RÅDETS BESLUTNING
af 27. april 2009
om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland
(2009/415/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 6,
under henvisning til henstilling fra Kommissionen,
under henvisning til Grækenlands bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til traktatens artikel 104 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.
(2)
Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en stærk og vedblivende vækst, som fører til øget beskæftigelse.
(3)
I henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud efter traktatens artikel 104, der er uddybet i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (1) (der indgår i stabilitets- og vækstpagten), skal der vedtages en beslutning om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud. Protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, indeholder yderligere bestemmelser om gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 (2) indeholder detaljerede regler og definitioner med henblik på anvendelsen af bestemmelserne i denne protokol.
(4)
I 2005 blev stabilitets- og vækstpagten ændret for at gøre den mere virkningsfuld og styrke dens økonomiske fundament samt sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Ændringen tjente især til at sikre, at der blev taget hensyn til hele den økonomiske og budgetmæssige baggrund i alle faser af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. På den måde bliver stabilitets- og vækstpagten en ramme, der kan benyttes som støtte for politiske initiativer, med henblik på en hurtig tilbagevenden til sunde budgetstillinger, hvor der er taget hensyn til den økonomiske situation.
(5)
I henhold til traktatens artikel 104, stk. 5, skal Kommissionen afgive en udtalelse til Rådet, hvis den finder, at der er eller kan opstå et uforholdsmæssigt stort underskud i en medlemsstat. Med henvisning til sin egen rapport udarbejdet i henhold til artikel 104, stk. 3, og Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs udtalelse i henhold til artikel 104, stk. 4, konkluderede Kommissionen, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland. Kommissionen afgav derfor en sådan udtalelse til Rådet vedrørende Grækenland den 24. marts 2009 (3).
(6)
I henhold til traktatens artikel 104, stk. 6, skal Rådet tage hensyn til de bemærkninger, som den pågældende medlemsstat måtte ønske at fremsætte, inden det efter en generel vurdering fastslår, om der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud. For Grækenland fører den generelle vurdering til følgende konklusioner.
(7)
Det offentlige underskud i Grækenland udgjorde 3,5 % af BNP i 2007 og overskred således referenceværdien på 3 % af BNP. I henhold til Kommissionens foreløbige prognose fra januar 2009 anslås det offentlige underskud eksklusive engangsforanstaltninger til 3,6 % af BNP i 2008 (eller 3,4 % af BNP inklusive engangsforanstaltninger). Denne vurdering er baseret på en realvækst i BNP på 2,9 % og tager hensyn til de seneste oplysninger om gennemførelsen af finansloven for 2008. For 2009 forventes der i Kommissionens foreløbige prognose fra januar 2009 et offentligt underskud eksklusive engangsforanstaltninger på 4,4 % af BNP (3,7 % inklusive engangsindtægter) på grundlag af en forventet realvækst i BNP på 0,2 % og en forsigtig vurdering af finansloven for 2009, som blev godkendt af parlamentet den 21. december. På grundlag af den sædvanlige antagelse om, at politikken ikke ændres, og idet det antages, at engangsforanstaltningerne ophører, forventes underskuddet i 2010 at blive 4,2 % af BNP. Traktatens underskudskriterium er derfor ikke opfyldt.
(8)
Den offentlige bruttogæld var på 94,8 % af BNP i 2007 og 94,6 % af BNP i 2008, hvilket var et godt stykke over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge Kommissionens foreløbige prognose fra januar 2009 kan gældskvoten forventes at stige yderligere til 96,25 % i 2009 og 98,5 % af BNP i 2010. De nuværende underskudsniveauer og forventninger om vækst på mellemlang sigt er ikke forenelige med en gældskvote, der nærmer sig et niveau på under 60 % af BNP. Gældskvoten kan ikke anses at falde tilstrækkeligt og nærme sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed i traktatens og stabilitets- og vækstpagtens forstand.
(9)
I henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97 kan der kun tages hensyn til »relevante faktorer« i de faser, der munder ud i Rådets beslutning om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i henhold til artikel 104, stk. 6, hvis den dobbelte betingelse, nemlig at underskuddet forbliver tæt på referenceværdien, og overskridelsen af referenceværdien er midlertidig, er fuldstændig opfyldt. I Grækenlands tilfælde er denne dobbelte betingelse ikke opfyldt. Derfor tages der ikke hensyn til relevante faktorer i de faser, der fører frem til denne beslutning -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Det fastslås efter en generel vurdering, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Luxembourg, den 27. april 2009.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 27 päivänä huhtikuuta 2009,
liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa
(2009/415/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 6 kohdan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
ottaa huomioon Kreikan esittämät huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Perustamissopimuksen 104 artiklan mukaan jäsenvaltiot välttävät liiallisia julkistalouden alijäämiä.
(2)
Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.
(3)
Perustamissopimuksen 104 artiklan mukainen liiallisia alijäämiä koskeva menettely, sellaisena kuin sitä on selkeytetty liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1467/97 (1), joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta, edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perustamissopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa vahvistetaan lisämääräykset liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93 (2) vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräyksen soveltamiseksi.
(4)
Vakaus- ja kasvusopimuksen uudistuksella vuonna 2005 pyrittiin lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. Sillä pyrittiin varmistamaan, että erityisesti talouden tilanne ja talousarviotilanne otetaan täysin huomioon liiallista alijäämää koskevan menettelyn kaikissa vaiheissa. Vakaus- ja kasvusopimuksen tarjoama kehys tukee tällä tavoin julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävää hallituksen politiikkaa, jossa otetaan huomioon talouden tilanne.
(5)
Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Otettuaan huomioon perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisen kertomuksensa ja talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisesti antaman lausunnon komissio katsoi, että Kreikassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komissio antoi tämän vuoksi neuvostolle Kreikkaa koskevan lausunnon alijäämän olemassaolosta 24 päivänä maaliskuuta 2009 (3).
(6)
Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaan neuvoston olisi otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se kokonaistilanteen arvioituaan päättää, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. Kreikkaa koskevan kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa.
(7)
Julkisen talouden alijäämä oli Kreikassa 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 eli yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Komission tammikuun 2009 väliennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi ilman kertaluonteisia toimenpiteitä arvioidaan 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (tai 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen kertaluonteiset toimenpiteet mukaan luettuina). Arvio perustuu kokonaistuotannon 2,9 prosentin kasvuun vuonna 2008, ja siinä otetaan huomioon viimeisimmät tiedot vuoden 2008 talousarviolain täytäntöönpanosta. Komission tammikuun 2009 väliennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä vuonna 2009 ilman kertaluonteisia toimenpiteitä on 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (3,7 prosenttia kertaluonteiset tulot mukaan luettuina), mikä perustuu arvioon kokonaistuotannon 0,2 prosentin kasvusta ja varovaiseen arvioon vuoden 2009 talousarviolaista, jonka parlamentti hyväksyi 21 päivänä joulukuuta. Olettaen tavanomaiseen tapaan, että talouspolitiikka säilyy ennallaan, ja olettaen, ettei kertaluonteisia toimenpiteitä jatketa, vuoden 2010 alijäämäksi ennakoidaan 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämää koskeva perustamissopimuksen arviointiperuste ei näin ollen täyty.
(8)
Julkista bruttovelkaa oli 94,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja 94,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 eli huomattavasti yli perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Komission tammikuun 2009 väliennusteen mukaan julkisen velan osuus kasvanee suhteessa BKT:hen 96,25 prosenttiin vuonna 2009 ja 98,5 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Nykyinen alijäämätaso ja arviot keskipitkän aikavälin kasvusta eivät viittaa siihen, että velan osuus lähestyisi alle 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen. Velan osuuden ei voida katsoa supistuvan riittävästi ja lähestyvän riittävän nopeasti viitearvoa perustamissopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla.
(9)
Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdan mukaan merkitykselliset tekijät voidaan ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaolosta tehtävää, perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaista neuvoston päätöstä edeltävissä vaiheissa ainoastaan, jos kaksoisedellytys - se, että alijäämä pysyy lähellä viitearvoa, ja se, että viitearvon ylitys on väliaikaista - täyttyy kaikilta osin. Kreikan kohdalla tämä kaksoisedellytys ei täyty. Merkityksellisiä tekijöitä ei sen vuoksi oteta huomioon tätä päätöstä edeltävissä vaiheissa,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kokonaistilanteen arvion perusteella todetaan, että Kreikassa on liiallinen alijäämä.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Luxemburgissa 27 päivänä huhtikuuta 2009.