RÅDETS AFGØRELSE af 22. december 1995 om et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (MEDIA II - Uddannelse) (95/564/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 127, stk. 4,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 C (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Det Europæiske Råd har på sin samling den 10. og 11. december 1993 i Bruxelles noteret sig hvidbogen »Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse« som grundlag for Den Europæiske Unions og medlemslandenes indsats; hvidbogen går ind for en strategi for industriel udvikling baseret på en vækst- og beskæftigelsesfremmende konkurrenceevne på verdensplan, og der gøres især i kapitel 7 opmærksom på nødvendigheden af at tilpasse erhvervskvalifikationerne til de industrielle og teknologiske ændringer;
(2) Det Europæiske Råd har på sin samling den 24. og 25. juni 1994 på Korfu noteret sig »Bangemann-gruppens« rapport »Europa og det globale informationssamfund - henstillinger til Det Europæiske Råd«, hvori der gøres opmærksom på, at den audiovisuelle programindustri har strategisk betydning som formidler af europæisk kultur;
(3) Rådet (industri/telekommunikation) har den 28. septemer 1994 med tilfredshed noteret sig Kommissionens meddelelse af 19. juli 1994 »Europa på vej mod informationssamfundet. En handlingsplan« og har understreget nødvendigheden af at forbedre den europæiske audiovisuelle industris konkurrenceevne;
(4) Rådet har noteret sig Kommissionens meddelelse af 1. september 1994 »En politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union«, hvori det påpeges, at der er en snæver forbindelse mellem den fremtidige udvikling af teknologier og produkter, programmer (navnlig audiovisuelle) og tilhørende tjenesteydelser og netværk, samt at det er nødvendigt at hæve uddannelsesniveauet, hvis man skal sikre den europæiske industris konkurrenceevne;
(5) Rådet har den 17. juni 1994 noteret sig grønbogen om strategiske muligheder for at styrke programindustrien;
(6) Kommissionen har hørt branchefolk om de i grønbogen omtalte muligheder og afholdt en »europæisk AV-konference« i Bruxelles i dagene 30. juni til 2. juli 1994; det fremgik af denne høring, at der er stor efterspørgsel efter et styrket program for støtte til den europæiske audiovisuelle industri, især med hensyn til uddannelse;
(7) Europa-Parlamentet har i sin beslutning af 6. maj 1994 (4) i forbindelse med forberedelsen af den europæiske AV-konference behandlet den audiovisuelle sektors problemer efter Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-radiospredningsvirksomhed (5) (»Fjernsyn uden grænser«) og har givet udtryk for den opfattelse, »at de prioriteringer, der er opstillet, bl.a. under drøftelserne om en ændring af MEDIA-programmet, dvs. finansieringsmekanismer, før-produktionsstadiet, distribution og uddannelse, er de mål, der først og fremmest må forfølges for at skabe systematiske og solide europæiske net«;
(8) Det Økonomiske og Sociale Udvalg har i sin udtalelse af 14. september 1994 om grønbogen givet udtryk for, at programmer, der udarbejdes på fællesskabsplan, som f.eks. MEDIA-programmet, kan få en positiv indflydelse på programstrukturernes og produktionsmetodernes udvikling i Europa;
(9) Kommissionen har iværksat et »Handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA 1991-1995)«, som blev vedtaget ved Rådets beslutning 90/685/EØF af 21. december 1990 om iværksættelse af et handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA) (1991-1995) (6), som blandt andet indeholder uddannelsesforanstaltninger, der har til formål at forbedre kvalifikationerne hos branchefolk i den audiovisuelle programindustri;
(10) Rådet har på sin samling den 5. november 1993, efter at have noteret sig Kommissionens meddelelse af 23. juli 1993 om midtvejsrapporten for MEDIA-programmet, som er udarbejdet to år efter programmets iværksættelse, givet udtryk for, at man bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sætte MEDIA II-programmet i gang efter 1995;
(11) Det Europæiske Råd opfordrede på sin samling i Essen den 9. og 10. december 1994 Kommissionen til at fremsætte forslag til et nyt MEDIA-program.
(12) Rådet vedtog den 6. december 1994 afgørelse 94/819/EØF (7) vedrørende handlingsprogrammet »Leonardo da Vinci« for gennemførelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Fællesskabet; det er i artikel 8, stk. 1, i denne afgørelse fastsat, at Kommissionen skal sørge for, at der er sammenhæng mellem nævnte program og de øvrige fællesskabsforanstaltninger på uddannelsesområdet;
(13) der bør sikres koordinering med de erhvervsuddannelsesforanstaltninger, der iværksættes i henhold til strukturfondenes mål;
(14) ifølge traktatens artikel 128, stk. 4, skal Fællesskabet tage hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i traktaten; det bør sikres, at der i forbindelse med udvælgelsen af deltagere tages hensyn til den kulturelle mangfoldighed i Europa;
(15) der bør tages hensyn til de kulturelle aspekter af den audiovisuelle sektor;
(16) det europæiske audiovisuelle marked, som er ved at opstå, kræver erhvervskvalifikationer, som er tilpasset det nye marked, særlig med hensyn til økonomisk og forretningsmæssig virksomhedsledelse og i forbindelse med anvendelse af ny teknologi både i initiativfasen, udviklingsfasen, produktionsfasen og distributionsfasen;
(17) branchefolk bør have kvalifikationer, der sætter dem i stand til bedst muligt at udnytte det audiovisuelle programmarked, navnlig det europæiske, og de bør tilskyndes til at udarbejde projekter, der svarer til markedskravene;
(18) der er behov for en bedre udnyttelse af den europæiske audiovisuelle kulturarv for at opfylde programmarkedets behov på dette område;
(19) branchefolks grunduddannelse bør indeholde de nødvendige økonomiske og teknologiske elementer, og de hurtige ændringer på dette område gør det særdeles nødvendigt at iværksætte videre- og efteruddannelser;
(20) erhvervsuddannelsescentrene bør indgå i netværk, således at det bliver lettere at udveksle knowhow og udarbejde uddannelsesmoduler på europæisk plan;
(21) der bør i forbindelse med støtten til erhvervsuddannelse tages hensyn til strukturelle mål såsom udviklingen af skabelses- og produktionspotentialet i de lande eller regioner, hvis audiovisuelle produktionskapacitet er ringe, og/eller som er af beskeden geografisk udbredelse og udgør et begrænset sprogområde, og/eller udvikling af den uafhængige produktionssektor, herunder små og mellemstore virksomheder;
(22) lige muligheder er et grundlæggende princip i Den Europæiske Unions politikker, og det bør tages i betragtning ved gennemførelsen af dette program;
(23) der anføres i denne afgørelse et finansielt referencegrundlag som omhandlet i punkt 2 i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 for hele programmets varighed, uden at dette berører budgetmyndighedens beføjelser i henhold til traktaten;
(24) Fællesskabets indsats bør i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet støtte og supplere den indsats, der gøres af medlemsstaternes myndigheder;
(25) foranstaltningerne i henhold til dette program tilsigter alle et tværnationalt samarbejde, der giver de foranstaltninger, der iværksættes i medlemslandene eller af parterne på uddannelsesområdet, en ekstra dimension i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet;
(26) man bør fortsætte og udbygge åbningen af MEDIA-programmet for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa på de betingelser, der følger af de tillægsprotokoller til associeringsaftalerne vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer, der er indgået eller skal indgås med disse lande, samt af Cypern, Malta og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som for EFTA-landene og efter procedurer, der skal aftales med disse lande; programmet bør endvidere være åbent for samarbejde med andre tredjelande, der har indgået aftaler, som indeholder bestemmelser vedrørende audiovisuelle forhold; de nærmere detaljer for en sådan deltagelse eller et sådant samarbejde bør fastlægges af de pågældende parter, når tiden er inde;
(27) det er hensigtsmæssigt, at programmets aktioner koordineres med dem, der udfoldes af internationale organisationer, som f.eks. Europarådet;
(28) fællesskabsstøtten ydes på grundlag af en forudgående vurdering, en overvågning og en efterfølgende evaluering -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Med denne afgørelse opstilles et erhvervsuddannelsesprogram, i det følgende benævnt »programmet« for perioden fra den 1. januar 1996 til den 31. december 2000. Programmet støtter og supplerer medlemsstaternes aktioner med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelæggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne, og for landenes og regionerne kulturelle mangfoldighed, og uden at der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, og det har til formål at give den audiovisuelle industris branchefolk de nødvendige kvalifikationer til at drage størst mulig fordel af markedets europæiske dimension og den nye teknologi.
Artikel 2
Under henvisning til artikel 1 er programmets formål:
1) at opfylde industriens behov og styrke dens konkurrenceevne ved at forbedre erhvervsuddannelsen - både grunduddannelsen og navnlig efter- og videreuddannelsen - af den audiovisuelle industris branchefolk og give dem de nødvendige kvalifikationer til at kunne tage højde for det europæiske marked og de øvrige markeder, især på følgende områder:
- økonomisk og forretningsmæssig virksomhedsledelse, herunder de juridiske aspekter
- anvendelse og udvikling af ny teknologi til produktion af audiovisuelle programmer med stor kommerciel og kunstnerisk værditilvækst gennem supplering af grunduddannelserne inden for lyd og billede,
- teknikker til affattelse af drejebøger.
Ved at støtte udvikling af virksomheder og projekter (nye programmer eller bedre udnyttelse af den audiovisuelle kulturarv) samt fælles praksis i virksomhederne skal der her tages hensyn til den grænseoverskridende dimension
2) at fremme samarbejde og udveksling af knowhow gennem oprettelse af net mellem de parter, som uddannelse vedrører: uddannelsesinstitutioner, branchen og virksomheder, og gennem fremme af uddannelsen af lærere.
Med henblik på gennemførelsen af de første afsnit, nr. 1 og 2, opstillede mål skal der tages særlig hensyn til de specifikke behov i lande eller regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område, samt til udviklingen af en sektor for selvstændig europæisk produktion og distribution og navnlig af små og mellemstore virksomheder.
Artikel 3
De modtagere af fællesskabsstøtte, som deltager i gennemførelsen af de aktioner, der beskrives i bilaget, skal selv sørge for en væsentlig del af finansieringen (mindst 50 %). Undtagelsesvis kan denne procentdel i behørigt begrundede tilfælde nedsættes indtil 25 %.
Fællesskabets finansiering fastsættes i forhold til omkostningerne ved og arten af hver af de påtænkte aktioner.
Det finansielle referencebeløb til gennemførelsen af dette program er for den i artikel 1 nævnte periode på 45 mio. ECU.
De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.
Artikel 4
1. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemførelse i henhold til de nærmere bestemmelser i bilaget.
Den bistås af et udvalg, der består af to repræsentanter for hver medlemsstat, og som har Kommissionens repræsentant som formand.
2. Kommissionens repræsentant forelægger med henblik på udtalelse udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes vedrørende:
- gennemførelse af de i bilaget beskrevne aktioner
- indholdet af indkaldelserne af forslag, definitionen af kriterier og procedurer for projekternes godkendelse og udvælgelse samt det endelige valg af formidlende organisationer
- spørgsmål om programmets årlige interne fordeling
- overvågning og evaluering af aktionerne.
Kommissionens repræsentant forelægger endvidere med henblik på udtalelse udvalget ethvert fælleskabstilskud på over 200 000 ECU pr. år; udvalget kan ændre denne tærskel på baggrund af erfaringerne.
3. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemningen i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastsat i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underretter Kommissionen straks Rådet om disse foranstaltninger. I så fald gælder følgende:
- Kommissionen udsætter gennemførelsen af de foranstaltninger, den har vedtaget, i to måneder,
- Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i ovenstående afsnit.
4. Kommissionen kan høre udvalget om ethvert spørgsmål, der vedrørende anvendelsen af nærværende program.
Udvalget afgiver en udtalelse inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning.
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; desuden kan enhver medlemsstat anmode om, at dens synspunkt optages i denne mødeprotokol.
Kommissionen tager i størst muligt omfang hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til denne udtalelse.
Kommissionens repræsentant holder i god tid og løbende udvalget underrettet om den finansielle støtte, der ydes som led i dette program (beløb, varighed, fordeling og modtagere).
Artikel 5
Dette program er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overenstemmelse med betingelserne i de tillægsprotokoller til associeringsaftalerne om deltagelse i fællesskabsprogrammer, der er indgået eller skal indgås med disse lande.
Cypern, Malta og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, kan deltage i dette program, på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for EFTA-landene, og efter procedurer, der skal aftales med disse lande.
Der kan ligeledes indledes samarbejde med andre tredjelande, der har indgået associerings- eller samarbejdsaftaler, der indeholder bestemmelser vedrørende audiovisuelle forhold.
De nærmere bestemmelser for denne deltagelse eller dette samarbejde skal fastsættes af de pågældende parter, når tiden er inde.
Artikel 6
1. Kommissionen sikrer, at der for de i denne afgørelse fastsatte aktioner foretages grundig vurdering, overvågning og en efterfølgende evaluering.
2. De udvalgte modtagere foretager årlig indberetning til Kommissionen.
3. Når projekterne er gennemført, skal Kommissionen vurdere, hvorledes de er gennemført, og hvilke virkninger deres gennemførelse har haft, for at kunne fastslå, om de oprindeligt fastsatte mål er nået.
4. Efter to år og seks måneders gennemførelse af programmet og senest seks måneder efter udløbet af dette tidsrum forelægger Kommissionen efter høring af udvalget ifølge proceduren i artikel 4, stk. 2 og 3, Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en evalueringsrapport om de opnåede resultater, eventuelt ledsaget af forslag til tilpasning af programmet.
I rapporten lægges der særlig vægt på den værdiforøgelse og den sociale og økonomiske indvirkning, der skyldes den økonomiske støtte fra Fællesskaber.
5. Når programmet er gennemført, sender Kommissionen en beretning om gennemførelsen og resultaterne af programmet til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1995.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 22 päivänä joulukuuta 1995,
Euroopan audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media II-koulutus) (95/564/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä(3)
sekä katsoo, että
1) Brysselissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto on ottanut huomioon valkoisen kirjan "Kilpailukyky, kasvu ja työllisyys" Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toiminnan viitteenä; valkoinen kirja kannattaa sellaista teollisen kehityksen suuntausta, joka perustuu yleismaailmalliseen kilpailuun, kasvun ja työllisyyden osatekijään, ja toteaa erityisesti 7 luvussa tarpeen mukauttaa ammattitaito teollisiin ja teknologisiin muutoksiin,
2) Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto on ottanut huomioon Bangemannin työryhmän kertomuksen "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta - Suosituksia Eurooppa-neuvostolle", jossa tunnustetaan erityisesti audiovisuaalisen teollisuuden ohjelmien sisällön strateginen merkitys,
3) neuvosto (teollisuus/televiestintä) on kokouksessaan 28 päivänä syyskuuta 1994 ottanut myönteisesti vastaan komission 19 päivänä heinäkuuta 1994 antaman tiedonannon "Kohti Euroopan tietoyhteiskuntaa: toimintasuunnitelma" ja korostanut tarvetta parantaa eurooppalaisen audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukykyä,
4) neuvosto on pannut merkille komission 1 päivänä syyskuuta 1994 antaman tiedonannon "Euroopan unionin teollisuuden kilpailupolitiikka", joka osoittaa teknologian, tuotteiden ja ohjelmien (erityisesti audiovisuaalisten) kehitysnäkymien läheisen yhteyden palveluiden sekä liitännäisverkkojen kehitysnäkymiin ja muistuttaa tarpeesta nostaa inhimillisten voimavarojen koulutuksen tasoa eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi,
5) neuvosto on ottanut huomioon 17 päivänä kesäkuuta 1994 vihreän kirjan "Audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden kehittämisen strategiset vaihtoehdot",
6) komissio on kuullut alan ammattilaisia vihreässä kirjassa esitellyistä vaihtoehdoista erityisesti järjestämällä "Euroopan audiovisuaalikonferenssin" Brysselissä 30 päivästä kesäkuuta 2 päivään heinäkuuta 1994; tämän kuulemisen tuloksena kävi ilmi, että on olemassa suurta tarvetta eurooppalaisen audiovisuaalisen teollisuuden voimistetulle tukiohjelmalle, erityisesti koulutuksen alalla,
7) Euroopan parlamentti on "Euroopan audiovisuaalikonferenssia" valmistellessaan tarkastellut toukokuun 6 päivänä 1994 antamassaan päätöslauselmassa(4) audiovisuaalisen alan ongelmia neuvoston 3 päivänä lokakuuta 1989 antaman direktiivin 89/552/ETY(5) mukaisesti, jolla pyritään yhteensovittamaan eräitä jäsenvaltioiden televisiolähetystoiminnan ("Televisio ilman rajoja") harjoittamista koskevia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, ja arvioinut, että ne etusijalle asetettavat seikat, jotka määriteltiin erityisesti Media-ohjelman muutoksista käydyn keskustelun aikana, toisin sanoen rahoitus, esituotanto, levitys ja koulutus, ovat olennaisia tavoitteita järjestelmällisiä ja lujia eurooppalaisia verkkoja hahmoteltaessa,
8) talous- ja sosiaalikomitea on 14 päivänä syyskuuta 1994 antanut lausunnon vihreästä kirjasta ja arvioinut, että Median kaltaisilla eurooppalaisessa mittakaavassa laadituilla ohjelmilla voisi olla myönteinen vaikutus eurooppalaisten ohjelmien rakenteen ja eurooppalaisten tuotantokeinojen kehitykseen,
9) komissio on pannut täytäntöön 21 päivänä joulukuuta 1990 tehdyllä neuvoston päätöksellä 90/685/ETY hyväksytyn toimintaohjelman Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kehittämisen edistämiseksi (Media) 1991-1995), joka koskee toimintaohjelman toteuttamista Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kehittämisen edistämiseksi (Media) (1991-1995)(6) ja johon kuuluvat erityisesti Euroopan audiovisuaalisten teosten kehittämisen ja levityksen tukemiseen tarkoitetut toiminnat,
10) tutusttuaan komission 23 päivänä heinäkuuta 1993 antamaan tiedonantoon, joka koski Media-ohjelmasta kaksi vuotta sen täytäntöönpanon jälkeen laadittua arviointikertomusta, neuvosto totesi kokouksessaan 5 päivänä marraskuuta 1993, että oli aiheellista tutkia sellaisia toimenpiteitä, jotka olisivat tarpeen Media II -ohjelman käynnistämiseksi vuoden 1995 jälkeen,
11) Eurooppa-neuvosto kehotti Essenissä 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994 pidetyssä kokouksessaan komissiota tekemään ehdotuksia uutta Media-ohjelmaa varten,
12) neuvosto on 6 päivänä joulukuuta 1994 tehnyt päätöksen 94/819/EY(7), jolla perustettiin toimintaohjelma Leonardo da Vinci Euroopan yhteisön ammattikoulutuspolitiikan toteuttamiseksi; edellä mainitun päätöksen 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio huolehtii mainitun ohjelman ja yhteisön muiden koulutusalan toimenpiteiden kokonaisuuden johdonmukaisuudesta,
13) on aiheellista varmistaa asianmukainen toimintojen yhteensovitus ammattikoulutukseen liittyvän toiminnan kanssa, joka toteutetaan rakennerahastojen tavoitteiden yhteydessä,
14) perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden maintun sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan; on siis aiheellista valvoa, että tähän ohjelmaan osallistuminen heijastaa Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta,
15) on välttämätöntä ottaa huomioon audiovisuaalisen alan kulttuuriin liittyvät näkökohdat,
16) eurooppalaisten audiovisuaalisten markkinoiden syntyminen edellyttää markkinoiden uusiin ulottuvuuksiin mukautettua ammattitaitoa erityisesti audiovisuaalisen alan taloudellisen ja kaupallisen hallinnon osalta ja uuden teknologian käyttämisen osalta ohjelmien luomisvaiheessa, kehityksessä, tuotannossa ja levityksessä,
17) on aiheellista varustaa ammattilaiset pätevyydellä, joka antaa heille edellytykset mahdollisimman laajasti hyödyntää markkinoita ja erityisesti niiden eurooppalaista ulottuvuuta ja audiovisuaalisia ohjelmia sekä kannustaa heidät kehittämään markkinoiden vaatimuksia vastaavia hankkeita,
18) on aiheellista vahvistaa eurooppalaisen audiovisuaalisen perinnön hyödyntämistä ja vastata ohjelmamarkkinoiden vaatimuksiin tällä alalla,
19) ammattilaisten peruskoulutukseen on sisällyttävä talouden tai teknologian alan välttämättömät aiheet ja että näiden alojen nopea kehitys tekee toiminnat ammatillisen jatkokoulutuksen alalla erityisen tarpeelliseksi,
20) on aiheellista kannustaa ammatillisten koulutuskeskusten verkostumista taitotiedon vaihdon helpottamiseksi ja koulutusmoduuleiden luomiseksi eurooppalaisella tasolla,
21) ammatillisen koulutuksen tukemisessa on otettava huomioon rakenteelliset tavoitteet, kuten luomisen voimavarojen ja tuotannon kehittäminen sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joiden audiovisuaaliset tuotantomahdollisuudet ovat vähäisiä ja/tai jotka ovat kooltaan tai kielialueeltaan pieniä, ja/tai itsenäisen tuotantolohkon ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kehittäminen (PK-yritykset),
22) mahdollisuuksien yhdenvertaisuus on Euroopan unionin politiikan perusperiaate, joka on otettava huomioon tämän ohjelman täytäntöönpanemisessa,
23) tähän päätökseen on sisällytetty tämän ohjelman koko keston ajaksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen 2 kohdan mukaiset rahoituspuitteet, ilman että tämä vaikuttaa perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan,
24) läheisyysperiaatetta noudattaen yhteisön toiminnan on tuettava ja täydennettävä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintaa,
25) kaikki tässä ohjelmassa säädetyt toimenpiteet suuntaavat ylikansallisen yhteistyön tavoitteeseen, joka tuo lisärvon jäsenvaltioiden tai ammattikoulutuksen tekijöiden toimiin, edellä mainitun läheisyysperiaatteen kunnioittamiseksi,
26) olisi seurattava ja voimistettava Media-ohjelman avaamista Keski- ja Itä-Euroopan assosioitujen maiden (KIE-maat) osallistumiselle, näiden maiden kanssa tehtyihin tai tehtävien yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti, sekä Kyproksen, Maltan ja ETA-sopimuksen tehneiden EFTA-maiden osallistumiselle lisämäärärahojen pohjalta, samojen sääntöjen mukaan, joita sovelletaan EFTA-maihin, näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti; lisäksi tämä ohjelma olisi avattava yhteistyölle muiden sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka ovat tehneet audiovisuaalista alaa koskevia lausekkeita sisältäviä sopimuksia; tämän osallistumisen tai tämän yhteistyön yksityiskohtaiset säännöt olisi vahvistettava asianomaisten osapuolten välillä asian tullessa ajankohtaiseksi,
27) ohjelmassa säädetyt toiminnat olisi koordinoitava kansainvälisten organisaatioiden, kuten Euroopan neuvoston käyttämien toimintojen kanssa, ja
28) olisi myönnettävä yhteisön tuki etukäteen tehdyn arvioinnin ja jälkikäteen tehtävän seurannan ja arvioinnin pohjalta,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Tällä päätöksellä hyväksytään 1 päivästä tammikuuta 1996 31 päivään joulukuuta 2000 viiden vuoden ajanjaksoksi ammatillinen koulutusohjelma (jäljempänä "ohjelma"). Tämän ohjelman tarkoituksena on jäsenvaltioiden toimenpiteitä tukien ja täydentäen - jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista lukuun ottamatta - ja pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä sekä näiden maiden ja alueiden kulttuurien monimuotoisuudesta, antaa audiovisuaalisen alan ammattilaisille sellaiset pätevyydet, joiden avulla heidän on mahdollista täysin hyödyntää markkinoiden eurooppalaista ulottuvuutta ja uutta teknologiaa.
2 artikla
Edellä 1 artiklassa esitetyssä yhteydessä ohjelman tavoitteet ovat seuraavat:
1) Alan teollisuuden tarpeiden tyydyttäminen ja sen kilpailukyvyn edistäminen parantamalla audiovisuaalisen alan ammattilaisten koulutusta - perus- ja erityisesti jatkokoulutusta - niin, että he saavat ne tiedot ja taidot, jotka ovat tarpeen otettaessa huomioon Euroopan sekä muut markkinat erityisesti seuraavilla aloilla:
- taloudellinen ja kaupallinen hallinto oikeudelliset kysymykset mukaan lukien,
- uuden teknologian käyttö ja kehittäminen lisäarvoltaan huomattavien kaupallisten ja taiteellisten audiovisuaalisten ohjelmien tuottamiseksi täydentäen peruskoulutusta audiovisuaalisella alalla,
- käsikirjoitusten laatimistekniikat.
Tuettaessa yritysten ja hankkeiden kehittämistä (uudet ohjelmat tai audiovisuaalisen perinnön hyödyntäminen) sekä yhteistä yrittäjätoimintaa otetaan tässä tavoitteessa huomioon kansallisten rajojen ylittäminen.
2) Yhteistyön ja taitotiedon vaihdon kehittäminen luomalla verkostoja osapuolten välillä, joita koulutus koskee: koulutuslaitokset, ammatillinen ala ja yritykset sekä kouluttajien koulutuksen kehittäminen.
Edellä johdantokappaleen 1 ja 2 alakohdassa määritettyjen tavoitteiden toteuttamiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisten maiden tai alueiden, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni, erityistarpeisiin sekä riippumattoman eurooppalaisen, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tuotanto- ja jakelualan kehittämiseen (PK-yritykset).
3 artikla
Niiden, jotka saavat yhteisön tukea ja osallistuvat liitteessä määritellyn toiminnan toteuttamiseen, on osallistuttava huomattavassa määrin rahoitukseen (vähintään 50 prosenttia). Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa tämä osuus voi olla alimmillaan 25 prosenttia.
Yhteisön rahoitusosuus määritellään kunkin suunnitellun toimintamuodon kustannusten ja luonteen mukaan.
Viitteellinen rahoitusmäärä tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa tarkoitettuna ajanjaksona on 45 miljoonaa ecua.
Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa.
4 artikla
1. Komissio vastaa ohjelman toteuttamisesta liitteessä esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
Tässä tehtävässä komissiota avustaa komitea, jossa on kaksi edustajaa kustakin jäsvenvaltiosta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.
2. Komission edustaja tekee komitealle lausuntoa varten ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat
- järjestelyitä liitteessä määriteltyjen toimintojen toteuttamiseksi,
- ehdotuspyyntöjen sisältöä, hankkeiden hyväksymis- ja valintaperusteiden ja -menettelyjen määrittelyä sekä väliportaan organisaatioiden lopullista valintaa,
- ohjelman vuosittaista taloudellista sisäistä painotusta koskevia kysymyksiä,
- järjestelyjä toimintojen seuraamiseksi ja arvioimiseksi.
Lisäksi komission edustaja antaa komitealle lausuntoa varten tutkittavaksi kaikki yhteisön määrärähat, jotka ylittävät 200 000 ecua vuotta kohti; komitea voi tarkistaa rajaa saatujen kokemusten perusteella.
3. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa
- komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella kuukaudella,
- neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa.
4. Komissio voi kuulla komiteaa missä tahansa muussa tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevassa asiassa.
Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.
Komission ottaa, niin suurelta osin kuin mahdollista, huomioon komitean lausunnon. Se ilmoittaa komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.
Komission edustaja ilmoittaa komitealle hyvissä ajoin ja säännöllisesti tämän ohjelman puitteissa myönnetystä rahoitustuesta (määrät, kesto, painotus, tuen saajat).
5 artikla
Tähän ohjelmaan voivat osallistua assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) näiden maiden kanssa tehtyjen tai tehtävien assosiointisopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
Kypros, Malta ja ETA-sopimuksen osapuolina olevat EFTA-valtiot voivat osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen pohjalta EFTA-maihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen.
Ohjelma tarjoaa myös mahdollisuuden yhteistyöhön sellaisten muiden kolmansien maiden kanssa, jotka ovat tehneet audiovisuaalista alaa koskevia lausekkeita sisältäviä yhteistyösopimuksia.
Tällaista osallistumista tai yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan aikanaan niiden osapuolten kesken, joita asia koskee.
6 artikla
1. Komissio takaa, että päätöksessä tarkoitetusta toiminnasta suoritetaan ennakkoarvionti, seuranta ja jälkiarviointi.
2. Valitut tuensaajat antavat vuosittain komissiolle kertomuksen.
3. Hankkeiden toteuttamisen päätteeksi komissio arvioi hankkeiden toteutustapaa sekä niiden toteutuksen vaikutusta selvittääkseen, onko alun perin asetetut tavoitteet saavutettu.
4. Kahden vuoden ja kuuden kuukauden kuluttua ohjelman täytäntöönpanosta ja kuuden kuukauden kuluessa tämän ajanjakson päättymisestä komissio, pantuaan asian vireille komiteassa 4 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle saavutetuista tuloksista arviointikertomuksen, johon on tarvittaessa liitetty kaikki ohjelman tarkistamiseksi suoritettavat toimenpiteet.
Tässä kertomuksessa erityisesti selvitetään yhteisön myöntämän tuen avulla aikaansaatu lisäarvo ja sosioekonominen vaikutus.
5. Ohjelman toteuttamisen päätteeksi komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen ohjelman toteuttamisesta ja tuloksista.
Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1995.