteisön tuotannonalalla ei havaittu mitään kasvua. Yhteisön tuotannonala ei hyötynyt markkinoiden kasvusta eli yhteisön lisääntyneestä kulutuksesta vaan sitä vastoin menetti 21 prosenttia myyntimäärästään tarkastelujaksolla.
(99)
Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon keskimääräinen yksikköhinta laski merkittävästi (14 prosenttia) kolmen ensimmäisen vuoden aikana. Se oli alimmillaan vuonna 2004 ja pysyi vakaana tutkimusajanjaksolla.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Voittomarginaali ennen veroja
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Indeksi: 2002 = 100
100
94
10
60
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(100)
Yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla. Voittomarginaali oli 40 prosenttia alhaisempi tutkimusajanjaksolla kuin vuonna 2002. Tilanteen paraneminen tutkimusajanjaksolla vuoteen 2004 verrattuna johtui itse asiassa joidenkin yritysten johdon palkkojen leikkauksista. Palkkaleikkauksilla oli huomattavaa merkitystä voittomarginaaliin. Kokonaisbruttovoitto laski edelleen tutkimusajanjaksolla ja oli vain 65 prosenttia vuoden 2002 tasosta. Näin ollen on selvää, että nettovoiton kasvu ennen veroja on keinotekoinen eikä kestävä.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Investoinnit (euroa)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Indeksi: 2002 = 100
100
54
91
44
Sijoitetun pääoman tuotto
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Indeksi: 2002 = 100
100
110
8
44
Kassavirta (euroa)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Indeksi: 2002 = 100
100
121
36
87
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(101)
Investoinnit vähenivät huomattavasti tarkastelujaksolla niin, että tutkimusajanjaksolla niiden taso oli alle puolet vuoden 2002 tasosta. Lisäksi suurin osa investoinneista oli välttämättömiä investointeja uudistuksiin. Osa vuoden 2004 investoinneista liittyi myös valmistautumiseen uusiin mahdollisuuksiin EU:n laajentumisen jälkeen. Kuten edellä todettiin, lisääntynyt kulutus katettiin kuitenkin kokonaan asianomaisista maista tapahtuneella tuonnilla.
(102)
Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna yhteisön tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien kirjanpitoarvon suhteena, kehittyi yhdenmukaisesti investointien ja voittomarginaalien kanssa. Netto-omaisuuden korkealta vaikuttavan tuoton osalta on huomattava, että useimmat yhteisön tuotannonalan muodostavista yrityksistä on perustettu vähintään 30 vuotta sitten ja näin ollen suurin osa niiden omaisuudesta on jo merkitty poistoihin. Vuonna 2004, jolloin tehtiin tiettyjä investointeja ja voittomarginaalit osoittivat yhteisön tuotannonalan todellista tulosta (pikemminkin kuin keinotekoisesti kasvanutta voittoa tutkimusajanjaksolla), sijoitetun pääoman tuotto putosi 63 prosenttiyksikköä. Tämä vahvistaa sen, että yhteisön tuottajat eivät kyenneet hankkimaan pääomaa erityisesti pienentyneiden myyntimäärien ja alhaisten myyntihintojen vuoksi.
(103)
Yhteisön tuotannonalan kassavirta vaihteli. Vuoden 2003 parannuksia seurasi äkillinen pudotus vuonna 2004. Elpyminen tutkimusajanjaksolla on linjassa toimenpiteiden kanssa, joilla pyrittiin parantamaan kannattavuutta (ks. 100 kappale). Kokonaisuudessaan kassavirta heikkeni tarkastelujaksolla.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Työllisyys
347
326
283
234
Indeksi: 2002 = 100
100
94
82
67
Työvoimakustannukset (euroa)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Indeksi: 2002 = 100
100
96
76
71
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
21 675
22 114
20 147
22 913
Indeksi: 2002 = 100
100
102
93
106
Tuottavuus työntekijää kohti (yksikköä/vuosi)
9 474
10 015
10 787
11 261
Indeksi: 2002 = 100
100
106
114
119
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(104)
Samankaltaisen tuotteen tuotantoon osallistuvien yhteisön tuotannonalan työntekijöiden lukumäärä väheni 33 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä. Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät melko vakaina, ja vuoden 2004 tilapäinen lasku kompensoitui hienoisella nousulla tutkimusajanjaksolla.
(105)
Tuotantokustannusten vähentämistä, rationalisointia ja työntekijöiden määrän vähentämistä koskevat pyrkimykset johtivat kasvaneeseen tuotokseen työntekijää kohti (19 prosentin kasvu tarkastelujakson aikana). Yhteisön tuotannonalan edellä kuvatuista taloudellisista indikaattoreista johtuen lisääntynyt tuottavuus ei kuitenkaan pystynyt kompensoimaan myyntimäärien ja hintatason laskua.
4.5.3 Polkumyynnin laajuus, toipuminen aiemmasta polkumyynnistä tai tuetusta tuonnista
(106)
Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyydestä on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat.
(107)
Ei myöskään havaittu merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi tutkimusajanjakson aikana ollut toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista.
4.6 Vahinkoa koskevat päätelmät
(108)
Polkumyynnillä tapahtunut halpatuonti Kiinasta ja Ukrainasta lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla. Määrällisesti asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti lisääntyi yli 850 prosenttia tarkastelujaksolla. Kyseisten maiden markkinaosuus yhteisön silityslautamarkkinoista kasvoi yli 40 prosenttiyksikköä samalla jaksolla.
(109)
Yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden tarkastelu osoitti, että vahinko näkyi käytännössä myyntimäärän, myyntihinnan ja markkinaosuuden pienentymisenä. Tällä oli suora negatiivinen vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen, tuotantotasoon ja työllisyyteen. Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan myyntimäärä yhteisön markkinoilla pieneni yli 20 prosenttia, markkinaosuus laski 15 prosenttiyksikköä ja työllisyys putosi yli 30 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta laski 14 prosenttia ja yksikköhinnat olivat matalimmalla mahdollisella tasolla. Taloudelliset indikaattorit osoittivat, että yhteisön tuotannonala ei enää kyennyt laskemaan hintojaan enempää ilman, että siitä olisi aiheutunut tappioita, joita pk-yritykset eivät kykene kestämään muutamia kuukausia pitempään, minkä jälkeen niiden on lopetettava toimintansa.
(110)
Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen katsotaan alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
5. SYY-YHTEYS
5.1 Johdanto
(111)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
5.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(112)
Tutkimuksessa paljastui, että asianomaisista maista tuodut silityslaudat kilpailevat suoraan yhteisön tuotannonalan tuottamien ja myymien silityslautojen kanssa, koska ne ovat samanlaiset perusominaisuuksiltaan, keskenään vaihdettavissa kuluttajan näkökulmasta ja niillä on samat jakelukanavat.
(113)
Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin merkittävä kasvu (yli 850 prosenttia) tapahtui samaan aikaan yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tähän heikkenemiseen sisältyi mm. yhteisön tuotannonalan myynnin ja hintatason putoaminen samalla jaksolla.
(114)
Polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi 42 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, ja samaan aikaan yhteisön tuotannonala menetti 15 prosenttia markkinoista. Yhteisön kulutus kasvoi yli 20 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä.
(115)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat erittäin selvillä marginaaleilla, joten tuonnin voidaan perustellusti sanoa aiheuttaneen hintojen alenemisen, joka johti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. Yhteisön tuotannonala ei myöskään voinut lisätä kapasiteettinsa käyttöä, kuten tarkastelujakson aikana todetun kulutuksen kasvun vuoksi olisi voinut olettaa tapahtuvan.
(116)
Koska voidaan selvästi vahvistaa toisaalta yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavin hinnoin tapahtuneen polkumyynnin voimakkaan lisääntymisen ja toisaalta yhteisön tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärän ja markkinaosuuden pienentymisen sekä työllisyyden ja hintojen alenemisen samanaikaisuus, voidaan alustavasti päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.
5.3 Muiden tekijöiden vaikutukset
5.3.1 Muiden valitusta tukeneiden yhteisön tuottajien toiminta
(117)
Valitusta tuki 15 muuta kuin yhteisön tuotannonalaan kuuluvaa silityslautojen yhteisön tuottajaa. Nämä yritykset eivät halunneet toimia täysin yhteistyössä tutkimuksessa, mutta ne antoivat joitakin tietoja tuotannosta, kapasiteetista, kapasiteetin käytöstä, myyntimääristä, markkinaosuudesta ja työllisyydestä. Ne edustavat yhdessä noin 30:tä prosenttia tiedossa olevasta yhteisön kokonaistuotannosta. Mikään näistä yrityksistä ei tuonut merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta.
(118)
Näiden 15 yrityksen tilannetta analysoitiin ja verrattiin yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (yksikköä)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Indeksi: 2002 = 100
100
119
103
90
Kapasiteetti (yksikköä)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Indeksi: 2002 = 100
100
104
119
120
Kapasiteetin käyttöaste
51 %
58 %
44 %
38 %
Indeksi: 2002 = 100
100
115
87
75
Työllisyys
281
314
277
231
Indeksi: 2002 = 100
100
112
98
82
(119)
Näiden tuottajien tuotanto nousi 19 prosenttia vuonna 2003 ja laski sen jälkeen alkuperäiselle tasolle vuonna 2004 ja putosi 13 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetin kasvun vuonna 2004 voidaan katsoa johtuneen myynnin kasvuodotuksista, jotka liittyivät EU:n laajenemiseen. Kapasiteetin kasvun seurauksena kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla enemmän kuin tuotos. Työllisyys kehittyi tuotoksen kanssa samansuuntaisesti, eli nousi vuonna 2003, palasi lähtötasolle vuonna 2004 ja putosi äkillisesti tutkimusajanjaksolla.
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Myynti yhteisössä (yksikköä)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Indeksi: 2002 = 100
100
120
100
89
Markkinaosuus
18 %
21 %
17 %
13 %
Indeksi: 2002 = 100
100
118
93
70
(120)
Vuonna 2003 tapahtuneen tilapäisen kohentumisen jälkeen 15 yrityksen myynti ja markkinaosuus laskivat jyrkästi. Kehitys tapahtui selvästi samaan aikaan kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti asianomaisista maista yhteisön markkinoille lisääntyi äkillisesti. Asianomaisten maiden tuontihan lähes kolminkertaistui vuonna 2004 ja markkinaosuus kasvoi 20 prosenttiyksikköä samana vuonna. On myös muistettava, että silityslautojen kulutus yhteisössä kasvoi tarkastelujakson aikana.
(121)
Edellä esitetty huomioon ottaen voidaan todeta, että näiden 15:n valitusta tukeneen yhteisön silityslautojen tuottajan tilanne heikkeni samalla tavalla kuin yhteisön tuotannonalan tilanne. Näin ollen nämä yritykset eivät voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
5.3.2 Muiden tiedossa olevien yhteisön tuottajien toiminta
(122)
Kuten 8 kappaleessa todetaan, kaksi muuta yhteisön tuottajaa toimitti joitakin tietoja muttei tukenut valitusta. Lisäksi on vielä kaksi muuta tiedossa olevaa yhteisön tuottajaa, jotka tukivat valitusta mutteivät osallistuneet yhteistyöhön tutkimuksessa, sekä yksi entinen tuottaja, jotka antoi joitakin tietoja aiemmasta tuotantotoiminnastaan. Kaikki nämä yritykset toivat tarkasteltavana olevaa tuotetta merkittäviä määriä. Näitä yrityksiä koskevista tiedoista näkyvät seuraavat suuntaukset (tietojen luottamuksellisuuden vuoksi varsinaisia lukuja ei voida esittää):
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Yhteisön tuotannon myynti yhteisössä
Indeksi: 2002 = 100
100
75
49
29
Markkinaosuus
Indeksi: 2002 = 100
100
76
46
23
(123)
Näiden yhteisön tuottajien tuottamien silityslautojen myynti putosi 71 prosenttia tarkastelujaksolla. Vastaava markkinaosuus laski vielä merkittävämmin (77 prosenttia), koska markkinat laajenivat samalla jaksolla.
(124)
Kuten 78 kappaleessa jo todettiin, vuonna 2004 ja tutkimusajanjaksolla jotkin yhteisön perinteiset silityslautojen tuottajat vähensivät tuotantoaan yhteisössä merkittävästi tai lopettivat sen kokonaan ja aloittivat massiivisen tuonnin asianomaisista maista. Joitakin näistä tuottajista ei itse asiassa voida pitää enää yhteisön tuottajina, koska niiden tuotantolaitokset suljettiin tutkimusajanjaksolla.
(125)
Edellä esitettyjen tietojen perusteella päätellään näin ollen, että muiden yhteisön tuottajien tilanne vastasi yhteisön tuotannonalan tilannetta eikä niiden toiminta aiheuttanut tuotannonalalle vahinkoa.
5.3.3 Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Vientimyynti yhteisön tuotannosta (yksikköä)
213 711
211 887
219 410
215 243
Indeksi: 2002 = 100
100
99
103
101
Vientimyyntihinta (euroa/yksikkö)
14,92
12,70
13,26
13,27
Indeksi: 2002 = 100
100
85
89
89
Lähde: tarkastetut vastaukset kyselylomakkeeseen.
(126)
Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta pysyi tarkastelujakson ajan suhteellisen vakaana. Määrällisesti ei voitu havaita mitään vähenemistä. Myyntihinnat laskivat 15 prosenttia vuonna 2003 mutta palautuivat osittain ennalleen vuonna 2004, ja vientihinnat pysyivät vakaina tutkimusajanjaksolla. On huomattava, että vientimyyntihinnat ovat huomattavasti korkeammat kuin myyntihinnat yhteisössä ja että vientimyynnin määrä edustaa vain noin 10:tä prosenttia yhteisön tuotannonalan tuotoksesta.
(127)
Tämän vuoksi voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalan vientitulokset eivät vaikuttaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
5.3.4 Kiinasta peräisin oleva tuonti, jota ei myyty polkumyyntihinnoilla
(128)
On muistettava, että yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuontia ei myyty polkumyyntihinnoilla, eikä sitä näin ollen otettu huomioon asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin analyysissä ja sen vaikutuksissa yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Sen vuoksi tarkasteltiin, olisiko tästä yrityksestä peräisin oleva tuonti voinut poistaa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.
(129)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että tarkastelujaksolla Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä, jota ei myyty polkumyyntihinnoilla, lisääntyi 467 prosenttia ja asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti lisääntyi 856 prosenttia. Absoluuttisesti mitattuna asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ylitti yli viisinkertaisesti muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän. Kiinasta muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 343 prosenttia ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin 647 prosenttia samalla kaudella. Muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta kohosi tarkastelujaksolla ja absoluuttisesti mitattuna se oli huomattavasti korkeampi kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta, vaikkakin alle yhteisön tuotannonalan keskimääräisen hinnan.
(130)
Edellä esitetyn perusteella voidaan alustavasti päätellä, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin, jota ei myyty polkumyyntihinnoilla, vaikutusta ei voida pitää sellaisena, että se olisi poistanut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.
5.3.5 Tuonti muista kolmansista maista
(131)
Jotkin osapuolet väittivät, että Turkista oli tapahtunut tuontia yhteisön markkinoille samanlaisilla hinnoilla kuin Kiinasta ja yhä suurempia määriä, ja näin ollen tämä olisi aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
(132)
Näitä väitteitä ei kuitenkaan vahvistettu tutkimuksessa. Tutkimuksen aikana ei toimitettu mitään todisteita Turkista tapahtuvasta tuonnista. Myöskään 10 kappaleessa tarkoitettu yhteistyössä toimiva turkkilainen silityslautojen tuottaja ei myynyt vastaavaa tuotetta yhteisöön. Tutkimuksessa ei vahvistettu muita tuontilähteitä.
(133)
Edellä esitettyjen seikkojen perusteella väite Turkista tapahtuvasta tuonnista hylätään ja päätellään, että tuonti muista kolmansista maista ei aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
5.3.6 Vahinko on itse aiheutettu
(134)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että vahinko oli itse aiheutettu, koska yhteisön tuotannonala ei onnistunut vastaamaan jakelu- ja kulutusmallien muutoksiin ja teknologian kehitykseen silityslautojen tuotannossa. Lisäksi väitettiin, että yhteisön tuottajat ovat itse aiheuttaneet vahingon myös tuomalla kiinalaisia silityslautoja.
(135)
Yhteisössä tuotetut silityslaudat jaellaan normaalisti kauppiaiden kautta tai useimmissa tapauksissa toimitetaan suoraan vähittäismyyjille tai niiden jakelukeskuksiin. Tuodut silityslaudat jaellaan normaalisti tuojien/kauppiaiden kautta tai suurten vähittäismyyntiketjujen jakelu-/toimituskeskusten kautta. Tuonnissa käytettävien kahden jakelukanavan suhde vaihtelee vientiä harjoittavan tuottajan mukaan. Kaikissa tapauksissa asiaan saattaa liittyä edustajia. Jakelumalli on ollut käytössä useita vuosia eikä merkittäviä ja äkillisiä muutoksia ole havaittu. Yhteisön tuotannonala on perinteisesti toimittanut tuotteita sekä pienille vähittäismyyjille että suurille vähittäismyyntiketjuille. Näin ollen silityslautojen myynnin lisääntymistä vähittäismyyntiketjujen kautta ei voida sinänsä pitää vahingon aiheuttaneena tekijänä. Kulutusmallissa ei havaittu merkittäviä muutoksia.
(136)
Tuotantoprosessin/-tekniikan osalta väitettiin, että yhteisön tuotannonala ei pysty vastaamaan kuluttajien/vähittäismyyjien erityisvaatimuksiin tuotannon korkean automaatiotason vuoksi. On huomattava, että ilman automaatiota yhteisön tuotannonala ei pystyisi kilpailemaan sellaisista maista peräisin olevan tuonnin kanssa, joissa energia-, raaka-aine- ja työvoimakustannukset ovat erittäin alhaiset. Automatisoitu tuotanto antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden taata korkea laatu ja lyhyet toimitusajat, joita asiakkaat pitävät kilpailuetuna. Mitään todisteita ei toimitettu tukemaan väitettä, jonka mukaan yhteisön tuotannonala ei pystynyt täyttämään suunnitteluun ja innovaatioon liittyviä asiakkaiden/vähittäismyyjien erityisvaatimuksia.
(137)
Yhteisön tuotannonalan tuomien kiinalaisten silityslautojen osalta tutkimuksessa todettiin, että tutkimusajanjaksolla tuontia tapahtui vain jossakin, ei merkittävässä määrin. Kyseessä oli yhteisön tuotannonalan puolustautuminen lisääntynyttä polkumyynnillä tapahtuvaa halpatuontia vastaan. Lisäksi näin tuodut tuotteet jälleenmyytiin yhteisössä vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla. Tästä syystä nämä tuontimäärät eivät ole voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
(138)
Edellä esitetyn perusteella väitteet hylätään ja päätellään, että vahinko ei voinut olla itse aiheutettu.
5.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(139)
Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko, jolle on tunnusomaista myyntimäärien ja markkinaosuuksien pieneneminen sekä myynnin yksikköhinnan lasku, joiden vuoksi taloudellinen tilanne heikkeni, johtui asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Vaikka Kiinasta peräisin oleva tuonti, jota ei myyty polkumyyntihinnoilla, todennäköisesti pahensi yhteisön tuottajien tilannetta, tuonnin kehitys, määrä, markkinaosuus ja hintataso eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.
(140)
Edellä esitetyssä tarkastelussa erotettiin asianmukaisesti toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, minkä perusteella voidaan vahvistaa, että kyseiset muut tekijät eivät muuta sitä tosiseikkaa, että tarkastellun vahingon on katsottava johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
(141)
Tästä syystä päätellään alustavasti, että asianomaisista maista peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. YHTEISÖN ETU
6.1 Yleisiä huomautuksia
(142)
Komissio tarkasteli, oliko alustavasti todetusta vahingollisesta polkumyynnistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi toimenpiteiden toteuttaminen ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tätä varten mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vaikutuksia tarkasteltiin esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
6.2 Yhteisön tuotannonalan etu
(143)
Vahinkoanalyysi osoitti selvästi, että yhteisön tuotannonala kärsi polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän jyrkkä kasvu aiheutti viime vuosina voimakkaan hintojen alenemisen sekä tukkukaupan/jakelun tasolla että vähittäismyynnin tasolla eli siellä, missä tuotujen ja yhteisössä valmistettujen silityslautojen välinen kilpailu tapahtuu. Yhteisön tuotannonala ei pysty enää laskemaan myyntihintojaan, koska se edellyttäisi, että myynti tapahtuu alle tuotantokustannusten. Kun otetaan huomioon, että silityslautojen markkinoihin vaikuttavat pääasiassa vähittäismyyntiketjut hinnan perusteella, yhteisön tuotannonalan on näin ollen yhä vaikeampi saada uusia tilauksia. Useat perinteiset valmistajathan ovat jo lopettaneet tuotannon ja toimivat nyt tarkasteltavana olevan tuotteen tuojina/kauppiaina.
(144)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi selvästi edelleen ja silityslautojen tuotanto yhteisössä loppuisi todennäköisesti pian. Työllisyydelle aiheutuvat kielteiset vaikutukset kohdistuisivat suureksi osaksi yhdelle yhteisön maantieteelliselle alueelle, koska useat tuottajat ja osien toimittajat sijaitsevat kyseisellä yhdellä alueella. Toisaalta toimenpiteillä estettäisiin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin huomattava lisääntyminen, jolloin yhteisön tuotannonala voisi ainakin säilyttää nykyisen markkina-asemansa. Tutkimus on osoittanut, että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden lisääntyminen tapahtuu suoraan yhteisön tuotannonalan kustannuksella.
(145)
Asianomaisista maista peräisin olevaan silityslautojen tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen voidaan odottaa, että jakelijat ja vähittäismyyntiketjut vaihtaisivat paljon todennäköisemmin toimituslähteitään siirtyen ainakin osittain käyttämään yhteisön tuottajia. Jos toimenpiteitä otetaan käyttöön ja tuontihinnan taso palautetaan polkumyynnin poistavalle tasolle, yhteisön tuotannonala kykenisi kilpailemaan hyvän kauppatavan mukaisissa olosuhteissa asianmukaisen kilpailuedun perusteella.
(146)
Toimenpiteiden käyttöönotto on siis selvästi yhteisön tuotannonalan ja valitusta aktiivisesti tukeneiden tuottajien edun mukaista sekä myös niiden muiden yhteisön tuottajien edun mukaista, jotka eivät tukeneet valitusta aktiivisesti.
6.3 Kuluttajien etu
(147)
Kuluttajajärjestöiltä ei saatu kannanottoja menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Toimenpiteiden vaikutus kuluttajiin on kuitenkin analysoitu.
(148)
Vaikutusten arvioinnissa otettiin huomioon seuraavat tekijät:
-
Tuojat/tukkumyyjät ja/tai jakelijat/vähittäismyyjät ovat yleensä mukana kuluttajille suuntautuvassa jakelussa. Kukin väliporras lisää hintaan kaupan katteen tai marginaalin kattaakseen omat kustannuksensa ja saadakseen tietyn voiton. Marginaalin taso voi vaihdella huomattavasti eri toimijoiden välillä, mutta keskimäärin se on merkittävä, vaikkakin vaikuttaa siltä, että vähittäismyyjien marginaali on suurempi kuin tuojien. Silityslaudan keskimääräinen vähittäismyyntihinta on noin 35 euroa, ja keskimääräinen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin yksikköhinta yhteisön rajalla (kuljetuskustannukset mukaan lukien) oli 6,53 euroa tutkimusajanjaksolla. Näin ollen, vaikka otetaan huomioon tuojien ja vähittäismyyjien soveltamat lisäkustannukset, tuonti- ja vähittäismyyntihinnan välillä on merkittävä ero.
-
Pessimistisimpien arvioiden mukaan, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden aiheuttama rasite jaettaisiin tasaisesti tuojien, vähittäismyyjien ja kuluttajien kesken (eli kolmannes kullekin), kuluttajien olisi maksettava lisäksi alle puoli euroa silityslaudasta, joka on kestävä hyödyke ja jonka käyttöaika on ainakin viisi vuotta. Tätä on verrattava kokonaiskatteeseen, joka on noin 500 prosenttia edeltävässä kappaleessa esitetyn mukaisesti.
-
On huomattava, että kuluttajat eivät ole saaneet etua hiljattaisesta halpatuonnin lisääntymisestä, koska vähittäismyyntihinnat eivät ole pudonneet halpatuontihintojen mukaisesti. Näin ollen ei ole syytä uskoa, että vähittäismyyntihinnat muuttuisivat, vaikka polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä otettaisiin käyttöön.
(149)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei todennäköisesti olisi juurikaan taloudellisia vaikutuksia silityslautojen kuluttajiin. Toisaalta, ellei polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä oteta käyttöön, yhteisön tuotanto häviää todennäköisesti kokonaan ja kuluttajille tarjottavien tuotelajien valikoima saattaa pienentyä.
(150)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto ei todennäköisesti ole vastoin silityslautojen kuluttajien etua yhteisössä.
6.4 Jakelijoiden/vähittäismyyjien etu
(151)
Jakelijoilta/vähittäismyyjiltä tai niiden järjestöiltä ei saatu kannanottoja tutkimuksen tässä vaiheessa. On kuitenkin tiedossa, että nykyään silityslautoja myyvät enimmäkseen suuret vähittäismyyntiketjut (hyper- ja supermarketit). Sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että suurimmalle osalle jakelijoista/vähittäismyyjistä tarkasteltavan tuotteen osuus niiden liikevaihdosta on erittäin vähäinen. Kun otetaan huomioon tämä sekä niiden yleensä soveltama korkea kate (ks. 148 kappale), päätellään alustavasti, että käyttöön otettavilla toimenpiteillä ei todennäköisesti olisi huomattavaa kielteistä vaikutusta niiden tilanteeseen.
6.5 Etuyhteydettömien yhteisön tuojien etu
(152)
Kyselyyn vastasi kaksi tuojaa ja yksi toiseen tuojaan etuyhteydessä oleva kauppias. Lisäksi neljä tuojaa toimitti joitakin tietoja ja/tai kommentteja annetussa määräajassa. Nämä yritykset edustavat yhteensä yli 20:tä prosenttia yhteisöön suuntautuvasta kokonaistuonnista. Ne kaikki vastustivat Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden käyttöönottoa, mutta kaikki eivät vastustaneet Ukrainaan kohdistuvia toimenpiteitä.
(153)
Kannanottoja esittäneiden tuojien tilanne vaihteli niiden koon ja sen perusteella, mikä tarkasteltavana olevan tuotteen merkitys oli niiden toiminnassa. Kuten edellä jo todettiin, jotkin näistä yrityksistä ovat/olivat perinteisiä tuottajia mutta suojautumiskeinona vaihtoivat perusliiketoimintansa ja toimivat nyt pääosin tai yksinomaisesti tuojina. Nämä yritykset tuottavat/tuovat yleensä kaikenlaisia muitakin taloustarvikkeita, ja silityslaudat ovat vain pieni osa niiden liiketoimintaa. Alustavasti vahvistettiin, että yhdelle entiselle suurelle tuottajalle, josta tuli hiljattain merkittävä kiinalaisten silityslautojen tuoja, silityslautojen osuus oli tutkimusajanjaksolla alle 4 prosenttia sen liikevaihdosta. Sama yritys myös vastusti ainoastaan Kiinaa vastaan toteutettavia toimenpiteitä muttei Ukrainaa vastaan, koska sillä ei ollut tuontia sieltä. Lisäksi se osti silityslautoja myös yhteisön tuottajilta. Kun otetaan huomioon kyseisen yrityksen eri hankintalähteet ja jos yritys ei pysty siirtämään kolmasosaa polkumyyntitullista vähittäismyyjille (ks. 148 kappale), vaikutus sen silityslautoihin kohdistuvaan bruttomarginaaliin arvioidaan enintään 10 prosentiksi. On kuitenkin huomattava, että tässä vaiheessa saatujen tietojen perusteella määrää ei voitu laskea täsmällisesti. On myös muistettava, että tällaisten tuojien kate on yleensä huomattava. Tällaisten tuojien tilannetta koskevaa tutkimusta jatketaan, mutta pääteltiin, että tilapäiset toimenpiteet eivät vaikuttaisi merkittävästi niiden liiketoimintaan.
(154)
Yksi yhteistyössä toimiva tuoja tuottaa silityslautojen päällisiä ja myy niitä yhdessä tuotujen silityslautojen kanssa. Väitettiin, että silityslautojen tuontiin kohdistuva polkumyyntitulli vaikuttaisi myös päällisten tuotantoon ja sillä olisi näin ollen merkittävää vaikutusta yrityksen liikevaihtoon. On kuitenkin huomattava, että silityslautojen päällisiä myydään myös erikseen eikä polkumyyntitullin käyttöönotto vaikuttaisi tällaiseen myyntiin. Lisäksi on huomattava, että silityslautojen myynti edusti alle 10:tä prosenttia kyseisen yrityksen liikevaihdosta. Näin ollen tilapäisten toimenpiteiden vaikutus kyseisen yrityksen liiketoimintaan olisi vähäinen.
(155)
Useimmat tuojat, jotka käyvät/kävivät kauppaa myös yhteisön tuotteilla, myönsivät, ettei olisi niiden etujen mukaista tulla täysin riippuvaisiksi tuoduista silityslaudoista - Kiina tuotiin erityisesti esiin tässä yhteydessä - ja vahvistivat, että ne käyttivät mielellään vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Tämä voidaan parhaiten varmistaa poistamalla polkumyyntikäytännöt, jotta yhteisön tuotannonala säilyy edelleen.
(156)
Edellä esitetty ja 148 kappaleessa tiivistetyt tekijät - erityisesti korkeat katteet ja se, että lisätullin kustannukset ovat alle puoli euroa yksikköä kohti - huomioon ottaen päätellään alustavasti, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei olisi ratkaisevasti haitallisia vaikutuksia niiden etuyhteydettömien tuojien tilanteeseen, jotka tuovat silityslautoja yhteisöön, vaikkakin joillekin niistä todennäköisesti aiheutuisi hieman suurempi rasite kuin vähittäismyyjille. Kaikkia kommentteja kuitenkin tarkastellaan ennen lopullisen päätöksen tekemistä.
6.6 Yhteisön etua koskevat päätelmät
(157)
Edellä esitetty tarkastelu osoitti, että toimenpiteiden käyttöönotto on yhteisön edun mukaista, koska toimenpiteiden odotetaan ainakin rajoittavan polkuhinnoilla tapahtuvan tuonnin suurta määrää, jolla on osoitettu olevan huomattava kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Toimenpiteistä odotetaan olevan etua myös muille yhteisön tuottajille.
(158)
Tarkastelu myös osoitti, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei todennäköisesti ole taloudellisia vaikutuksia kuluttajiin. Pahimmassa tilanteessa niiden olisi maksettava lisää alle puoli euroa kestävästä hyödykkeestä. Toisaalta jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, sillä voi olla kielteistä vaikutusta kuluttajien valinnanvaraan, koska yhteisön silityslaudat saattavat hävitä markkinoilta.
(159)
Tarkasteltavan tuotteen ostohinta saattaa nousta jakelijoille ja vähittäismyyjille, mutta toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuta niihin merkittävästi, kun otetaan huomioon niiden korkeat marginaalit.
(160)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuojille aiheutuu todennäköisesti hieman suurempi rasite kuin vähittäismyyjille. Niillä säilyisi kuitenkin useista hankintalähteistä seuraava etu eivätkä ne tulisi riippuvaisiksi tuojista, mikä todennäköisesti olisi tilanne, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön.
(161)
Kaiken kaikkiaan katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto eli vahingollisen polkumyynnin lopettaminen antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää toimintansa ja että kielteiset vaikutukset, joita niillä saattaa olla joillekin muille yhteisön taloudellisille toimijoille, eivät ole suhteettomia verrattuna yhteisön tuotannonalan saavuttamiin etuihin.
(162)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole olemassa pakottavia syitä luopua polkumyyntitullien käyttöönotosta.
7. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(163)
Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa ja yhteisön etua koskevat alustavat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevaa tarkasteltavan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
7.1 Vahingon korjaava taso
(164)
Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(165)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä yhteisön tuotannonalalle pitäisi voida taata mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellaisen ennen veroja lasketun myyntivoiton, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 7 prosenttia liikevaihdosta. Tämän todettiin olevan voittotaso, jota kohtuudella voitaisiin odottaa ilman vahingollista polkumyyntiä, koska se oli yhteisön tuotannonalan voittotaso ennen kuin tuonti Kiinasta ja Ukrainasta yhteisöön alkoi tarkastelujakson aikana merkittävästi kasvaa. Tämän perusteella yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 7 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(166)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä cif-tuontiarvosta. Nämä erot olivat kaikkien edellä mainittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta korkeammat kuin polkumyyntimarginaalit. Ukrainan tapauksessa vahingon poistava taso oli alle ainoan vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalin.
7.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(167)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön i) Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta havaittujen polkumyyntimarginaalien suuruisina ja ii) Ukrainasta peräisin olevan tuonnin osalta vahingon poistavan suuruisina.
(168)
Väliaikaisen polkumyyntitullin suuruus Kiinan ja Ukrainan osalta olisi siis oltava seuraava:
Maa
Yritys
Polkumyyntitulli
Kiina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Kaikki muut yritykset
38,1 %
Ukraina
Kaikki yritykset
10,3 %
(169)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(170)
Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
(171)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia pitäisi soveltaa sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana. Viimeksi mainittuja yrityksiä pyydetään kuitenkin esittämään perusasetuksen 11 artiklan mukainen tarkastelupyyntö, kun ne täyttävät kyseisen artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt vaatimukset, jotta niiden tilannetta voitaisiin tarkastella yksilöllisesti.
8. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(172)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa tiettyjä Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevia silityslautoja, vapaasti seisovia tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, ja jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (Taric-koodit 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 ja 8516900051).
2. Vapaasti yhteisön rajalla -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli ennen veroja on seuraavissa yrityksissä valmistettujen tuotteiden osalta seuraava:
Maa
Yritys
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Kiina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Kaikki muut yritykset
38,1 %
A999
Ukraina
Kaikki yritykset
10,3 %
-
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 30 päivänä lokakuuta 2006.