Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1786/2002/EF
af 23. september 2002
om vedtagelse af et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2003-2008)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(2),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(3),
efter proceduren i traktatens artikel 251(4) på grundlag af Forligsudvalgets fælles udkast af 15. maj 2002, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Fællesskabet har forpligtet sig til at arbejde for at fremme og forbedre sundheden, forebygge sygdomme og modvirke potentielle sundhedsrisici med henblik på at nedbringe unødvendig høj sygelighed og for tidlig død og aktivitetshæmmende invaliditet. Med henblik på at bidrage til de europæiske borgeres sundhed skal Fællesskabet på grundlag af en koordineret og sammenhængende indsats varetage borgernes interesser i spørgsmål om sundhedsrisici og søge at tilfredsstille deres forventninger om et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. Dette kræver stor synlighed og gennemsigtighed i alle Fællesskabets sundhedsrelaterede aktiviteter, og det er nødvendigt, at alle berørte parter får passende lejlighed til at blive hørt og til at engagere sig, således at viden og oplysninger sikres større udbredelse, og de enkelte borgere dermed får bedre mulighed for at deltage i beslutningsprocessen i spørgsmål af betydning for deres helbred. Der bør i den forbindelse lægges vægt på Fællesskabets befolknings ret til at modtage enkle, klare og videnskabeligt korrekte oplysninger om foranstaltninger til beskyttelse af sundheden og forebyggelse af sygdomme med henblik på at forbedre livskvaliteten.
(2) Sundhed er et prioriteret område, og der bør sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter. I henhold til traktatens artikel 152 skal Fællesskabet spille en aktiv rolle inden for denne sektor ved at træffe foranstaltninger, som ikke kan træffes af medlemsstaterne enkeltvis, jf. subsidiaritetsprincippet.
(3) Som led i indsatsen inden for folkesundhed, der er nærmere defineret i Kommissionens meddelelse af 24. november 1993 om rammerne for en indsats til fremme af folkesundheden, er der blevet vedtaget otte handlingsprogrammer:
- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 645/96/EF af 29. marts 1996 om et fællesskabshandlingsprogram for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000)(5)
- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 646/96/EF af 29. marts 1996 om en handlingsplan for kræftbekæmpelse som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000)(6)
- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 647/96/EF af 29. marts 1996 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende forebyggelse af aids og visse andre smitsomme sygdomme som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000)(7)
- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 102/97/EF af 16. december 1996 om et EF-handlingsprogram vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug som led i indsatsen inden for folkesundhed (1996-2000)(8)
- Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 1400/97/EF af 30. juni 1997 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende sundhedsovervågning som led i indsatsen inden for folkesundhed (1997-2001)(9)
- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 372/1999/EF af 8. februar 1999 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende forebyggelse af personskader som led i indsatsen inden for folkesundhed (1999-2003)(10)
- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1295/1999/EF af 29. april 1999 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende sjældne sygdomme som led i indsatsen inden for folkesundhed (1999-2003)(11), og
- Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1296/1999/EF af 29. april 1999 om vedtagelse af et EF-handlingsprogram vedrørende forureningsrelaterede sygdomme som led i indsatsen inden for folkesundhed (1999-2001)(12).
Vedtaget er desuden Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF af 24. september 1998 om oprettelse af et net til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i Fællesskabet(13). I henhold til denne beslutning vedtog Kommissionen den 22. december 1999 beslutning nr. 2000/57/EF om systemet for tidlig varsling og reaktion med henblik på forebyggelse af og kontrol med overførbare sygdomme(14).
(4) Af andre arbejder som led i indsatsen inden for folkesundhed kan nævnes Rådets henstilling 1998/463/EF af 29. juni 1998 om blod- og plasmadonorers egnethed og screening af donorblod i Det Europæiske Fællesskab(15) og Rådets henstilling 1999/519/EF af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter 0 Hz-300 GHz(16).
(5) Rammerne for indsatsen til fremme af folkesundheden blev revideret i Kommissionens meddelelse af 15. april 1998 om udviklingen i folkesundhedspolitikken i Det Europæiske Fællesskab, hvoraf det fremgik, at der er behov for en ny sundhedsstrategi og et nyt sundhedsprogram på baggrund af de nye bestemmelser i traktaten, de nye udfordringer og de hidtidige erfaringer.
(6) Kommissionens meddelelse af 15. april 1998 blev positivt modtaget af Rådet i dets konklusioner af 26. november 1998 om den fremtidige ramme for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed(17) og i dets resolution af 8. juni 1999(18), af Det Økonomiske og Sociale Udvalg i dets udtalelse af 9. september 1998(19), af Regionsudvalget i dets udtalelse af 19. november 1998(20) og af Europa-Parlamentet i dets beslutning A4-0082/99 af 12. marts 1999(21), og de nævnte institutioner støttede Kommissionens synspunkt, hvorefter indsatsen på fællesskabsplan bør fastlægges i et overordnet program for en periode af fem år og omfatte tre generelle mål, nemlig bedre information med henblik på udbyggelse af folkesundheden, hurtig reaktion på sundhedsrisici og håndtering af sundhedsdeterminanter på grundlag af sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, støttet af aktioner på tværs af sektorerne samt under anvendelse af alle de passende instrumenter, som traktaten giver mulighed for.
(7) Rådet fandt i sin resolution af 29. juni 2000 om fortsættelsen af Evora-konferencen om sundhedsdeterminanter, at de stadig større forskelle for så vidt angår sundhedsstatus og sundhedsresultater mellem og inden for medlemsstaterne kræver nye og koordinerede bestræbelser på nationalt plan og på fællesskabsplan, noterede sig med tilfredshed Kommissionens tilsagn om at forelægge forslag til et nyt folkesundhedsprogram, som vil komme til at indeholde specifikke foranstaltninger, der tager sigte på at påvirke sundhedsdeterminanter ved hjælp af en sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende indsats på grundlag af en politik, der går på tværs af sektorerne, og var enig med Kommissionen i, at der er behov for at tilvejebringe det nødvendige vidensgrundlag herfor, og at der derfor bør etableres et virkningsfuldt sundhedsovervågningssystem; understregede betydningen af Fællesskabets nye folkesundhedsstrategi, der bygger på aktiviteter vedrørende specifikke determinanter, som er taget fra de eksisterende programmer, navnlig for så vidt angår tobak, ernæring og alkohol; understregede, at det er vigtigt ikke blot at sikre kontinuitet i forhold til eksisterende foranstaltninger, men også at bringe arbejdet med disse spørgsmål videre på en helt igennem sammenhængende og systematisk måde.
(8) Rådet konkluderede den 18. november 1999 med hensyn til bekæmpelse af tobaksforbruget, at der er behov for at udvikle en samlet strategi, og det opfordrede Kommissionen til at undersøge muligheden for at styrke samarbejdet mellem sundhedsområdet og andre områder med henblik på at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau på disse områder.
(9) Den 18. november 1999 vedtog Rådet (sundhed) i Bruxelles enstemmigt en resolution om fremme af mental sundhed.
(10) De fem vigtigste sygdomsgrupper (målt i disability-adjusted life years) er i henhold til WHO's verdenssundhedsrapport for 2000: 1) neuropsykologiske forstyrrelser, 2) hjerte-kar-sygdomme, 3) maligne neoplasmer, 4) uforsætlige læsioner og 5) luftvejssygdomme. Infektionssygdomme som f.eks. hiv/aids og resistens mod antimikrobielle stoffer er også ved at udvikle sig til en trussel mod hele den europæiske befolkningssundhed. En af de vigtige opgaver i programmet vil være bedre at identificere de vigtigste sygdomsgrupper i Fællesskabet, herunder navnlig de vigtigste sundhedsdeterminanter.
(11) Programmet bør bidrage til udveksling af oplysninger om kvalitetsstandarder, der er fastlagt inden for folkesundhed
(12) Det er nødvendigt at indsamle, bearbejde og analysere data på fællesskabsplan for at muliggøre en effektiv overvågning af folkesundheden på fællesskabsplan, og for at man kan få objektive, pålidelige, kompatible og sammenlignelige oplysninger, som kan udveksles og gøre det muligt for Kommissionen og medlemsstaterne at forbedre informationen til offentligheden og fastlægge passende strategier, politikker og aktioner for at opnå et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. Af hensyn til programmets fuldstændighed bør der også tages hensyn til data fra den private sektor. Alle relevante statistikker bør analyseres og opdeles efter køn.
(13) Fællesskabet og medlemsstaterne råder over visse midler og mekanismer, hvad angår information om og overvågning af folkesundheden; det er følgelig nødvendigt at sikre en høj grad af koordinering mellem de foranstaltninger og initiativer, som Fællesskabet og medlemsstaterne iværksætter til gennemførelse af programmet, at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og at øge effektiviteten i de nuværende og kommende netværk inden for folkesundheden.
(14) Det er væsentligt, at Kommissionen sikrer, at foranstaltningerne og aktionerne under programmet bliver effektive og sammenhængende både på mikro- og makroniveau, og at samarbejdet mellem medlemsstaterne fremmes. Ethvert strukturarrangement, der oprettes under Kommissionen med henblik herpå, skal have til opgave at indsamle, overvåge og vurdere data og udvikle overvågningsmetoder og et grundlag for hurtige og koordinerede svar på sundhedstrusler. Sådanne strukturarrangementer vil bestå af en styrket central ressource og i høj grad inddrage de relevante institutioner, som medlemsstaterne har udpeget.
(15) Der er navnlig behov for, at der på grundlag af kompetent og relevant ekspertise på sundhedsoplysningsområdet sikres passende bæredygtig koordination af aktiviteterne i forbindelse med følgende: afgrænsningen af informationsbehovet, udviklingen af indikatorer, indsamling af data og information, spørgsmål vedrørende sammenlignelighed, udveksling af data og information med og mellem medlemsstaterne, fortsat udvikling af databaser, analyser og videre udbredelse af information. En sådan koordination bør også sikres for så vidt angår hurtig reaktion på sundhedstrusler, af aktiviteter i forbindelse med epidemiologisk overvågning, udvikling af overvågningsmetoder, udveksling af oplysninger om retningslinjer og forebyggelse og kontrolaktioner, -mekanismer og -procedurer.
(16) Det er væsentligt, at Kommissionen gennem egnede strukturarrangementer sikrer, at foranstaltningerne og aktionerne under programmet bliver effektive og sammenhængende, og at samarbejdet mellem medlemsstaterne fremmes. For at sådanne strukturarrangementer skal kunne fungere harmonisk og effektivt, er det nødvendigt, at der etableres et vedvarende samarbejde med medlemsstaternes sundhedsmyndigheder, samtidig med at medlemsstaternes ansvar respekteres.
(17) Kommissionen bør om nødvendigt fremsætte yderligere forslag om den type strukturarrangementer, som er nødvendig for gennemførelsen af folkesundhedsstrategien, navnlig for så vidt angår sundhedsovervågning og hurtig reaktion på sundhedsrisici.
(18) Det overordnede sigte med folkesundhedsprogrammet er at bidrage til et højt niveau inden for fysisk og psykisk sundhed og velvære samt større lighed i sundhedsspørgsmål i hele Fællesskabet med udgangspunkt i en indsats for at forbedre folkesundheden, forebygge sygdomme og forstyrrelser hos mennesker samt imødegå forhold, der kan indebære risiko for menneskers sundhed, med henblik på at bekæmpe sygelighed og for tidlig død, samtidig med at der tages hensyn til køn og alder. Indsatsen bør for at nå dette mål bygge på nødvendigheden af at øge den forventede levetid uden invaliditet eller sygdom, fremme livskvalitet og nedbringe de økonomiske og sociale omkostninger ved dårligt helbred til et minimum og derigennem reducere helbredsmæssige uligheder under hensyn til den regionale fremgangsmåde i sundhedsspørgsmål. Der bør ske en prioritering af sundhedsfremmende aktioner, som tager sigte på de vigtigste sygdomsgrupper. Programmet bør støtte udviklingen af en integreret tværsektoriel sundhedsstrategi med henblik på at sikre, at Fællesskabets politikker og aktiviteter bidrager til at beskytte og fremme sundheden.
(19) For at dette kan nås, bør programmet tage hensyn til betydningen af undervisning, uddannelse og netværkssamarbejde.
(20) I traktaten kræves det, at der sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter. Der skal etableres en stærk forbindelse mellem alle fællesskabspolitikker, der har indvirkning på sundheden, og Fællesskabets indsats inden for folkesundhed. Inden for folkesundhedsprogrammet vil en af hovedopgaverne være at udvikle kriterier og metoder for evaluering af politikforslag og gennemførelsen af disse. Det bør i forbindelse med udviklingen af programmets foranstaltninger og fælles strategier og aktioner med andre relevante fællesskabsprogrammer og -aktioner sikres, at disse andre fællesskabspolitikker og -aktioner indarbejder sundhedsaspektet, og at de bygger på en politik, der går på tværs af sektorerne.
(21) At virkeliggøre såvel det samlede mål som programmets generelle mål kræver, at medlemsstaterne finder sammen i et effektivt samarbejde og engagerer sig uforbeholdent i gennemførelsen af Fællesskabets aktioner, samt at institutioner, instanser, organisationer og organer på sundhedsområdet og offentligheden som helhed involveres. For at sikre bæredygtighed og en effektiv anvendelse af Fællesskabets eksisterende investeringer og kapacitet bør de etablerede netværk inden for Fællesskabet og på nationalt plan anvendes til at samle ekspertise og erfaring fra medlemsstaterne vedrørende effektive metoder til gennemførelse af foranstaltninger til fremme af sundheden og forebyggelse af sygdomme og af kvalitetskriterier. Der bør navnlig etableres en dialog med alle nøglepartnere, som arbejder på at forbedre folkesundheden, og deres ekspertise inddrages i en effektiv og gennemskuelig fællesskabsvidenbase. Der bør gennem passende mekanismer som f.eks. sundhedsfora samarbejdes med organer og ikke-statslige organisationer, som er aktive på sundhedsområdet.
(22) I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 5, handler Fællesskabet på de områder, der som folkesundhedsområdet ikke hører ind under dets enekompetence, kun hvis og i det omfang dets mål, på grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger, bedre kan virkeliggøres på fællesskabsplan. Programmets mål kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne som følge af mangelen på fuldstændig kontrol på nationalt plan over de faktorer, som påvirker sundhedstilstanden, og på grund af disse faktorers kompleksitet og tværnationale karakter, og derfor bør programmet støtte og supplere medlemsstaternes aktioner og foranstaltninger. Programmet kan sikre en betydelig forøgelse af værdien af de sundhedsfremmende foranstaltninger og af sundhedssystemerne inden for Fællesskabet gennem støtte til strukturer og programmer, som forbedrer kapaciteten hos enkeltpersoner, institutioner, foreninger, organisationer og organer inden for sundhedsområdet ved at lette udvekslingen af erfaringer og oplysninger om de bedste fremgangsmåder og ved at skabe grundlag for en fælles analyse af de faktorer, der påvirker folkesundheden. Programmet kan også give merværdi i tilfælde af trusler mod folkesundheden af tværnational karakter som f.eks. smitsomme sygdomme eller forurening af miljø eller fødevarer, for så vidt som disse trusler giver anledning til fælles strategier og aktioner. Med gennemførelsen af dette program vil Fællesskabet kunne tage et skridt i retning af at opfylde sine traktatfæstede forpligtelser på folkesundhedsområdet, samtidig med at det fuldt ud respekterer, at medlemsstaterne selv har ansvaret for at tilrettelægge og tilbyde sundhedstjenester og -pleje. Denne afgørelse er ikke mere vidtrækkende end nødvendigt i forhold til de definerede mål.
(23) Programforanstaltningerne tjener til støtte for Fællesskabets sundhedsstrategi, men derudover frembyder de yderligere fordele ved at opfylde en række behov, der følger af de vilkår og strukturer, som Fællesskabets indsats på andre områder har ført med sig, ved at beskæftige sig med den nyeste udvikling, nye risici og nye problemer og derved sætte Fællesskabet i stand til at yde sine borgere en bedre beskyttelse, ved at kompilere aktiviteter, som er blevet gennemført i relativ isolation og med begrænset virkning på nationalt plan, og supplere disse, således at resultaterne får en positiv betydning for Fællesskabets borgere, og ved at bidrage til en styrkelse af solidariteten og samhørigheden inden for Fællesskabet. Den nye strategi på sundhedsområdet og programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed bør give mulighed for, at Fællesskabets sundhedspolitik i højere grad tilgodeser borgernes interesser.
(24) For at sikre aktionerne en fuld effektiv virkning med hensyn til brede sundhedsspørgsmål og -risici i samarbejde med andre fællesskabspolitikker og -aktiviteter bør der i programmerne gives mulighed for, at der kan gennemføres fælles aktioner med beslægtede fællesskabsprogrammer og -aktioner, idet overlapning dog må undgås. En proaktiv anvendelse af andre fællesskabspolitikker, såsom strukturfondene og socialpolitikken, kunne påvirke sundhedsdeterminanterne positivt.
(25) For at gennemførelsen af foranstaltningerne og aktionerne kan blive effektiv, og for at den tilstræbte effekt af programmet på folkesundhedsområdet kan opnås, er det nødvendigt, at de indsamlede data er sammenlignelige. Det vil også være værdifuldt, hvis systemerne og nettene for udveksling af oplysninger og data med henblik på udvikling af folkesundheden er kompatible og interoperable, og der bør tages yderligere skridt til opfyldelse af disse mål. Det er af væsentlig betydning, at udvekslingen af oplysninger finder sted på grundlag af sammenlignelige og kompatible data.
(26) Generelt må der i programmets aktiviteter og aktioner tages højde for udviklingen af ny teknologi og anvendelsen af informationsteknologi, og der må især ske en nær samordning med de planer, som fastlægges og gennemføres på folkesundhedsområdet under det integrerede handlingsprogram for et elektronisk Europa (e-Europa) og andre relevante programmer, idet overlapning må undgås, og det især tilstræbes at sikre lige adgang til sundhedsoplysninger.
(27) Det Europæiske Råd i Feira i juni 2000 støttede handlingsplanen "e-Europa 2002 - Et informationssamfund for alle", hvori medlemsstaterne under Health Online opfordres til at udvikle en infrastruktur med brugervenlige, validerede og interoperable systemer til sundhedsundervisning, sygdomsforebyggelse og lægebehandling. Det er vigtigt, at den nye informationsteknologi udnyttes til at gøre sundhedsinformationen så tilgængelig som muligt for borgerne.
(28) Ved gennemførelsen af programmet bør der gøres fuldt ud brug af de relevante resultater fra de EF-forskningsprogrammer, hvis midler anvendes til at støtte forskning på områder, der er omfattet af programmet.
(29) Der bør tages hensyn til de erfaringer, der er opnået fra forskellige chartre på folkesundhedsområdet.
(30) Under gennemførelsen af fællesskabsprogrammet må der ske overholdelse af alle relevante retsforskrifter vedrørende beskyttelse af personoplysninger, og der må indføres systemer, som sikrer fortroligheden og sikkerheden af disse oplysninger.
(31) Programmet bør have en varighed på seks år, således at der er tilstrækkelig tid til at gennemføre foranstaltninger og virkeliggøre målene.
(32) Det er vigtigt, at Kommissionen sikrer, at programmet gennemføres i nært samarbejde med medlemsstaterne. Med henblik på programmets gennemførelse er det ønskeligt at indhente oplysninger og råd fra forskere og eksperter af internationalt format.
(33) Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der gennemføres under programmet, og dem, der planlægges eller gennemføres under andre politikker eller aktiviteter, navnlig i betragtning af kravet om, at der ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter skal sikres et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed.
(34) Der imødeses et nært samarbejde med og høring af fællesskabsinstanser, som er ansvarlige for risikovurdering, overvågning og forskning inden for fødevare- og fodersikkerhed, miljøbeskyttelse og produktsikkerhed.
(35) Denne afgørelse fastlægger den finansieringsramme for programmets samlede varighed, som udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren(22). Finansieringsrammen bør være i overensstemmelse med programmets behov og mål.
(36) Finansiering via andre fællesskabspolitikker, som er øremærket til fælles aktioner under programmet, supplerer den finansielle ramme, der er fastsat for programmet.
(37) Det er af afgørende betydning, at der er tilstrækkelig fleksibilitet, således at ressourcerne kan omfordeles og aktiviteterne tilpasses, samtidig med at der tages hensyn til nødvendigheden af gennemsigtighed samt kriterierne for udvælgelse af prioriterede opgaver og for opstilling af prioriteringsrækkefølgen alt efter risikoens størrelse eller forventningerne med hensyn til effekten, resultaterne af evalueringen, offentlighedens interesse, eksistensen af interventionsmetoder eller mulighed for at udvikle sådanne, subsidiaritet, merværdi og indvirkning på andre sektorer. Det er imidlertid nødvendigt at opretholde en balance mellem programmets tre mål og sørge for, at bevillingerne fordeles på en rimelig måde mellem dem.
(38) Praktiske foranstaltninger har en afgørende betydning for opfyldelsen af programmets mål. Derfor bør der ved programmets gennemførelse og fordelingen af ressourcerne lægges særlig vægt på betydningen af de praktiske foranstaltninger.
(39) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(23).
(40) Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS-aftalen) indeholder bestemmelser om et udvidet samarbejde på folkesundhedsområdet mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, der deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EFTA/EØS-lande), på den anden side. Også de associerede lande i Central- og Østeuropa bør kunne deltage i dette program på de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i tillægsprotokollerne til disse aftaler og i de respektive associeringsrådsafgørelser. Det samme gælder Cypern på grundlag af supplerende bevillinger efter procedurer, der skal aftales med dette land, samt Malta og Tyrkiet på grundlag af supplerende bevillinger i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.
(41) Ansøgerlandene bør inddrages aktivt i udarbejdelsen og gennemførelsen af programmet, og det bør overvejes at fastlægge en strategisk politik for sundhedsområdet i disse lande, især med henblik på deres specifikke problemer.
(42) Ved nye medlemsstaters tiltrædelse skal Kommissionen aflægge rapport om disse tiltrædelsers konsekvenser for programmet.
(43) Der bør etableres et samarbejde i folkesundhedsspørgsmål med tredjelande og med de relevante internationale organisationer, såsom WHO, Europarådet og OECD, ikke blot vedrørende indsamling og analyse af data (herunder indikatorer), men også vedrørende tværfaglige sundhedsfremmende foranstaltninger for at sikre udgiftseffektivitet, undgå overlapning af aktiviteter og programmer og styrke synergi og interaktion under særlig hensyntagen til de specifikke samarbejdsarrangementer såsom samarbejdet mellem WHO og Kommissionen.
(44) For at øge programmets værdi og dets virkning bør der regelmæssigt foretages kontrol og evaluering, herunder uafhængig ekstern evaluering, af de gennemførte foranstaltninger. Det bør være muligt at tilpasse eller ændre programmet på baggrund af disse evalueringer og i forhold til den udvikling, der måtte ske inden for rammerne af Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet og dermed forbundne områder. Europa-Parlamentet vil blive underrettet om den årlige arbejdsplan, som udarbejdes af Kommissionen.
(45) Programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed er baseret på aktiviteterne og de otte programmer under de tidligere udstukne rammer samt på arbejdet i nettet til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i Fællesskabet og viderefører alle målsætninger og foranstaltninger i disse aktioner i form af en global og integreret sundhedsstrategi. Afgørelserne om disse otte programmer er dækket af det nye program og bør derfor ophæves med virkning fra den 31. december 2002 -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Fastlæggelse af programmet
1. Ved denne afgørelse fastlægges et program for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed, herefter benævnt "programmet".
2. Programmet gennemføres i perioden 1. januar 2003 - 31. december 2008.
Artikel 2
Overordnet sigte og generelle mål
1. Programmet, som skal supplere de nationale politikker, tager sigte på at beskytte menneskers sundhed og forbedre folkesundheden.
2. Programmets generelle mål er:
a) en højnelse af oplysnings- og vidensniveauet med henblik på at udbygge folkesundheden
b) en forbedring af mulighederne for at reagere hurtigt og med en koordineret indsats på sundhedsrisici
c) sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse ved at tage fat på sundhedsdeterminanter i forbindelse med alle politikker og aktiviteter.
3. Programmet skal derved bidrage til:
a) sikring af et højt sundhedsbeskyttelsesniveau hos mennesker ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter ved fremme af en integreret sundhedsstrategi på tværs af sektorer
b) at løse problemer med helbredsmæssige uligheder
c) tilskyndelse til samarbejde mellem medlemsstaterne på de områder, der er omfattet af traktatens artikel 152.
Artikel 3
Fællesskabsaktioner og -aktiviteter
1. Forfølgelse af programmets generelle mål, jf. artikel 2, skal ske ved hjælp af de aktioner, der er anført i bilaget.
2. Disse aktioner gennemføres i tæt samarbejde med medlemsstaterne ved hjælp af støtte til tværgående aktiviteter, som kan anvendes til iværksættelse af alle eller en del af aktionerne, og som, hvis det er nødvendigt, kan kombineres. De nævnte aktiviteter er følgende:
a) Aktiviteter i forbindelse med overvågning og hurtige reaktionssystemer
i) netaktiviteter ved hjælp af strukturer, der fastlægges af medlemsstaterne, og andre aktiviteter af interesse for Fællesskabet med henblik på at overvåge folkesundheden og stille nationale oplysninger og data på fællesskabsniveau til rådighed for at støtte programmets mål
ii) aktiviteter med henblik på at imødegå sundhedsrisici, herunder større sygdomme, og reagere på uforudsete begivenheder, muliggøre undersøgelser og koordinere reaktionerne
iii) forberedelse, oprettelse og drift af passende strukturarrangementer til koordinering og integration af net vedrørende sundhedsovervågning og hurtig reaktion på sundhedsrisici
iv) udvikling af hensigtsmæssige forbindelser mellem de aktioner, der henhører under systemerne for henholdsvis sundhedsovervågning og hurtig reaktion på risici.
b) Aktiviteter vedrørende sundhedsdeterminanter
Tilrettelæggelse og gennemførelse af sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter på tværs af alle fællesskabspolitikker, som eventuelt omfatter deltagelse af ikke-statslige organisationer, innovative projekter eller pilotprojekter og netværk mellem nationale institutioner og aktiviteter.
c) Aktiviteter i forbindelse med lovgivning
i) forberedende arbejde med henblik på fællesskabsretsakter på folkesundhedsområdet
ii) vurdering af fællesskabslovgivningens virkninger for sundheden
iii) koordinering af Fællesskabets og medlemsstaternes holdning i fora, hvor sundhedsrelaterede spørgsmål drøftes
d) Aktiviteter i forbindelse med konsultation, viden og oplysning
i) udarbejdelse og formidling til kompetente myndigheder i medlemsstaterne, til fagfolk i sundhedsvæsenet og andre sektorer, samt i givet fald til andre parter og den brede offentlighed af oplysninger og viden om sundhed, herunder statistikker, rapporter, undersøgelser, analyser, samt rådgivning angående spørgsmål af interesse for såvel Fællesskabet som medlemsstaterne
ii) oplysning og konsultation om sundhed og sundhedsrelaterede spørgsmål på fællesskabsplan med deltagelse af alle interesserede parter såsom patientorganisationer, fagfolk i sundhedsvæsenet, udbydere af sundhedsydelser, fagforeninger, arbejdsmarkedets parter og ngo'er på folkesundhedsområdet
iii) udveksling af erfaringer og oplysninger om sundhedsrelaterede spørgsmål mellem Fællesskabet og myndigheder og ansvarlige organisationer i medlemsstaterne
iv) fremme af almen uddannelse og erhvervsuddannelse inden for folkesundhed, som er af relevans for programmets mål
v) udvikling og vedligeholdelse af net til udveksling af oplysninger om god praksis på folkesundhedsområdet og sundhedspolitikkernes effektivitet
vi) opnåelse af videnskabelig information og råd fra videnskabsmænd og eksperter på højt plan
vii) støtte til og fremme af Fællesskabets og medlemsstaternes aktiviteter med hensyn til god praksis og forsvarlige retningslinjer for folkesundhedsområdet baseret på videnskabelige data.
e) Fremme af samordningen på europæisk plan af ikke-statslige organisationer, som udvikler aktiviteter, der er defineret som prioriterede i henhold til programmet. De kan arbejde enten enkeltvis eller i form af flere koordinerede sammenslutninger.
Artikel 4
Fælles strategier og aktioner
For at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter kan programmets mål gennemføres som fælles strategier og fælles aktioner ved at skabe forbindelser mellem på den ene side relevante fællesskabsprogrammer og -aktioner, navnlig inden for forbrugerbeskyttelse, social sikring, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, beskæftigelse, forskning og teknologisk udvikling, det indre marked, informationssamfundet og informationsteknologi, statistik, landbrug, uddannelse, transport, industri og miljø, og på den anden side aktioner, som gennemføres af Det Fælles Forskningscenter og andre relevante fællesskabsorganer, hvormed samarbejdet skal udbygges.
Artikel 5
Gennemførelse af programmet
1. Kommissionen varetager i nært samarbejde med medlemsstaterne gennemførelsen af de aktioner, som er omhandlet i programmet, i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 9, og idet den sikrer programmets harmoniske og afbalancerede forløb.
2. Med henblik på at lette gennemførelsen sikrer Kommissionen gennem passende strukturarrangementer, som binder medlemsstaterne tæt sammen, koordineringen og integrationen af net vedrørende sundhedsovervågning og hurtig reaktion på sundhedsrisici.
3. Kommissionen og medlemsstaterne drager omsorg for, at det på deres respektive kompetenceområder sikres, at programmet afvikles effektivt, og at der skabes passende mekanismer på fællesskabsplan og på medlemsstatsplan, således at programmålene kan virkeliggøres. De sørger for, at der i passende omfang oplyses om de aktioner, som modtager støtte i medfør af programmet, samt at aktioner, som forudsætter gennemførelse via lokale eller regionale myndigheder eller ikke-statslige organisationer, sikres den bredest mulige deltagelse.
4. Kommissionen vil i nært samarbejde med medlemsstaterne fortsætte med at undersøge sammenligneligheden af data og information og, hvor det er muligt, kompatibiliteten og interoperabiliteten af systemer og net til udveksling af data og information om sundhed.
5. Under gennemførelsen af programmet sikrer Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne, at alle relevante retsforskrifter vedrørende beskyttelse af personoplysninger overholdes, og at der indføres systemer, som sikrer fortroligheden og sikkerheden af disse oplysninger, hvor det er hensigtsmæssigt.
6. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer i nært samarbejde overgangen mellem de aktioner, der gennemføres som led i de folkesundhedsprogrammer, der er vedtaget ved de afgørelser, der henvises til i artikel 13, og som bidrager til de prioriteter, der er fastlagt i programmet, og dem, der gennemføres under programmet.
Artikel 6
Sammenhæng og komplementaritet
Kommissionen er ansvarlig for, at der er sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, som gennemføres under programmet, og dem, der gennemføres i henhold til andre fællesskabspolitikker og -aktiviteter, herunder de politikker, der er omhandlet i artikel 4. Kommissionen udvælger navnlig de forslag, som er særlig relevante i forhold til programmålene og-aktionerne, og underretter det i artikel 9 omhandlede udvalg om, hvorledes der tages hensyn til sundhedsrelaterede spørgsmål i disse forslag og om de virkninger, de forventes at have for sundheden.
Artikel 7
Finansiering
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af dette program fastsættes for den i artikel 1 anførte periode til 312 mio. EUR.
Udgifter til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med strukturarrangementerne i artikel 3, stk. 2, litra a), nr. iii), og aktiviteter i forbindelse hermed afholdes inden for programmets samlede budget.
2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af det finansielle overslag.
Artikel 8
Gennemførelsesbestemmelser
1. Der vedtages følgende nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse for så vidt angår de emneområder, der er nævnt nedenfor, efter forvaltningsproceduren i artikel 9, stk. 2:
a) det årlige arbejdsprogram for iværksættelse af programmet med fastsættelse af de prioriteter og aktioner, der skal gennemføres, herunder tildeling af ressourcer
b) de nærmere bestemmelser, kriterier og procedurer for udvælgelse og finansiering af programmets aktioner
c) gennemførelsesbestemmelserne for de fælles strategier og aktioner som omhandlet i artikel 4
d) de nærmere bestemmelser for evaluering af programmet som omhandlet i artikel 12
e) de nærmere bestemmelser for forberedelse af strukturarrangementer med henblik på koordinering af sundhedsovervågningen og hurtig reaktion på sundhedsrisici
f) arrangementer vedrørende fremsendelse, udveksling og formidling af information samt vedrørende hurtig reaktion på sundhedsrisici i henhold til programmet med forbehold af de gennemførelsesforanstaltninger, der træffes i henhold til afgørelse 2119/98/EF.
2. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages, for så vidt angår alle andre aspekter, efter rådgivningsproceduren i artikel 9, stk. 3.
Artikel 9
Udvalg
1. Kommissionen bistås af et udvalg.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
4. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 10
Deltagelse af EFTA/EØS-landene, de associerede lande i Central- og Østeuropa, Cypern, Malta og Tyrkiet
Programmet er åbent for deltagelse af:
a) EFTA/EØS-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen
b) de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne, i tillægsprotokollerne til disse aftaler og i de respektive associeringsrådsafgørelser
c) Cypern, hvis deltagelse finansieres gennem supplerende bevillinger efter procedurer, der aftales med dette land
d) Malta og Tyrkiet, hvis deltagelse finansieres gennem supplerende bevillinger i overensstemmelse med traktatens bestemmelser.
Artikel 11
Internationalt samarbejde
I forbindelse med gennemførelsen af programmet tilskyndes der til samarbejde med tredjelande og med internationale organisationer med kompetence på folkesundhedsområdet, navnlig Verdenssundhedsorganisationen (WHO), Europarådet og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), samt med organisationer, som kan få indvirkning på folkesundheden, såsom Verdenshandelsorganisationen (WTO) og FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) efter proceduren i artikel 9, stk. 3.
Artikel 12
Overvågning, evaluering og resultatformidling
1. Kommissionen, der eventuelt bistås af eksperter, fører i nært samarbejde med medlemsstaterne regelmæssigt tilsyn med gennemførelsen af programmets aktioner sammenholdt med målene. Den forelægger årligt udvalget rapporter herom. Den tilsender Europa-Parlamentet og Rådet en kopi af sine hovedkonklusioner.
2. Medlemsstaterne sender på anmodning af Kommissionen oplysninger om gennemførelsen og virkningen af dette program.
3. Inden udgangen af programmets fjerde år lader Kommissionen uafhængige kvalificerede eksperter foretage en ekstern evaluering af gennemførelsen og resultaterne i programmets første tre år. Den skal også evaluere, hvilken virkning der er opnået for sundheden, og om midlerne er brugt effektivt, og om der er sammenhæng og komplementaritet med andre relevante programmer, aktioner og initiativer, der gennemføres i henhold til andre fællesskabspolitikker og -aktiviteter. Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget konklusionerne af evalueringen og sine bemærkninger hertil. Kommissionen forelægger desuden disse institutioner og organer en endelig rapport over gennemførelsen af programmet inden udgangen af det år, som følger umiddelbart efter afslutningen af programmet.
4. Kommissionen gør resultaterne af de gennemførte aktioner og evalueringsrapporterne offentligt tilgængelige.
Artikel 13
Ophævelse
Følgende afgørelser ophæves med virkning fra den 31. december 2002:
Afgørelse nr. 645/96/EF, nr. 646/96/EF, nr. 647/96/EF, nr. 102/97/EF, nr. 1400/97/EF, nr. 372/1999/EF, nr. 1295/1999/EF og nr. 1296/1999/EF.
Artikel 14
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. september 2002.
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY,
tehty 23 päivänä syyskuuta 2002,
yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003-2008) hyväksymisestä
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 artiklan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon(3),
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(4) ja ottavat huomioon sovittelukomitean 15 päivänä toukokuuta 2002 hyväksymän yhteisen tekstin,
sekä katsovat seuraavaa:
(1) Euroopan yhteisö on sitoutunut edistämään ja parantamaan terveyttä, ehkäisemään sairauksia ja torjumaan mahdollisia terveysuhkia vähentääkseen vältettävissä olevaa sairauksien esiintymistä, ennenaikaista kuolleisuutta ja toimintaa haittaavaa vajaakuntoisuutta. Vaikuttaakseen osaltaan Euroopan kansalaisten hyvinvointiin yhteisön on vastattava koordinoidusti ja johdonmukaisesti kansalaistensa huoliin terveysriskeistä ja heidän odotuksiinsa terveyden korkeatasoisesta suojelusta. Paremman tietämyksen ja tiedonkulun edistämiseksi on terveyteen liittyvän yhteisön toiminnan oltava näin ollen näkyvää ja avointa ja mahdollistettava kaikkien sidosryhmien kuuleminen ja tasapuolinen osallistuminen, jotta yksityiset ihmiset voivat osallistua laajemmin heidän terveyttään koskevien päätösten tekoon. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota yhteisön kansalaisten oikeuteen saada yksinkertaista, selkeää ja tieteellisesti pätevää tietoa terveyden suojeluun ja sairauksien ehkäisyyn liittyvistä toimenpiteistä elämänlaadun parantamiseksi.
(2) Terveys on ensisijainen asia ja terveyden korkeatasoinen suojelu olisi varmistettava kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa. Perustamissopimuksen 152 artiklan nojalla yhteisöltä edellytetään tällä alalla aktiivista roolia, siten että se toteuttaa toimenpiteitä, joita yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi toteuttaa, noudattaen näin toissijaisuusperiaatetta.
(3) Kansanterveyden alan toimintapuitteista 24 päivänä marraskuuta 1993 annetun komission tiedonannon mukaisten toimintapuitteiden yhteydessä hyväksyttiin kahdeksan toimintaohjelmaa:
- terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja -koulutusta koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden alalla (vuosiksi 1996-2000) 29 päivänä maaliskuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 645/96/EY(5),
- syöväntorjunnan toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden alalla vuosiksi 1996-2000) 29 päivänä maaliskuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 646/96/EY(6),
- aidsin ja eräiden muiden tartuntatautien ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden alalla vuosiksi 1996-2000) 29 päivänä maaliskuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 647/96/EY(7),
- yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemiseksi osana kansanterveyden alan toimintaa (1996-2000) 16 päivänä joulukuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 102/97/EY(8),
- terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden alalla (1997-2001) 30 päivänä kesäkuuta 1997 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1400/97/EY(9),
- henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä osana kansanterveyden alan toimia (1999-2003) 8 päivänä helmikuuta 1999 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 372/1999/EY(10),
- harvinaisia sairauksia koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia (1999-2003) 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1295/1999/EY(11) ja
- saasteperäisten sairauksien vastaisen yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia (1999-2001) 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1296/1999/EY(12).
Lisäksi hyväksyttiin tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön 24 päivänä syyskuuta 1998 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2119/98/EY(13). Tämän päätöksen perusteella komissio teki 22 päivänä joulukuuta 1999 päätöksen 2000/57/EY(14) tartuntatautien varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmästä.
(4) Lisäksi kansanterveysalan toimintaan kuuluvat veren ja veriplasman luovuttajien soveltuvuudesta sekä luovutetun veren seulonnasta Euroopan yhteisössä 29 päivänä kesäkuuta 1998 annettu neuvoston suositus 98/463/EY(15) ja väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz-300 GHz) altistumisen rajoittamisesta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annettu neuvoston suositus 1999/519/EY(16).
(5) Kansanterveysalan puitteita tarkistettiin kansanterveyspolitiikan kehittämisestä Euroopan yhteisössä 15 päivänä huhtikuuta 1998 annetussa komission tiedonannossa, jossa todettiin, että tarvitaan perustamissopimuksen uusien määräysten sekä uusien haasteiden ja saatujen kokemusten mukainen uusi terveysalan strategia ja ohjelma.
(6) Yhteisön tulevista kansanterveyden alan toimintapuitteista 26 päivänä marraskuuta 1998 annetuissa neuvoston päätelmissä(17), 8 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston päätöslauselmassa(18), 9 päivänä syyskuuta 1998 annetussa talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa(19), 19 päivänä marraskuuta 1998 annetussa alueiden komitean lausunnossa(20) ja 12 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (A4-0082/99)(21) suhtauduttiin myönteisesti 15 päivänä huhtikuuta 1998 annettuun komission tiedonantoon. Niissä tuettiin näkemystä, että yhteisön tason toimet olisi määriteltävä yhdessä vähintään viisi vuotta kestävässä yleisohjelmassa, joka käsittää seuraavat kolme yleistä tavoitetta: parannetaan tietoa kansanterveyden kehittämiseksi, reagoidaan nopeasti terveysuhkiin ja puututaan terveyden taustatekijöihin edistämällä terveyttä ja ennaltaehkäisemällä sairauksia. Ohjelmaa olisi tuettava toteuttamalla alojen välisiä toimia ja käyttämällä kaikkia tarkoituksenmukaisia perustamissopimuksen välineitä.
(7) Neuvosto katsoi terveyteen vaikuttavia tekijöitä käsitelleen Evoran konferenssin seurannasta 29 päivänä kesäkuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa, että terveystilanteessa ja -tuloksissa jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä ilmenevien kasvavien erojen takia tarvitaan uudistettuja ja koordinoituja kansallisen ja yhteisön tason toimia. Se myös ilmaisi tyytyväisyytensä komission sitoumukseen laatia ehdotus uudeksi kansanterveysohjelmaksi, johon sisältyy erityinen toimintalinja, jolla pyritään puuttumaan terveyteen vaikuttaviin tekijöihin terveyden edistämisen ja sairauksien ehkäisyn avulla ja jota tuetaan monialaisella politiikalla. Neuvosto oli myös yhtä mieltä siitä, että tätä varten oli tarpeen kehittää tarkoituksenmukainen tietopohja ja perustaa tehokas terveyden seurantajärjestelmä. Neuvosto korosti, että yhteisön uuden kansanterveysstrategian olisi perustuttava sellaisiin olemassa oleviin ohjelmiin sisältyviin toimiin, jotka kohdistuvat tiettyihin terveyteen vaikuttaviin tekijöihin, erityisesti tupakkaan, ravitsemukseen ja alkoholiin, ja että olisi varmistettava nykyisten toimien jatkuvuus ja edistettävä näiden kysymysten täysin johdonmukaista ja järjestelmällistä käsittelyä.
(8) Neuvosto palauttaa mieleen tupakan kulutuksen vähentämisestä 18 päivänä marraskuuta 1999 antamansa päätelmät, joissa se korosti tarvetta kehittää kokonaisvaltainen strategia ja kehotti komissiota muun muassa vahvistamaan terveysalan ja muiden alojen välistä yhteistyötä korkeatasoisen terveyden suojelun takaamiseksi näillä aloilla.
(9) Neuvosto hyväksyi 18 päivänä marraskuuta 1999 yksimielisesti julkilausuman mielenterveyden edistämisestä.
(10) Maailman terveysjärjestön (WHO) maailman terveysraportin 2000 mukaan viisi merkittävintä terveysongelmaa (sairastavuusvakioituina elinvuosina) ovat seuraavat: 1) neuropsykiatriset häiriöt, 2) sydän- ja verisuonitaudit, 3) pahanlaatuiset kasvaimet, 4) muut kuin itse aiheutetut vammat ja 5) hengityselinten sairaudet. Myös tarttuvista taudeista, kuten hiv-tartunnasta ja aidsista, ja antibioottiresistenssistä on tulossa uhka kaikkien eurooppalaisten terveydelle. Yksi ohjelman tärkeistä tehtävistä olisi tunnistaa paremmin yhteisön merkittävimmät terveysongelmat ja erityisesti tärkeimmät terveyden taustatekijät.
(11) Ohjelmalla olisi osaltaan vaikutettava kansanterveyden alalla yksilöityjä laatunormeja koskevien tietojen vaihtoon.
(12) Tietojen kerääminen, käsittely ja analysointi yhteisön tasolla on välttämätöntä, jotta kansanterveyden tehokas seuranta olisi mahdollista yhteisön tasolla ja jotta käytettävissä olisi objektiivisia, luotettavia, yhteensopivia ja vertailukelpoisia tietoja, joita voitaisiin vaihtaa ja joiden avulla komissio ja jäsenvaltiot voisivat parantaa kansalaisille tiedottamista ja laatia tarkoituksenmukaisia strategioita, politiikkoja ja toimia korkeatasoisen terveyden suojelun saavuttamiseksi. Myös yksityisen sektorin tiedot olisi otettava huomioon ohjelman kattavuuden varmistamiseksi. Kaikki alaan liittyvät tilastot olisi eriteltävä ja analysoitava sukupuolen mukaan.
(13) Yhteisöllä ja sen jäsenvaltioilla on käytettävissään välineitä ja mekanismeja kansanterveysalan tiedottamista ja seurantaa varten. Näin ollen on tarpeen varmistaa, että yhteisön ja jäsenvaltioiden ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteuttamat toimet ja aloitteet sovitetaan suuressa määrin yhteen, että edistetään jäsenvaltioiden yhteistyötä ja parannetaan kansanterveysalan nykyisten ja tulevien verkostojen tehokkuutta.
(14) On välttämätöntä, että komissio varmistaa ohjelman toimenpiteiden ja toimien tehokkuuden ja johdonmukaisuuden mikro- ja makrotasolla sekä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämisen. Komission alaisuudessa tätä varten mahdollisesti käyttöön otettavien rakenteellisten järjestelyjen tarkoituksena olisi kerätä, seurata ja arvioida tietoja sekä kehittää seurantamenetelmiä ja perusta terveysuhkiin liittyvälle nopealle ja koordinoidulle toiminnalle. Tällaiset rakenteelliset järjestelyt käsittäisivät vahvistetun resurssikeskuksen, ja niissä olisivat tiiviisti mukana jäsenvaltioiden nimeämät alan laitokset.
(15) Terveystietojen alalla olisi erityisesti huolehdittava alan pätevään asiantuntemukseen turvautuen niiden toimien tarkoituksenmukaisesta pitkäjänteisestä koordinoinnista, jotka liittyvät seuraaviin seikkoihin: tiedon tarpeen määritteleminen, indikaattoreiden kehittäminen, tietoaineistojen ja tietojen keruu, vertailukelpoisuus, tietoaineiston ja tietojen vaihto jäsenvaltioiden kanssa ja välillä, tietokantojen jatkuva kehittäminen, analyysit ja tietojen laajempi levittäminen. Terveysuhkiin liittyvän nopean toiminnan osalta olisi huolehdittava niiden toimien koordinoinnista, jotka liittyvät epidemiologiseen seurantaan, seurantamenetelmien kehittämiseen ja suuntaviivoja sekä ehkäisy- ja valvontatoimia, -mekanismeja ja -menettelyjä koskevien tietojen vaihtoon.
(16) On välttämätöntä, että komissio varmistaa asianmukaisten rakenteellisten järjestelyiden kautta ohjelman toimien ja toimenpiteiden tehokkuuden ja johdonmukaisuuden sekä edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Kyseisten rakenteellisten järjestelyjen toiminnan sujuvuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi on tarpeen aloittaa jatkuva yhteistyö jäsenvaltioiden terveysviranomaisten kanssa puuttumatta kuitenkaan jäsenvaltioiden velvollisuuksiin.
(17) Komission olisi tarvittaessa esitettävä kansanterveysstrategian toteuttamisen edellyttämien rakenteellisten järjestelyjen luonnetta koskevia jatkoehdotuksia, erityisesti terveysvalvonnan ja terveysuhkiin liittyvän nopean toiminnan osalta.
(18) Kansanterveysohjelman yleisenä päämääränä on myötävaikuttaa fyysisen terveyden, mielenterveyden ja hyvinvoinnin korkean tason sekä entistä paremman terveysasioita koskevan tasa-arvon saavuttamiseen koko yhteisössä kohentamalla kansanterveyttä, ehkäisemällä ihmisten sairauksia ja häiriötiloja ja torjumalla ihmisten terveyttä vaarantavia tekijöitä sairauksien esiintymisen ja ennenaikaisen kuolleisuuden torjumiseksi ottaen samalla huomioon sukupuoli- ja ikänäkökulma. Tämän päämäärän saavuttamiseksi toimissa olisi otettava huomioon tarve lisätä elinajanodotetta ilman toimintakyvyn heikkenemistä tai sairauksia, parantaa elämänlaatua, minimoida huonon terveyden taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset ja vähentää tällä tavoin terveyden epätasa-arvoa ottaen samalla huomioon alueellinen lähestymistapa terveysasioihin. Etusijalle olisi asetettava ne terveyttä edistävät toimet, joilla puututaan merkittävimpiin terveysongelmiin. Ohjelman olisi tuettava integroidun monialaisen terveysstrategian kehittämistä, jotta varmistetaan, että yhteisön politiikat ja toimet vaikuttavat osaltaan terveyden suojelemiseen ja edistämiseen.
(19) Tämän saavuttamiseksi ohjelmassa olisi otettava huomioon koulutuksen sekä verkottumisen merkitys.
(20) Perustamissopimus edellyttää, että kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Terveyteen vaikuttavien yhteisön politiikan alojen ja yhteisön kansanterveysstrategian välille on luotava vahva yhteys. Kansanterveysohjelmassa ensisijaisena tehtävänä on kehittää kriteerit ja menetelmät politiikkaa koskevien ehdotusten ja niiden täytäntöönpanon arvioimiseksi. Kehitettäessä ohjelman toimia ja yhteisiä strategioita ja yhteisiä toimia muiden asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimien kanssa olisi varmistettava, että terveysnäkökulma otetaan huomioon näissä yhteisön muissa politiikoissa ja toimissa ja että niitä tuetaan monialaisella politiikalla.
(21) Yleisen päämäärän ja ohjelman yleisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää jäsenvaltioiden tehokasta yhteistyötä ja täysimääräistä sitoutumista panemaan täytäntöön yhteisön toimet. Myös terveysalan laitosten, yhdistysten, järjestöjen ja elinten sekä laajan yleisön osallistuminen on tärkeää. Yhteisön nykyisten investointien ja voimavarojen pitkäjänteisen ja tehokkaan käytön varmistamiseksi yhteisön ja kansallisen tason perustettujen verkostojen avulla olisi koottava jäsenvaltioissa oleva asiantuntemus ja kokemus tehokkaista menetelmistä, joilla terveyttä edistäviä ja sairauksia ehkäiseviä toimia pannaan täytäntöön, sekä laatukriteereistä. Olisi erityisesti käytävä vuoropuhelua kaikkien kansanterveyden parantamiseen sitoutuneiden kumppaneiden kanssa, ja niiden asiantuntemus olisi otettava osaksi tehokasta ja avointa yhteisön tietopohjaa. Terveysalalla toimivien elinten ja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa olisi tehtävä yhteistyötä tarkoituksenmukaisten mekanismien, kuten terveysfoorumien välityksellä.
(22) Perustamissopimuksen 5 artiklan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti aloilla, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan, kuten kansanterveys, yhteisö toimii vain siinä tapauksessa, että se voi yhteisön toiminnan laajuuden tai vaikutusten takia toteuttaa paremmin toiminnan tavoitteet. Jäsenvaltiot eivät voi riittävästi toteuttaa ohjelman tavoitteita, koska terveyden taustatekijät ovat monimutkaisia ja luonteeltaan maiden rajat ylittäviä ja koska jäsenvaltiot eivät voi kattavasti hallita näitä tekijöitä; näin ollen ohjelman olisi tuettava ja täydennettävä jäsenvaltioiden toimia ja toimenpiteitä. Ohjelma voi tuoda huomattavaa lisäarvoa terveyden edistämiseen ja terveydenhuoltojärjestelmiin yhteisössä tarjoamalla tukirakenteita ja -ohjelmia, jotka parantavat yksilöiden, laitosten, yhdistysten, järjestöjen ja elinten toimintakykyä terveysalalla helpottamalla kokemusten ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa ja tarjoamalla perustan kansanterveyteen vaikuttavien tekijöiden analysoimiselle. Ohjelma voi tuoda lisäarvoa myös tapauksissa, joissa kansanterveyttä uhkaavat yli valtioiden rajojen vaikuttavat tekijät, kuten tartuntataudit, ympäristön tai ravinnon pilaantuminen, siltä osin kuin ne edellyttävät yhteisiä strategioita ja toimia. Ohjelman avulla yhteisö voi edistää perustamissopimuksen mukaisten kansanterveyteen liittyvien velvoitteidensa täyttämistä puuttumatta kuitenkaan jäsenvaltioiden velvollisuuksiin järjestää ja toteuttaa terveyspalvelut ja terveydenhuolto. Tämä päätös rajoittuu siihen, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
(23) Ohjelman toimenpiteillä tuetaan yhteisön terveysstrategiaa, ja ne tuovat yhteisölle lisäarvoa, koska niillä vastataan tarpeisiin, joita syntyy muilla aloilla toteutettujen yhteisön toimien myötä syntyneissä tilanteissa ja rakenteissa. Lisäksi toimenpiteillä voidaan puuttua uusiin kehityssuuntiin, uhkiin ja ongelmiin, joiden osalta yhteisön on helpompi toimia kansalaistensa suojelemiseksi. Toimenpiteiden avulla voidaan myös yhdistää suhteellisen erillisiä toimintoja, joiden vaikutukset jäävät rajallisiksi jäsenvaltioissa, ja täydentää niitä, jotta saadaan yhteisön kansalaisten kannalta myönteisiä tuloksia, sekä edistää yhteisvastuullisuutta ja yhteenkuuluvuutta yhteisössä. Uuden terveysstrategian ja kansanterveysalan toimintaohjelman olisi tarjottava mahdollisuus kehittää yhteisön terveyspolitiikan kansalaisulottuvuutta entisestään.
(24) Jotta ohjelman toimilla voitaisiin tehokkaasti puuttua laajoihin terveyskysymyksiin ja -uhkiin yhteistyössä muiden yhteisön politiikkojen ja toimien kanssa ja päällekkäisyyttä välttäen, olisi voitava toteuttaa yhteisiä toimia asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimien kanssa. Muiden yhteisön politiikkojen, kuten rakennerahastojen ja sosiaalipolitiikan, ennakoiva käyttö voisi vaikuttaa myönteisesti terveyden taustatekijöihin.
(25) Ohjelman toimien ja toimenpiteiden tehokas täytäntöönpano sekä ohjelman toivottujen vaikutusten saavuttaminen edellyttävät kerättyjen tietojen vertailukelpoisuutta. Myös kansanterveyden kehittymiseksi tarvittavien tietojen vaihtoon käytettyjen järjestelmien ja verkostojen yhteensopivuus ja yhteentoimivuus vaikuttaisivat osaltaan voimakkaasti tähän, ja näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi toteutettava lisäponnisteluja. On ensiarvoisen tärkeää vaihtaa tietoja vertailukelpoisten ja yhteensopivien tietojen pohjalta.
(26) Ohjelman toimenpiteissä ja toimissa olisi otettava yleisesti huomioon uusien teknologioiden ja tietoteknisten sovellusten kehitys. Erityisesti olisi huolehdittava tiiviistä koordinoinnista niiden kansanterveysalaa koskevien suunnitelmien kanssa, jotka laaditaan ja toteutetaan kattavan eEurope-toimintasuunnitelman mukaisesti, ja muiden asiaan liittyvien ohjelmien kanssa. Samalla on vältettävä päällekkäisyyksiä ja pyrittävä erityisesti huolehtimaan siitä, että kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet saada terveyteen liittyvää tietoa.
(27) Feirassa kesäkuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi toimintasuunnitelman "eEurope 2002 - Tietoyhteiskunta kaikille", jonka luvussa "Verkkovälitteinen terveydenhuolto" kehotetaan jäsenvaltioita kehittämään käyttäjäystävällisiä, hyviksi todettuja ja yhteentoimivia järjestelmiä terveyskasvatusta sekä sairauksien ehkäisyä ja hoitoa varten. On tärkeää käyttää hyväksi uutta informaatioteknologiaa, jotta terveyttä koskeva tieto olisi mahdollisimman hyvin kansalaisten saatavilla.
(28) Ohjelmaa toteutettaessa olisi hyödynnettävä kaikkia yhteisön tutkimusohjelmista saatuja tuloksia, jotka tukevat tämän ohjelman soveltamisaloilla tehtyä tutkimusta.
(29) Olisi otettava huomioon kansanterveysalan eri peruskirjoista saadut kokemukset.
(30) Yhteisön ohjelman toteuttamisessa on noudatettava kaikkia asiaankuuluvia henkilötietojen suojasta annettuja säännöksiä ja käytettävä sellaisia mekanismeja, jotka takaavat tietojen luottamuksellisuuden ja turvallisuuden.
(31) Ohjelman keston olisi oltava kuusi vuotta, jotta toimenpiteiden toteuttamiseen jää riittävästi aikaa ja tavoitteisiin voidaan päästä.
(32) On olennaista, että komissio varmistaa ohjelman toteuttamisen tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komission olisi tehtävä yhteistyötä kansainvälisesti arvostettujen tutkijoiden ja asiantuntijoiden kanssa saadakseen tieteellisiä tietoja ja ohjausta ohjelman toteuttamista varten.
(33) Olisi varmistettava, että ohjelman toimet ja toisaalta muiden politiikkojen ja toimintojen yhteydessä suunniteltavat ja toteutettavat toimet ovat yhdenmukaisia ja täydentävät toisiaan. Tämä perustuu erityisesti vaatimukseen, jonka mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.
(34) Olisi toimittava tiiviissä yhteistyössä elintarvikkeiden ja rehun turvallisuuteen, ympäristön suojeluun ja tuoteturvallisuuteen liittyvästä riskien arvioinnista, seurannasta ja tutkimuksesta vastaavien yhteisön muiden elinten kanssa ja kuultava niitä.
(35) Tällä päätöksellä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen(22) 33 kohdan mukaisesti muodostavat ensisijaisen ohjeen budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Rahoituspuitteiden on oltava ohjelman vaatimusten ja tavoitteiden mukaiset.
(36) Muista yhteisön politiikoista peräisin oleva, ohjelman mukaisiin yhteisiin toimiin tarkoitettu rahoitus täydentää ohjelmalle varattuja rahoituspuitteita.
(37) On olennaista, että resursseja voidaan siirtää ja toimintoja mukauttaa joustavasti. Tämän on kuitenkin tapahduttava avoimesti ja siten, että ensisijaisia toimia valittaessa ja tärkeysjärjestystä määriteltäessä käytetään seuraavia perusteita: riskien tai mahdollisten vaikutusten suuruus, arvioinnin tulokset, kansalaisten huolenaiheet, olemassa olevat toimintakeinot tai mahdollisuus kehittää sellaisia, toissijaisuus, lisäarvo ja vaikutukset muihin aloihin. On kuitenkin välttämätöntä säilyttää tasapaino ohjelman kolmen tavoitteen välillä jakamalla budjettimäärärahat oikeudenmukaisesti niiden välillä.
(38) Käytännön toimilla on ratkaiseva merkitys ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. Siksi ohjelmaa toteutettaessa ja sen resursseja suunnattaessa on korostettava käytännön toimien tärkeyttä.
(39) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(23) mukaisesti.
(40) Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (ETA-sopimuksessa) määrätään kansanterveyttä koskevan yhteistyön lisäämisestä yhtäältä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja toisaalta Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden (EFTA/ETA-maiden) kanssa. Olisi myös määrättävä assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden mahdollisuudesta osallistua ohjelmaan Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Lisäksi olisi määrättävä Kyproksen mahdollisuudesta osallistua lisämäärärahojen perusteella sen kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti sekä Turkin ja Maltan mahdollisuuksista osallistua lisämäärärahojen perusteella perustamissopimuksen määräysten mukaisesti.
(41) Hakijavaltioiden olisi osallistuttava aktiivisesti ohjelman kehittämiseen ja toteuttamiseen. Lisäksi olisi pohdittava strategista lähestymistapaa kyseisten maiden terveysasioihin ja erityisesti niiden erityisongelmiin.
(42) Komission olisi uusien jäsenvaltioiden liittymisen yhteydessä esitettävä selvitys siitä, miten liittymiset vaikuttavat ohjelmaan.
(43) Olisi edistettävä terveysalan yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen, kuten Maailman terveysjärjestön (WHO), Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa, ei ainoastaan tietojen ja osoittimien keruussa ja analysoimisessa vaan myös monialaisessa terveyden edistämisessä, jotta voitaisiin varmistaa kustannustehokkuus, välttää toimien ja ohjelmien päällekkäisyys sekä edistää synergiaa ja vuorovaikutusta ottaen erityisesti huomioon yhteistyötä koskevat erityisjärjestelyt, joista on sovittu esimerkiksi WHO:n ja komission kesken.
(44) Toteutettavia toimenpiteitä olisi seurattava ja arvioitava säännöllisin väliajoin myös ulkopuolisten riippumattomien tahojen toimesta, jotta voitaisiin lisätä ohjelman arvoa ja vaikutuksia. Ohjelmaa olisi voitava muokata tai muuttaa näiden arvioiden perusteella ja terveysalalla ja siihen liittyvillä aloilla toteutettavien yhteisön toimien yleisten muutosten mukaisesti. Komission olisi tiedotettava Euroopan parlamentille laatimistaan vuotuisista työohjelmista.
(45) Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma perustuu edellisen puiteohjelman mukaisiin toimiin ja siihen perustuneeseen kahdeksaan ohjelmaan sekä yhteisön tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkostoon, ja siinä noudatetaan kaikkia siinä määriteltyjä tavoitteita ja toimia globaalin ja integroidun terveysstrategian muodossa. Uusi ohjelma kattaa näitä kahdeksaa ohjelmaa koskevat päätökset, minkä vuoksi ne olisi kumottava 31 päivästä joulukuuta 2002 alkaen,
OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
1 artikla
Ohjelman perustaminen
1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma, jäljempänä "ohjelma".
2. Ohjelman toteuttaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2003 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2008.
2 artikla
Yleinen päämäärä ja yleiset tavoitteet
1. Ohjelma täydentää kansallista politiikkaa, ja sen päämääränä on ihmisten terveyden suojeleminen ja kansanterveyden parantaminen.
2. Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet:
a) Parannetaan kansanterveyttä edistävää tietoa ja tietämystä.
b) Parannetaan valmiutta reagoida nopeasti ja koordinoidusti terveysuhkiin.
c) Edistetään terveyttä ja ehkäistään sairauksia kiinnittämällä huomiota terveyden taustatekijöihin kaikkien politiikkojen ja toimintojen yhteydessä.
3. Ohjelman avulla edistetään siten:
a) ihmisten terveyden suojelun korkeaa tasoa kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja täytäntöönpanossa tukemalla kattavaa ja eri hallinnon alojen väliset rajat ylittävää terveysstrategiaa;
b) tasa-arvoa terveysasioissa;
c) jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä perustamissopimuksen 152 artiklan piiriin kuuluvilla aloilla.
3 artikla
Yhteisön toimet ja toiminnot
1. Tämän päätöksen 2 artiklan mukaisiin ohjelman yleisiin tavoitteisiin pyritään liitteessä mainituilla toimilla.
2. Nämä toimet toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tukemalla luonteeltaan monialaisia toimintoja, joita voidaan käyttää toteuttamaan kaikki tai osa toimista ja joita voidaan tarvittaessa yhdistää keskenään. Nämä toiminnot ovat seuraavat:
a) Seurantaan ja nopeaan toimintaan liittyvät toiminnot
i) Jäsenvaltioiden nimeämiin rakenteisiin perustuvien verkostojen toiminta ja muu yhteisön edun mukainen toiminta, jonka tarkoituksena on taata terveyden seuranta ja antaa kansallisia tietoja ja yhteisön tason tietoaineistoja ohjelman tavoitteiden edistämiseksi.
ii) Toimet terveysuhkien torjumiseksi, merkittävimmät taudit mukaan lukien, ja yllättävissä tilanteissa toimimiseksi, selvitysten mahdollistamiseksi ja toimien yhteensovittamiseksi.
iii) Sellaisten tarkoituksenmukaisten rakenteellisten järjestelyjen valmistelu, käyttöönotto ja toiminta, joiden avulla koordinoidaan ja integroidaan terveysvalvonnan ja terveysuhkiin liittyvän nopean toiminnan verkostoja.
iv) Sopivien yhteyksien kehittäminen valvonnan ja nopean reagoinnin järjestelmiin liittyvien toimien välille.
b) Terveyteen vaikuttaviin tekijöihin liittyvät toiminnot
Kehitetään ja toteutetaan kaikilla yhteisön politiikan aloilla terveyden edistämiseen ja tautien ehkäisyyn liittyviä toimia, joihin voisi mahdollisesti liittyä valtioista riippumattomien järjestöjen osallistuminen, innovatiivisia tai kokeiluluontoisia hankkeita sekä kansallisten laitosten ja toimien välisiä verkostoja.
c) Lainsäädäntötoimet
i) Yhteisön kansanterveysalan lainsäädäntövälineiden valmistelu.
ii) Yhteisön lainsäädännön terveysvaikutusten arviointi.
iii) Yhteisön ja jäsenvaltioiden kantojen koordinointi foorumeilla, joilla keskustellaan terveyteen liittyvistä kysymyksistä.
d) Kuulemiseen, tietoon ja tiedotukseen liittyvät toimet
i) Kehitetään terveyttä koskevaa tietoa (tilastot, selonteot, katsaukset, analyysit ja yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteisen edun kannalta tärkeät ohjeet) ja levitetään sitä jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, terveysalan ja muiden alojen ammattilaisille sekä tarvittaessa muille sidosryhmille ja kansalaisille.
ii) Tiedotetaan ja järjestetään kuulemisia terveyteen ja sitä koskeviin asioihin liittyvistä asioista yhteisön tasolla ottaen mukaan kaikki sidosryhmät, kuten potilasyhdistykset, terveysalan ammattilaiset, terveydenhuoltopalvelujen tarjoajat, ammattiliitot, työmarkkinaosapuolet ja kansanterveysalalla toimivat valtioista riippumattomat järjestöt.
iii) Yhteisö ja jäsenvaltioiden viranomaiset ja toimivaltaiset järjestöt vaihtavat keskenään kokemuksia ja tietoja terveyttä koskevissa asioissa.
iv) Edistetään ohjelman tavoitteisiin liittyvää kansanterveyden alan koulutusta ja täydennyskoulutusta.
v) Kehitetään ja käytetään verkostoja, joiden avulla vaihdetaan tietoja kansanterveysalan parhaista käytännöistä ja terveyspolitiikkojen tehokkuudesta.
vi) Pyydetään arvostetuilta tiedemiehiltä ja asiantuntijoilta tieteellisiä tietoja ja ohjeita.
vii) Tuetaan ja edistetään yhteisön ja jäsenvaltioiden toimia parhaiden toimintatapojen, terveyttä koskevien perusteltujen suuntaviivojen ja kansanterveyden laadullisten suuntaviivojen kehittämiseksi tieteellisen tiedon perusteella.
e) Euroopan tasolla toimivien sellaisten voittoa tavoittelemattomien eurooppalaisten valtioista riippumattomien järjestöjen yhteensovittamisen edistäminen, jotka kehittävät ohjelman mukaan ensisijaisia toimintoja. Järjestöt voivat toimia joko yksinään tai yhdessä useampien yhteistyötä tekevien järjestöjen kanssa.
4 artikla
Yhteiset strategiat ja yhteiset toimet
Ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa ohjelman tavoitteet voidaan toteuttaa yhteisinä strategioina ja yhteisinä toimina luomalla yhteyksiä asianomaisiin yhteisön ohjelmiin ja toimiin, joita toteutetaan erityisesti seuraavilla aloilla: kuluttajansuoja, sosiaalinen suojelu, työterveys ja työturvallisuus, työllisyys, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, sisämarkkinat, tietoyhteiskunta ja tietotekniikka, tilastot, maatalous, koulutus, liikenne, teollisuus ja ympäristö. Lisäksi yhteyksiä luodaan yhteisen tutkimuskeskuksen ja asiaan liittyvien yhteisön elinten toimiin, joiden kanssa tehtävää yhteistyötä tuetaan.
5 artikla
Ohjelman toteuttaminen
1. Komissio varmistaa ohjelman mukaisten toimien toteuttamisen läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 9 artiklan säännösten mukaisesti huolehtien siitä, että ohjelman toteuttaminen sujuu sujuvasti ja tasapainoisesti.
2. Tukeakseen ohjelman toteuttamista komissio huolehtii tarkoituksenmukaisten rakenteellisten järjestelyjen avulla läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa terveyden seurannan ja terveysuhkiin liittyvän nopean toiminnan verkostojen koordinoinnista ja integroinnista.
3. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat toimivaltuuksiensa mukaisesti tarkoituksenmukaisia toimia varmistaakseen, että ohjelman toteuttaminen on tehokasta, ja kehittääkseen yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla mekanismeja, joilla pyritään ohjelman tavoitteisiin. Ne varmistavat, että ohjelman mukaisesti tuetuista toimista tiedotetaan asiaankuuluvasti ja että paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten sekä valtioista riippumattomien järjestöjen kautta toteutettaviin toimiin saadaan mahdollisimman suuri osallistujamäärä.
4. Komissio pyrkii läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistamaan, että tietoaineistot ja tiedot ovat keskenään vertailukelpoisia ja että terveystietojen ja -tietoaineistojen vaihtojärjestelmät ja -verkostot ovat mahdollisuuksien mukaan yhteensopivia ja yhteentoimivia.
5. Ohjelman toteuttamisessa komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että kaikkia asiaankuuluvia henkilötietojen suojasta annettuja säännöksiä noudatetaan ja että tarvittaessa otetaan käyttöön mekanismeja, jotka takaavat tietojen luottamuksellisuuden ja turvallisuuden.
6. Komissio varmistaa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa siirtymisen niistä 13 artiklassa tarkoitetuissa päätöksissä vahvistettujen kansanterveysohjelmien toimista, jotka edistävät tämän ohjelman painopistealueita, tämän ohjelman mukaisesti toteutettaviin toimiin.
6 artikla
Yhdenmukaisuus ja täydentävyys
Komissio huolehtii siitä, että tämän ohjelman mukaisesti toteutettavat toimet ovat yhdenmukaisia muiden yhteisön politiikkojen ja toimintojen, 4 artiklassa mainitut politiikat mukaan lukien, mukaisesti toteutettavien toimien kanssa ja täydentävät niitä. Komissio nimeää erikseen ehdotukset, joilla on erityistä merkitystä tämän ohjelman tavoitteiden ja toimien kannalta, ja ilmoittaa 9 artiklassa tarkoitetulle komitealle siitä, miten terveysnäkökohdat sekä niiden odotetut terveysvaikutukset on otettu huomioon kyseisissä ehdotuksissa.
7 artikla
Rahoitus
1. Rahoituspuitteet tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa mainituksi ajanjaksoksi ovat 312 miljoonaa euroa.
Edellä 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettuihin rakenteellisiin järjestelyihin liittyvästä teknisestä ja hallinnollisesta avusta aiheutuvat kulut ja niihin liittyvä toiminta rahoitetaan ohjelman kokonaisbudjetista.
2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa.
8 artikla
Täytäntöönpanotoimenpiteet
1. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista, jäljempänä mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen:
a) ohjelman toteuttamista koskeva vuosittainen työsuunnitelma, jossa esitetään painoalueet ja toteutettavat toimet, myös määrärahojen jako;
b) ohjelman toimien valintaan ja rahoitukseen liittyvät järjestelyt, perusteet ja menettelyt;
c) 4 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden ja yhteisten toimien toteuttamista koskevat järjestelyt;
d) 12 artiklassa tarkoitetut ohjelman arviointiin liittyvät järjestelyt;
e) järjestelyt, jotka koskevat terveyden seurantaa ja terveysuhkiin liittyvää nopeaa toimintaa koordinoivien järjestelyjen valmistelua;
f) ohjelman mukaiset tietojen siirtoa, vaihtoa ja levittämistä sekä terveysuhkiin liittyvää nopeaa toimintaa koskevat järjestelyt sanotun kuitenkaan rajoittamatta päätöksen N:o 2119/98/EY mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä.
2. Kaikista muista tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
9 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.
3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
10 artikla
EFTA/ETA-maiden, assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Kyproksen, Maltan ja Turkin osallistuminen
Tähän ohjelmaan voivat osallistua
a) EFTA/ETA-maat ETA-sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti;
b) assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa sekä asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti;
c) Kypros lisämäärärahojen perusteella sen kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti;
d) Malta ja Turkki lisämäärärahojen perusteella perustamissopimuksen mukaisesti.
11 artikla
Kansainvälinen yhteistyö
Ohjelman toteuttamisessa kannustetaan tekemään yhteistyötä kolmansien maiden ja kansanterveysalalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO), Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa, tai sellaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotka voivat vaikuttaa kansanterveyteen kuten Maailman kauppajärjestön ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kanssa, 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Erityisesti terveystietojärjestelmä ja terveysuhkien torjumiseksi käytettävissä olevat voimavarat olisi tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan sovitettava yhteen Maailman terveysjärjestön toimien kanssa.
12 artikla
Seuranta, arviointi ja tulosten levittäminen
1. Komissio seuraa säännöllisesti läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja tarvittaessa asiantuntijoiden avustuksella ohjelman toimien toteuttamista esitettyjen tavoitteiden pohjalta. Se antaa tästä vuosittain tietoja komitealle. Komissio toimittaa keskeisimmät tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
2. Jäsenvaltiot antavat komission pyynnöstä tietoja tämän ohjelman toteuttamisesta ja vaikutuksista.
3. Ohjelman neljännen vuoden loppuun mennessä komissio teettää riippumattomilla ja pätevillä asiantuntijoilla ulkopuolisen arvioinnin ohjelman kolmen ensimmäisen vuoden kuluessa tapahtuneesta toteuttamisesta ja edistymisestä. Se arvioi myös ohjelman terveysvaikutuksia ja voimavarojen käytön tehokkuutta sekä johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä suhteessa muihin asiaan liittyviin ohjelmiin, toimiin ja aloitteisiin, joita toteutetaan yhteisön muiden politiikkojen ja muun toiminnan yhteydessä. Komissio toimittaa arvioinnin johtopäätökset ja niitä koskevat kommenttinsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Komissio toimittaa lisäksi näille toimielimille ja elimille loppukertomuksen ohjelman toteuttamisesta ohjelman päättymistä seuraavan vuoden loppuun mennessä.
4. Komissio antaa yleisölle mahdollisuuden tutustua toteutettujen toimien tuloksiin ja arviointikertomuksiin.
13 artikla
Kumoaminen
Kumotaan seuraavat päätökset 31 päivästä joulukuuta 2002 alkaen:
päätös N:o 645/96/EY, päätös N:o 646/96/EY, päätös N:o 647/96/EY, päätös N:o 102/97/EY, päätös N:o 1400/97/EY, päätös N:o 372/1999/EY, päätös N:o 1295/1999/EY, päätös N:o 1296/1999/EY.
14 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2002.