KOMMISSIONENS BESLUTNING af 18. juni 1997 om Grækenlands anmodning om yderligere gennemførelsesfrister hvad angår gennemførelsen af Kommissionens direktiv 90/388/EØF om liberalisering af markedet for teletjenester (Kun den græske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (97/607/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,
under henvisning til Kommissionens direktiv 90/388/EØF af 28. juni 1990 om liberalisering af markedet for teletjenester (1), senest ændret ved direktiv 96/19/EF (2), særlig artikel 2, stk. 2,
efter at have opfordret (3) de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i direktiv 90/388/EØF, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFREMSTILLING
I. Den græske anmodning
(1) Ved skrivelse af 25. juni 1996 anmodede den græske regering i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i direktiv 90/388/EØF om følgende yderligere gennemførelsesfrister:
- indtil den 1. januar 2003 hvad angår ophævelse af de eksklusive rettigheder, der på nuværende tidspunkt er tillagt den græske teleoperatør (OTE) hvad angår tilrådighedsstillelse af taletelefoni og den dertil hørende netinfrastruktur. I henhold til artikel 2, stk. 2, i direktiv 90/388/EØF skulle dette ske inden den 1. januar 1998
- indtil den 1. juli 2001 hvad angår ophævelse af restriktioner for tilrådighedsstillelse af allerede liberaliserede teletjenester via:
a) net oprettet af udbyderen af teletjenesten
b) tredjemands infrastrukturer, og
c) deling af net, andre faciliteter og arbejdssteder.
I henhold til artikel 2, stk. 2, i direktiv 90/388/EØF skulle disse bestemmelser have været gennemført inden den 1. juli 1996. Bestemmelserne vedrører ikke kabel-tv-infrastruktur, der er reguleret i samme direktivs artikel 4.
Anmodningen er i overensstemmelse med Rådets resolution 93/C 213/01 (4) og 94/C 379/03 (5).
(2) Den græske regering anser disse yderligere gennemførelsesfrister for nødvendige af følgende grunde:
2.1. Grækenland er ved at gennemføre et digitaliseringsprogram og en generel modernisering af OTE's infrastruktur, der kræver betydelige kapitalinvesteringer. Denne finansielle byrde for Grækenland, de høje omkostninger og omfanget af OTE's moderniseringsprogram, som yderligere forværres af de betragtelige omkostninger, der er forbundet med levering af teletjenester på hele det græske område (bl.a. på grund af landets topografi) kræver, at moderniseringen gennemføres gradvist. Selv om der gradvist udbydes avancerede tjenester på de allerede digitaliserede dele af nettet, vil OTE's indtægter endnu i mange år være stærkt afhængige af taletelefoni.
2.2. OTE's store investeringsprogram (over 1 100 mia. dr. i perioden 1996-2003) vedrørende digitalisering og modernisering ville blive bragt i fare, hvis der blev indført fuld konkurrence i 1998. Det ville unddrage OTE indtægter, der er nødvendige både for at finansiere moderniseringen af Grækenlands teleinfrastruktur og for at sikre et alment tjenesteudbud til kunder, der er bosiddende i fjerntliggende områder i Den Hellenske Republik.
2.3. Digitaliseringsprocessen blev først indledt i Grækenland i 1990 på grund af manglende finansielle ressourcer. Omfanget af de investeringer, som digitaliseringen af nettet kræver, er bestemmende for, hvor hurtigt OTE's tjenester moderniseres. Af ovennævnte samlede investering vil omkring 29 % blive anvendt til modernisering af bynettet og 14 % til digitalisering af centraler.
2.4. I 1993 begyndte Grækenland at indføre omkostningsbaserede takster, hvilket har medført højere takster for lokalsamtaler og lavere takster (i faste priser) for langdistancesamtaler. På trods af de opnåede resultater er den nuværende takststruktur imidlertid stadig præget af en stor forskel mellem taksterne for lokalsamtaler og langdistancesamtaler. Det er nødvendigt at foretage en yderligere takstudligning i overgangsperioden for at sikre OTE finansiel stabilitet og indtægter (afgørende for gennemførelsen af digitaliseringen og moderniseringen). Hastigheden for gennemførelsen af den omkostningsbaserede takstjustering vil bl.a. afhænge af en yderligere modernisering af OTE's net, indførelse af analytiske regnskabssystemer og kundernes accept af takstforhøjelser.
2.5. Der gennemføres strukturtilpasninger for at omdanne OTE til en kommerciel virksomhed, og personalet uddannes til at arbejde med moderne teleteknologi, teletjenester, ledelses- og marketingmetoder.
2.6. Liberalisering af alternativ infrastruktur kan ikke gennemføres i Grækenland, meget før taletelefonien og det offentlige net liberaliseres. Hvis dette skete, ville udbyderne af teletjenester via sådan infrastruktur kunne omgå undtagelsen vedrørende taletelefoni og på den måde berøve OTE betragtelige indtægter, der er helt afgørende for moderniseringen af de offentlige net og de offentlige tjenester i Grækenland.
(3) Den græske regering fremsendte en detaljeret redegørelse for de nødvendige investeringer til udbygningen af nettet, den planlagte takstudligning og omstruktureringen af OTE som bilag til sin skrivelse af 25. juni 1996.
(4) Den græske regering meddelte, at hvis undtagelsen indrømmes, vil Grækenland gennemføre direktiv 90/388/EØF, som ændret ved direktiv 96/19/EF, efter følgende tidsplan:
- første halvdel af 1997: fremsættelse af lovforslag med henblik på fuld liberalisering
- anden halvdel af 1997: offentliggørelse af lovforslagene med henblik på fuld liberalisering og ophævelse af alle restriktioner for tilrådighedsstillelse af taletelefoni og oprettelse af offentlige telenet og alternativ infrastruktur henholdsvis pr. 1. januar 2003 og 1. juli 2001; høring af de berørte kredse
- 1999: vedtagelse af lovforslagene
- anden halvdel af 1999: offentliggørelse af licenskriterier for alle tjenester og sammenkoblingsafgifter, i begge tilfælde i overensstemmelse med de relevante EF-direktiver
- slutningen af år 2000: tildeling af nye licenser og ændring af eksisterende licenser for at muliggøre liberalisering af taletelefoni og oprettelse af telenet.
Endvidere fremførte de græske myndigheder, at digitaliseringen ved udgangen af 2000 vil være oppe på 80,3 % og ved udgangen af 2003 på næsten 100 %, samt at takstjusteringen vil være næsten afsluttet.
Denne anmodning blev modtaget ved Kommissionen den 25. juni 1996.
II. Kommentarer
(5) Tre virksomheder har fremsat bemærkninger efter offentliggørelsen af Kommissionens meddelelse den 4. september 1996.
(6) I disse bemærkninger anføres følgende:
- de græske myndigheder overdriver den finansielle byrde i forbindelse med tilrådighedsstillelse af et alment tjenesteudbud, der påstås at være en følge af Grækenlands særlige topografi og de store omkostninger i forbindelse med visse kunder. Ifølge bemærkningerne ser myndighederne også bort fra nye markedsdeltageres muligheder for at levere tjenester i fjerntliggende områder eller landområder, f.eks. ved at anvende trådløs teknologi
- det har vist sig usædvanlig vanskeligt at opnå lejede kredsløb og højkapacitetsbåndbredde som f.eks. SDN, hos OTE, på trods af selskabets forpligtelser ifølge EF-lovgivningen
- den forsinkede gennemførelse af EF's direktiver om telekommunikation (bl.a. direktiv 90/388/EØF, Kommissionens direktiv 94/46/EF (6) for så vidt angår satellitkommunikation og Rådets direktiv 92/44/EØF af 5. juni 1992 om etablering af ONP-vilkår for faste kredsløb (7)) kan ikke begrunde en kortfristet beskyttelse af OTE, der vil føre til en yderligere forsinkelse af de nødvendige lovgivningsreformer. Ifølge bemærkningerne er enhver yderligere forsinkelse en trussel mod udviklingen af telekommunikation i Grækenland
- de græske myndigheder har undladt at nævne, at der er ydet 200,7 mio. ECU fra Fællesskabets strukturfonde under Crash-programmet til modernisering af OTE og infrastrukturen og ændring af de græske bestemmelser
- yderligere gennemførelsesfrister vil styrke OTE's dominerende stilling på det græske telemarked og øge risikoen for misbrug af en sådan dominerende stilling
- alle større potentielle udbydere af alternativ infrastruktur kontrolleres af den græske stat, der har kapitalmajoriteten i OTE.
(7) Ved skrivelse af 21. oktober 1996 tilsendte Kommissionen de græske myndigheder de bemærkninger, den havde modtaget efter offentliggørelsen af Kommissionens meddelelse den 4. september 1996. Kommissionen opfordrede de græske myndigheder til at kommentere disse bemærkninger.
III. Grækenlands svar
(8) Som svar på bemærkningerne anførte de græske myndigheder ved skrivelse af 8. november 1996, bl.a. følgende:
- telekommunikationsmidlerne fra Crash-programmet beløber sig til 260,4 mio. ECU. 241,4 mio. ECU var anvendt frem til 31. december 1995, og resten skulle bruges i 1996. Det var oprindelig meningen, at EF skulle bidrage med op til 50 % af de samlede udgifter, men EF's faktiske bidrag har kun været på 27 % (71 mio. ECU) af de støtteberettigede omkostninger frem til 31. december 1993. Det reducerede EF-bidrag skyldes, at Grækenland ikke har kunnet afslutte gennemførelsen af de planlagte foranstaltninger inden udgangen af 1993 som forventet. Den forsinkede gennemførelse af projektet skyldes de administrative vanskeligheder, der opstod i startfasen. Reduktionen skyldtes også, at der i EF-budgettet ikke var afsat tilstrækkelige bevillinger til de relevante strukturfonde til dækning af udgifter efter 1993
- midlerne fra strukturfondene er aldrig blevet betragtet som tilstrækkelige til at dække størstedelen af projekterne i OTE's planlagte moderniserings- og digitaliseringsprojekt. I det nye operationelle program for Grækenland for perioden 1994-99 er der afsat et samlet beløb på 321,821 mio. ECU, og OTE's investeringer i perioden 1996-2000 forventes at beløbe sig til ca. 1 245 mia. dr. (dvs. 4,13 mia. ECU)
- hvad angår vanskelighederne med at opnå lejede kredsløb i Grækenland, vil efterspørgslen kunne imødekommes, når den forventede udvidelse af ISDN-nettet, der i øjeblikket er i en pilotfase, er afsluttet. En sådan udvidelse er nødvendig, idet der ikke er overskydende kapacitet på OTE's net.
- den planlagte privatisering og drift på kommercielle vilkår af de offentlige virksomheder, der kontrollerer alternative net, gør det sandsynligt, at disse selskaber vil konkurrere med OTE i fremtiden, enten alene eller i alliance med private partnere.
Den 6. december 1996 blev disse punkter drøftet yderligere på et bilateralt møde mellem den græske minister for telekommunikation og det medlem af Kommissionen, der er ansvarlig for konkurrencespørgsmål. Sidstnævnte mente, at der var en mærkbar konkurrencefordrejning på markedet til OTE's fordel som følge af Grækenlands forsinkede gennemførelse af EF-bestemmelserne, og at det derfor ikke var godtgjort, at OTE ville blive påvirket af en tidlig liberalisering af taletelefoni i en sådan grad som anført i Grækenlands anmodning. Denne markedssituation i Grækenland blev yderligere drøftet på et bilateralt møde mellem eksperter i Kommissionen og de græske myndigheder, der blev afholdt i Bruxelles den 24. januar 1997. Ved skrivelse af 24. marts 1997 bekræftede den græske minister for telekommunikation efterfølgende tidsplanen for fuld gennemførelse af direktiv 90/388/EØF, 92/44/EØF og 94/46/EF og gentog Grækenlands anmodning om yderligere gennemførelsesfrister efter direktiv 96/19/EF.
Den 21. og 22. april 1997 hørte Kommissionen OTE vedrørende situationen med hensyn til det græske net og behovet for yderligere gennemførelsesfrister. Den 29. april 1997 blev der afholdt et afsluttende møde mellem den græske minister for telekommunikation og det medlem af Kommissionen, der er ansvarlig for konkurrencespørgsmål, for at diskutere Grækenlands anmodning og Kommissionens foreløbige vurdering på det tidspunkt. Ved skrivelse af 29. maj 1997 resumerede de græske myndigheder de argumenter, der var blevet fremført mundtligt på disse møder.
IV. Artikel 2, stk. 2, i direktiv 90/388/EØF
(9) Anvendelsen af EF-traktatens artikel 90, stk. 2, på teleområdet er nærmere præciseret i direktiv 90/388/EØF, hvori det foreskrives, at markedet for teletjenester skal være fuldt liberaliseret senest den 1. januar 1998. Ifølge artikel 2, stk. 2, i direktiv 90/388/EØF indrømmer Kommissionen imidlertid efter anmodning en række medlemsstater yderligere gennemførelsesfrister, således at medlemsstaterne får mulighed for (1) at fravige datoer, der er fastsat i direktiv 90/388/EØF, og (2) ret til at forlænge den periode, for hvilken der er indrømmet eksklusive rettigheder til virksomheder, der har fået overdraget at udbyde offentlige telenet og teletjenester. Det skal gøre det muligt at gennemføre de foranstaltninger, strukturtilpasningen kræver, og perioden skal begrænses til det, der er strengt nødvendigt for at gennemføre disse tilpasninger.
(10) Hvad angår tilrådighedsstillelse af offentlige teletjenester og net, fremgår det, at det er betroet OTE at levere en tjeneste af almindelig økonomisk interesse i medfør af artikel 1, 3 og 12 i præsidentiel anordning nr. 437/1995, der er baseret på lov nr. 2257/94 om OTE's organisation og drift. Det hedder bl.a. i denne anordnings artikel 1, at licenshaverens (OTE) aktiviteter ikke blot skal bidrage til Grækenlands regionale og industrielle udvikling men også sikre tilrådighedsstillelse af teknisk pålidelige og finansielt tilgængelige teletjenester på konkurrencevilkår. I henhold til anordningens artikel 12 skal OTE udbyde taletelefoni til offentligheden, drive kort- og mønttelefoner, servicetelefoner og formidle nødopkald.
(11) Ifølge direktivet er det spørgsmål, der skal tages stilling til, om den anmodede midlertidige udelukkelse af konkurrence fra andre operatører er begrundet med behovet for at foretage strukturtilpasninger og begrænset til det, der er strengt nødvendigt for at gennemføre disse tilpasninger.
(12) Udgangspunktet for en sådan undersøgelse er, at for at en virksomhed, der udfører en opgave af almindelig økonomisk interesse, kan opfylde forpligtelsen til at sikre økonomisk balance i sit tjenesteudbud, skal virksomheden kunne opveje mindre rentable sektorer med de rentable sektorer. Det kan begrunde begrænsning af konkurrencen fra virksomheder i økonomisk rentable sektorer. Hvis andre virksomheder fik mulighed for at konkurrere med indehaveren af de eksklusive rettigheder i alle sektorer, ville de kunne koncentrere sig om de økonomisk rentable segmenter og tilbyde mere fordelagtige takster end indehaveren af de eksklusive rettigheder, da de - i modsætning til sidstnævnte - ikke af økonomiske årsager skal opveje tab i urentable sektorer med overskud i de mere rentable sektorer.
(13) Derfor kan der efter direktiv 90/388/EØF indrømmes en midlertidig undtagelse efter artikel 90, stk. 2, for virksomheder, der er tillagt særlige og eksklusive rettigheder til tilrådighedsstillelse af taletelefoni. Det skyldes, at de økonomiske ressourcer til udvikling af det offentlige telenet og opretholdelsen af det almene tjenesteudbud stadig væsentligst stammede fra taletelefonitjenester. En liberalisering af markedet for taletelefoni kunne på det tidspunkt have hindret televirksomhederne i udførelsen af deres opgave af almindelig økonomisk interesse og udviklingen af nettet. Konkurrencebegrænsning er kun berettiget for tjenester, der på grund af deres egenart og de betingelser, under hvilke de ville blive udbudt i en konkurrencesituation, vil kunne ødelægge den økonomiske balance for tilrådighedsstillelsen af tjenester af almindelig økonomisk interesse eller på anden måde påvirke denne balance. Der kan derfor kun tillades begrænsninger for tilrådighedsstillelse af sådanne tjenester, hvis der er klare beviser for en sådan påvirkning.
(14) Det nævnes i nogle bemærkninger, at nye markedsdeltagere også kunne deltage i udførelsen af de nødvendige opgaver af almindelig økonomisk interesse. Men formålet med undtagelsen er at beskytte udførelsen af opgaver af almindelig økonomisk interesse og ikke at beskytte bestemte virksomheder. OTE vil imidlertid på kort sigt fortsat være den eneste operatør, der udbyder en universel telefontjeneste til brugere i tyndt befolkede områder. Af den grund har Kommissionen ved behandlingen af anmodningen om yderligere gennemførelsesfrister vurderet, om de er nødvendige for at give OTE mulighed for at udføre sin opgave af almindelig økonomisk interesse på økonomisk acceptable vilkår, mens de nødvendige strukturtilpasninger gennemføres.
B. RETLIG VURDERING
I. Anmodning om en yderligere gennemførelsesfrist for taletelefoni og den dertil knyttede netinfrastruktur
Vurdering af virkningen af ophævelsen af de eksklusive rettigheder, der på nuværende tidspunkt er tillagt OTE
De græske myndigheders argumenter
(15) Ifølge de græske myndigheder har OTE særlige vanskeligheder med at opfylde forpligtelsen til at levere et alment tjenesteudbud på grund af problemerne i forbindelse med udbygningen af nettet, der hænger sammen med følgende faktorer:
- landets topografi, der er karakteriseret af en række tyndt befolkede og fjerntliggende bjergområder og øer
- landets lave BNP pr. indbygger (ca. 7 357,82 ECU, hvilket er under EU-gennemsnittet)
- de store omkostninger i forbindelse med betjening af uforholdsmæssigt mange kunder. Dette skyldes en uensartet efterspørgsel på grund af en stor sæsonpræget efterspørgsel i en række fjerntliggende ferieområder samt abonnenter i isolerede områder.
(16) Den græske regering mener, det er nødvendigt med en yderligere gennemførelsesfrist på fem år for at foretage nedenstående strukturtilpasninger.
a) Digitalisering og modernisering af nettet
(17) Grækenland understreger den ringe digitalisering af OTE's net - 31 % ved udgangen af 1994 - der er den laveste procentsats i EF. Digitaliseringen i Tyskland og Italien var på det tidspunkt på henholdsvis 45 % og 67 %. Det er derfor nødvendigt med betydelige kapitalinvesteringer for at modernisere OTE's net, før der åbnes for konkurrence.
(18) De græske myndigheder har planlagt investeringer på i alt 946 mia. dr. i perioden 1996-2000 til modernisering af OTE's indenlandske net, infrastruktur, telematik, internationale net og internationale forbindelser. Der er planlagt yderligere investeringer på 300 mia. dr. i årene 2001-2002. Den græske regering hævder, at en del af disse investeringer vil øge digitaliseringsniveauet til næsten 100 % i år 2003.
(19) De græske myndigheder fastholder at, på grund af knappe finansielle ressourcer, store omkostninger, omfanget af OTE's moderniseringsprogram samt forpligtelsen til at levere teletjenester i hele Grækenland vil det kun være muligt at sikre fuld digitalisering i år 2003, hvis OTE fortsat sikres tilstrækkelige indtægter ved at selskabet bevarer de nuværende eksklusive rettigheder indtil denne dato.
b) Øget telefontæthed og forbedring af det almene tjenesteudbud
(20) De nøjagtige omkostninger ved OTE's almene tjenesteudbud kendes ikke, da OTE ikke anvender et egnet omkostningsbaseret regnskabssystem, der ville muliggøre en sådan beregning. Grækenland har imidlertid oplyst, at de omtrentlige tilslutningsomkostninger for kunder, der bor i de 14 000 små landområder i Grækenland ligger på ca. 400 000 dr. per kunde, hvilket skal sammenlignes med 50 000-100 000 for en gennemsnitskunde. Disse ekstraomkostninger kan ikke opkræves hos de pågældende brugere i betragtning af husholdningernes gennemsnitsindkomst i Grækenland. De græske myndigheder anslår de samlede investeringsomkostninger indtil år 2003 for disse urentable brugere til 100 mia. dr.
c) En yderligere justering af OTE's takststruktur
(21) Den græske regering anfører, at OTE's nuværende takststruktur er karakteriseret af en betragtelig forskel mellem lokalsamtaler og nationale langdistancesamtaler sammenlignet med andre medlemsstater. Ifølge den græske regering dækker taksterne for lokalsamtaler ikke omkostningerne, og disse samtaler subsidieres med indtægter fra de nationale langdistancesamtaler og internationale samtaler. Formålet med OTE's takstpolitik siden den 1. januar 1993 har været at udligne taksterne og gradvist tilpasse dem til omkostningerne for at sikre en tilnærmelse af takstniveauet for lokalsamtaler, nationale langdistancesamtaler og internationale samtaler. Denne politik er imidlertid omfattet af bestemmelserne i artikel 2 i lov nr. 2257/94, der lægger loft over takstforhøjelser indtil udgangen af 1997.
(22) OTE's takstudligning har ført til en stigning i lokaltaksterne med 25 %, 28,5 % og 13,3 % i henholdsvis 1993, 1995 og 1996, mens taksterne for nationale langdistancesamtaler (over 160 km) kun er steget med henholdsvis 25 %, 7,1 % og 2 %. I 1993 faldt de internationale takster gennemsnitligt med 2,3 %. Stigningen i de internationale takster på 5 % og 1,5 % i henholdsvis 1995 og 1996 skyldes ifølge den græske regering OTE's globale finansielle strategi og det midlertidige behov for at krydssubsidiere lokalsamtaler.
(23) Ifølge den græske regering er der imidlertid en betragtelig modstand i offentligheden og i politiske kredse mod en takstudligning. Den takstpolitik, der har været fulgt siden 1993, har haft til formål dels at undgå negative reaktioner hos abonnenterne og dels gradvist at indføre en takstudligning og en omkostningsbaseret takststruktur. For eksempel blev der i 1994 ikke foretaget takstreguleringer, fordi der havde været stigninger i 1993.
d) Forbedring af OTE's effektivitet, herunder personaleuddannelse og personalenedskæringer
(24) Den græske regering fremfører, at hvis OTE ikke kan bevare sit nuværende monopol på taletelefoni og offentlige telenet indtil år 2003, vil selskabet ikke kunne gennemføre den personaleomlægning, der er nødvendig for at kunne klare en konkurrencesituation. Omlægningen vil omfatte en ajourføring af de ansattes uddannelse og færdigheder, således at de kan arbejde med moderne teknologi og effektivt klare markedsføring og levering af avancerede tjenester.
(25) De græske myndigheder fremfører, at OTE ikke ifølge de nuværende regler har mulighed for at afskedige personale (kun i tilfælde af pension og frivillig afgang), og virksomheden vil derfor ikke have mulighed for at foretage de nødvendige personalenedskæringer før liberaliseringen den 1. januar 1998. Endvidere vil ethvert forsøg på at begrænse personalet medføre alvorlige sociale og politiske problemer, især hvis det sker hurtigt. OTE har i dag 24 500 ansatte. I de kommende fem år (1996-2000) er der med fagforeningen OME-OTE opnået enighed om en række foranstaltninger vedrørende frivillig pensionering af et stort antal ansatte. Det forventes således, at personalet ved udgangen af 1999 vil være nedbragt til 21 000.
Kommissionens vurdering
(26) Kommissionen skal vurdere, om disse justeringer kan falde ind under artikel 2, stk. 2, i direktiv 90/388/EØF, og om gennemførelsen af disse justeringer vil blive bragt i fare, hvis der dukker nye markedsdeltagere op på det område, der nu er forbeholdt OTE.
(27) Lovændringer og potentielle forsinkelser i lovgivningsprocessen kan ikke betragtes som strukturændringer efter direktiv 90/388/EØF og begrunde yderligere gennemførelsesfrister. I direktivet henvises der til operatørens nødvendige strukturændringer i det omfang, de er nødvendige for at beskytte tilrådighedsstillelsen af tjenesten af almindelig økonomisk interesse. Hvis medlemsstaterne ikke kan anvende den specifikke begrundelse i direktivet, kan de ikke påberåbe sig bestemmelser, praksis eller særlige forhold i deres retssystem som begrundelse for yderligere frister til at gennemføre EF-direktiverne (8).
(28) Ifølge det almindelige proportionalitetsprincip skal enhver forlængelse af gennemførelsesfristen svare nøje til, hvad der er nødvendigt for at gennemføre de strukturtilpasninger, de græske myndigheder har nævnt, med henblik på liberalisering, nemlig a) digitalisering, modernisering og bedre adgang til nettet, b) yderligere udligning af OTE's takster og c) forbedring af OTE's effektivitet.
a) Digitalisering, modernisering og netadgang
(29) Kommissionen erkender, at det er nødvendigt at sikre modernisering, digitalisering og bedre adgang til nettet i Grækenland i takstudligningsperioden. Kommissionen erkender også, at omkostningerne til den nødvendige modernisering (1 246 mia. dr.) af to grunde er særdeles høje for OTE's faste net: digitaliseringsniveauet er lavt (38 %), hvorimod de andre medlemsstater, også de medlemsstater der har fået en undtagelse, har højere digitaliseringsniveauer (80 % i Portugal). Omkostningerne til en forbedring af adgangen til nettet er også høje, idet Grækenland har en lav befolkningstæthed, mange bjergområder og øer.
(30) Samtidig med at Kommissionen erkender nødvendigheden af en yderligere digitalisering og modernisering i Grækenland, har Kommissionen bemærket sig, at den græske regering selv indrømmer, at en af årsagerne til den forsinkede iværksættelse af digitaliseringsprocessen har været, at OTE's investeringsprogram blev forsinket af politiske overvejelser og juridiske problemer. Forsinkelsen skyldes bl.a. sagsanlæg ved de nationale domstole vedrørende OTE's beslutninger i forbindelse med udbudsprocessen. En ophævelse af OTE's særlige og eksklusive rettigheder til at udbyde taletelefoni og oprette offentlige telenet ville derfor fremskynde investeringsprogrammet, idet de offentlige udbudsregler ifølge artikel 8 i direktiv 93/38/EØF ikke længere kan anvendes, når andre virksomheder frit (9) kan udbyde de samme tjenester i det samme geografiske område på stort set de samme betingelser.
Ifølge de græske myndigheders anmodning har investeringerne hidtil bevidst været udskudt og koncentreret om andre prioriterede områder. F.eks. modtog postvæsenet en betydelig støtte indtil 1992, der blev taget fra OTE's overskud. De manglende investeringer skyldes derfor ikke ressourcemangel.
(31) Spørgsmålet er imidlertid, om OTE i en konkurrencesituation kan opnå den nødvendige indtjening til at fortsætte moderniseringen af nettet, der vil koste 946 mia. dr. i perioden 1996-2000 og yderligere 300 mia. dr. i perioden 2001-2002, dvs. under 190 mia. dr. om året, eller om en liberalisering vil bringe OTE's økonomiske balance i fare og hindre selskabet i at opfylde sin forpligtelse til at udbyde tjenester af almindelig økonomisk interesse. Følgende faktorer skal tages i betragtning i den henseende:
(32) I 1993 var OTE's samlede indtægter på 356 754 mio. dr., hvoraf 321 145 mio. stammede fra taletelefoni. OTE's nettofortjeneste var på 129 520 mio. dr. (10). Telemarkedet er et marked i vækst. Det forventes, at indtægterne fra taletelefoni i Grækenland vil stige fra ca. 1 135 mio. ECU i 1993 til ca. 1 818 mio. ECU i 1998 (dvs. en årlig vækst på 5 %) (11). Endvidere har Grækenland netop gennemført direktiv 90/388/EØF. Siden januar 1997 har man kunnet udbyde liberaliserede teletjenester uden restriktioner. Denne liberalisering vil øge trafikken på det offentlige telenet og give yderligere indtægter. Den forventede indtægtsstigning vil imidlertid blive negativt påvirket af forskellige forhold i forbindelse med det lave digitaliseringsniveau. Dette skaber og vil fortsat på mellemlang sigt skabe store overbelastningsproblemer på det faste net, hvilket medfører en betydeligt lavere vækst for telefontjenester og forklarer, hvorfor væksten i telefonindtjeningen er lavere i Grækenland end i andre medlemsstater med et digitaliseret net. Af samme grund kan OTE ikke tilbyde avancerede tjenester, der giver store indtjeningsmuligheder for teleoperatørerne. Generelt set vil en del af investeringerne kunne dækkes af OTE's overskud.
(33) Endvidere har OTE en forholdsvis lille gæld i betragtning af de store investeringer i moderniseringen af nettet. Ved udgangen af regnskabsåret 1995/1996 var OTE's selvfinansieringsgrad (gearing) 39,4, mens den var 139,9 for Telecom Eireann, 124,3 for Telefónica de España og 65 for Portugal Telecom. I juni 1996 var den langfristede gæld på 123 mia. dr., mens aktionærernes samlede investeringer var på 600 mia. dr. OTE har således stadig betragtelig plads til lånefinansiering af de relevante investeringer.
(34) Endelig vil en del af de nødvendige investeringer blive støttet af Fællesskabets strukturfonde. Ifølge det nye operationelle program for Grækenland for perioden 1994-1999 yder EFRU (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling) 173,243 mio. ECU, hvoraf 112,377 mio. ECU er afsat til støtte til forbedring af OTE's serviceniveau. Andelen af de nødvendige investeringer (4,13 mia. ECU), der således vil blive finansieret, er imidlertid fortsat beskeden, idet over 90 % af omkostningerne skal bæres af OTE.
(35) Så længe OTE imidlertid ikke har foretaget en tilstrækkelig takstudligning, vil nye markedsdeltagere kunne underbyde OTE's høje takster for nationale langdistancesamtaler og internationale samtaler. OTE ville i det tilfælde enten miste samtaletrafik eller skulle udligne taksterne hurtigere end stigningen i efterspørgslen på markedet. Det kunne på kort sigt dæmpe OTE's indtægtsstigning og svække virksomhedens muligheder for at finansiere investeringerne.
Den nuværende situation kan begrunde en yderligere gennemførelsesfrist for OTE til at fortsætte den gradvise takstudligning.
Når taksterne er blevet tilstrækkelig udlignet vil både prisfaldet og tilstedeværelsen af konkurrenter føre til øget brug af OTE's net. Erfaringerne fra andre medlemsstater viser, at væksten på markedet kan opveje tab af markedsandele.
b) Telefontæthed og alment tjenesteudbud
(36) Kommissionen erkender, at omkostningerne i forbindelse med sikring af det almene tjenesteudbud er forholdsmæssigt højere i Grækenland end i de andre medlemsstater, bl.a. på grund af vanskeligere geografiske forhold, der medfører højere infrastrukturomkostninger. Det betyder, at tilrådighedsstillelse af tjenester af almindelig økonomisk interesse kan være vanskeligere i Grækenland end i andre medlemsstater.
(37) Telefontætheden i Grækenland har allerede nået et niveau, der kan sammenlignes med niveauet i medlemsstater, der ikke kan indrømmes yderligere gennemførelsesfrister. I 1994 var der således 48 abonnentlinjer pr. 100 indbyggere i Grækenland mod 55 i Frankrig, 48 i Tyskland og 43 i Italien. Telefontætheden i de medlemsstater, der er blevet indrømmet yderligere gennemførelsesfrister, er betydelig lavere end i Grækenland, nemlig 37 i Spanien og 35 i Irland og Portugal. Det må derfor forventes, at der er færre afslag på anmodninger om yderligere telefonlinjer blandt husholdningerne i Grækenland end i disse medlemsstater. Grækenland anfører, at disse tal ikke afspejler den reelle netdækning. Tallene for telefontætheden skyldes i høj grad, at der er en række ferieområder med stor koncentration af telefonlinjer, der kun bruges i sæsonen, samt den omstændighed at mange abonnenter har mere end et hjem. De græske myndigheder fastholder, at det er nødvendigt at øge telefontætheden for at klare efterspørgslen.
(38) I betragtning af de geografiske og demografiske forhold vil det blive forholdsmæssigt dyrt at øge telefontætheden. Endvidere ligger BNP pr. indbygger i Grækenland under EF-gennemsnittet og under det tilsvarende tal i de direkte sammenlignelige lande, der har anmodet om en forlængelse af fristen for gennemførelse af direktiv 90/388/EØF. Af disse to grunde afhænger en større tæthed af, hvor hurtigt og i hvilket omfang der gennemføres en takstudligning, både hvad angår finansieringskapacitet og udvikling af den relevante efterspørgsel.
(39) Kommissionen mener i princippet ikke, at der er nogen grund til at udskyde liberaliseringen, indtil der er opnået en høj telefontæthed. Det Forenede Kongerige liberaliserede således telemarkedet på et tidspunkt, hvor telefontætheden var under OTE's niveau i 1994, således at nye markedsdeltagere kunne forbedre tætheden. Kommissionen erkender imidlertid, at hvis OTE - mens selskabet foretager en takstudligning - får mulighed for at fortsætte sit omkostningstunge udviklingsprogram for at forbedre telefontætheden, vil det være til forbrugernes fordel generelt. En sådan forbedring vil også i nogen grad være en fordel for de fremtidige nye markedsdeltagere, da der vil blive mere samtaletrafik både for den nuværende operatør og nye markedsdeltagere, jo flere brugere der er tilsluttet det offentlige telenet. Når OTE's takster er tilstrækkelig udlignet, vil nye markedsdeltagere give mere trafik og ikke tage den nuværende trafik fra den græske offentlige operatør.
Behovet for at styrke telefontætheden kan derfor begrunde en fortsættelse af de nuværende eksklusive rettigheder, der er tillagt OTE, dog kun i det tidsrum der er nødvendigt for at udligne OTE's takster.
c) Takstudligning
(40) Kommissionen bemærker, at selv om stigningerne i lokaltaksterne, især i 1993 og 1995, ser voldsomme ud, skal det bemærkes, at lokalsamtaler tidligere var helt gratis. I nedenstående tabel, der er baseret på Kommissionens oplysninger (12), sammenlignes nogle af OTE's telefontakster med de tilsvarende takster for en operatør, der allerede har foretaget en takstudligning (British Telecom) (13), og en operatør (Portugal Telecom) i en medlemsstat, der er indrømmet yderligere gennemførelsesfrister ved Kommissionens beslutning 97/310/EF (14) af 12. februar 1997. Det fremgår af tabellen, at OTE's behov for yderligere takstudligninger stort set er det samme som Portugal Telecom's.
TABELPOSITION
(41) Da omkostningerne på grund af tekniske fremskridt i stigende grad er afstandsuafhængige, betyder omkostningsbaserede takster normalt, at priserne justeres, således at indtægterne står i forhold til omkostningerne, dvs.:
- indtægter fra tilslutning og abonnementer dækker de faste omkostninger (plus en fast avance)
- indtægter fra samtaler dækker samtaleomkostninger (plus en fast avance).
Teleselskaberne har derfor måttet hæve prisen for to-måneders abonnementer og lokalsamtaler (eller i hvert fald ikke sænke priserne) og nedsætte taksterne for langdistancesamtaler. Det fremgår klart af ovenstående, at det er nødvendigt med en betragtelig takstudligning, især hvad angår takster for langdistancesamtaler.
Da der ikke må røres ved de nødvendige ressourcer til modernisering af nettet i de kommende år, er det berettiget at fortsætte den gradvise fremgangsmåde, som Grækenland planlægger, for yderligere at nedsætte taksterne for langdistancesamtaler og internationale samtaler. Når man tager højde for det gennemsnitlige BNP i Grækenland, er det berettiget med en gradvis fremgangsmåde. Man vil derved kunne undgå for voldsomme og for hurtige stigninger i forbindelse med den nødvendige takstudligning, hvilket ville dæmpe efterspørgslen og derfor svække udviklingen i operatørens indtægter og overskud (hvilket kunne påvirke operatørens mulighed for at finansiere moderniseringen af nettet) og formodentlig også skade virksomhedens muligheder for at opfylde sin forpligtelse til at tilbyde en tjeneste af almindelig økonomisk interesse.
Når det tages i betragtning, at det er nødvendigt med en gradvis takstudligning, samt at det er en stor opgave at skulle modernisere nettet, både hvad angår adgang og digitalisering, mener Kommissionen, at OTE's takster vil kunne være tilstrækkelig justeret senest den 31. december 2000. OTE ville endda kunne fremskynde takstudligningen, hvis der blev indført fleksible takststrukturer i stedet for takstreguleringer over hele linjen.
(42) De øvrige argumenter, som den græske regering har fremsat som begrundelse for den forsinkede udligning af OTE's takster, kan ikke godtages; især kan det argument, at OTE på nuværende tidspunkt ikke bruger et moderne omkostningsbaseret regnskabssystem, der giver præcise oplysninger om omkostningerne pr. tjenestekategori, ikke begrunde en yderligere gennemførelsesfrist. Grækenland skulle have indført et omkostningsbaseret regnskabssystem senest den 31. december 1993 ifølge direktiv 92/44/EØF og 31. december 1996 ifølge Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/62/EF af 13. december 1995 om ONP-vilkår for taletelefonitjenesten (15). Faktisk afviger de relative omkostninger for sådanne tjenester ikke væsentligt fra medlemsstat til medlemsstat, og indtil OTE har indført et sådant omkostningsbaseret regnskabssystem, kan OTE anvende eksemplerne på takstudligning i andre medlemsstater, hvor der allerede er indført konkurrence.
d) Omstrukturering af OTE
(43) Kommissionen kan ikke acceptere Grækenlands argumenter vedrørende OTE's omstrukturering, da de nævnte problemer ikke er specifikke for Grækenland eller for lande med mindre udbyggende net. Argumentationen afvises af følgende grunde:
- selv om OTE's produktivitet kan forbedres, er den allerede på nuværende tidspunkt højere end i visse andre medlemsstater, der ikke kan indrømmes yderligere gennemførelsesfrister. OTE drev 217 linjer pr. ansat i 1996 sammenlignet med 183 for Belgacom, 174 for Deutsche Telekom, 162 for Portugal Telecom og 99 linjer pr. ansat i Irland. Imidlertid er indtægterne pr. ansat betydelig højere i Belgien og Tyskland, mens telefontætheden er lavere i Portugal og Irland.
- Grækenland vil ifølge det operationelle program for 1994-1999 modtage over 45 mio. ECU til omstrukturering af OTE og personaleuddannelse (hvoraf 30,5 mio. ECU ydes af Den Europæiske Socialfond). I den forbindelse forpligtede OTE sig til at nå den produktivitet og effektivitet, som Kommissionen finder nødvendig for at kunne fungere som et konkurrencedygtigt og moderne selskab inden udgangen af 1999.
Påvirkning af samhandelen
(44) Formålet med at udsætte liberaliseringen af taletelefoni er at udskyde tilstedeværelsen af nye operatører på markedet for taletelefoni. Det vil påvirke samhandelen, da store internationale selskaber vil blive forhindret i at investere og udbyde tjenester i Grækenland. Tilstedeværelsen af alternative nationale teleoperatører vil ligeledes blive forsinket, og det vil til sin tid svække deres mulighed for at ekspandere uden for Grækenland.
Oprettelse af en ny offentlig teleoperatør skal forberedes i mange måneder eller endda år, hvis den pågældende operatør ikke allerede opererer på et lignende marked for liberaliserede teletjenester og endnu ikke har oparbejdet et kundegrundlag.
I sin vurdering af Grækenlands ansøgning har Kommissionen noteret sig, at der på grund af en forsinket gennemførelse af EF-bestemmelserne endnu ikke er givet tilladelse til egentlig konkurrence på markedet for datatjenester og taletjenester til lukkede brugergrupper. Endvidere har OTE eneret til at oprette kabel-tv-net. I den forbindelse kunne liberalisering af taletelefonitjenester pr. 1. januar 1998 få store følger for OTE's omsætning.
Endvidere fremgår det af den græske ansøgning, at formålet med den planlagte digitalisering af OTE's net er at øge tjenesteudbudet til slutbrugerne. De gamle analoge linjer har kun kapacitet til at fremføre taletjenester, men de græske myndigheder anfører, at de nye digitale linjer også vil kunne fremføre avancerede teletjenester, der liberaliseres efter direktiv 90/388/EØF. Det vil sige, at formålet med de igangværende netinvesteringer er at give OTE mulighed for at udvide tjenesteudbudet til at omfatte andet end almen taletelefoni.
Indrømmelse af en yderligere gennemførelsesfrist vil i denne situation kunne påvirke samhandelen i en grad, der er uforenelig med fællesmarkedets interesser, idet OTE ville få mulighed for at styrke sin nuværende dominerende situation på andre markeder end markedet for taletelefoni.
Ved skrivelse af 24. marts 1997, som den græske minister for telekommunikation redegjorde mundtligt for på et bilateralt møde den 28. april 1997, meddelte de græske myndigheder følgende:
1) Direktiv 94/46/EF om satellitkommunikation vil blive gennemført ved præsidentiel anordning pr. 1. august 1997. I mellemtiden vil der kunne indgives ansøgninger om satellitkommunikation til den nationale tilsynsmyndighed, den nationale telekommission (EET). Disse vil blive behandlet hurtigst muligt, og hvis kriterierne i anordningen er opfyldt, vil der blive givet licenser, så snart den pågældende anordning er offentliggjort.
2) Den præsidentielle anordning, der gennemfører direktiv 96/2/EF, vil blive offentliggjort og træde i kraft i december 1997.
3) Lov nr. 2328/95 vil blive ændret, hvad angår oprettelse af kabel-tv-infrastruktur inden den 1. maj 1998. Denne ændring vil blive foretaget samtidig med, at direktiv 95/51/EF gennemføres.
4) Den præsidentielle anordning, der skal sikre gennemførelse af direktiv 92/44/EØF, vil blive vedtaget og træde i kraft inden udgangen af 1997.
Hvis disse annoncerede foranstaltninger vedtages og indføres i tide, kan en forlænget gennemførelsesfrist for ophævelse af de eksklusive og særlige rettigheder, der er tillagt OTE, hvad angår tilrådighedsstillelse af taletelefoni og oprettelse af offentlige telenet, påtænkes indtil den 31. december 2000, idet det ikke fuldstændig vil lukke telemarkedet i Grækenland. De negative følger for samhandelen i EF af en sådan fristforlængelse vil være begrænsede på grund af følgende forhold:
- det græske telemarkeds begrænsede størrelse sammenlignet med EF-markedet. Der er grund til at formode, at de fleste investeringer fra den 1. januar 1998 vil blive foretaget i medlemsstater med mere udviklede markeder, hvor man kan forvente et større afkast
- varigheden af den indrømmede undtagelse. De ulemper, som en yderligere fristforlængelse på 36 måneder vil medføre for potentielle investorer, vil være begrænsede, hvis de i dette tidsrum allerede kan planlægge deres investeringer, så de kan være operationelle før den 31. december 2000, især i forbindelse med ophævelsen af restriktioner for anvendelse af egen og alternativ infrastruktur fra den 1. oktober 1997 som nedenfor anført
- fristforlængelsen vil gælde for taletelefoni, som er snævert defineret i artikel 1 i direktiv 90/388/EØF, mens alle andre taletjenester liberaliseres fuldt ud.
(45) Følgerne vil blive yderligere reduceret under følgende omstændigheder:
- OTE ekspanderer ikke i medlemsstater, der har liberaliseret deres markeder. Hvis det var tilfældet, kunne undtagelsen, der giver OTE mulighed for at opretholde højere priser på hjemmemarkedet, bruges til ikke blot at gennemføre de nødvendige tilpasninger men også til at krydssubsidiere transaktioner på udenlandske markeder. Dette ville naturligvis fordreje konkurrencen til skade for de eksisterende og kommende operatører i de pågældende medlemsstater og være i strid med Fællesskabets interesse
- ophævelsen af restriktioner for anvendelse af egen og alternativ infrastruktur vil være effektiv fra den 1. oktober 1997 som nedenfor anført. Det vil give potentielle nye markedsdeltagere mulighed for at drive og levere allerede liberaliserede teletjenester på disse net fra denne dato, inden der indføres fuld liberalisering, herunder mulighed for at levere taletjenester via virksomhedsnet og/eller til lukkede brugergrupper via sådan infrastruktur
- fuld gennemførelse af de bestemmelser i direktiv 90/388/EØF, der ikke er omfattet af den nuværende undtagelse, og af direktiv 95/62/EF.
Konklusion
(46) På basis af ovenstående mener Kommissionen ikke, at indrømmelse af en yderligere gennemførelsesfrist indtil senest den 31. december 2000 for ophævelse af de eksklusive rettigheder, der på nuværende tidspunkt er tillagt OTE, hvad angår tilrådighedsstillelse af taletelefoni og oprettelse af offentlige telenet, i stedet for den 1. januar 1998 efter artikel 2, stk. 2, i direktiv 90/388/EØF, vil påvirke samhandelen i et omfang, der er i strid med Fællesskabets interesser, hvis ovennævnte betingelser overholdes.
II. Anmodning om en yderligere gennemførelsesfrist for ophævelse af restriktioner for tilrådighedsstillelse af allerede liberaliserede teletjenester via egen og alternativ infrastruktur
Vurdering af virkningen af en øjeblikkelig ophævelse af restriktioner
De græske myndigheders argumenter
(47) Grækenland anfører, at en liberalisering af alternativ infrastruktur ikke kan gennemføres meget før liberaliseringen af taletelefoni og offentlige telenet. Hvis det sker, vil udbydere af teletjenester via sådan infrastruktur kunne omgå undtagelsen for taletelefoni og således berøve OTE betragtelige indtægter, der er helt afgørende for moderniseringen af de offentlige telenet og tjenester i Grækenland.
(48) For det andet anfører Grækenland, at indtægtstabet fra lejede kredsløb (ca. 3-4 % af OTE's forventede omsætning for årene 1996-2000) yderligere vil bringe gennemførelsen af de planlagte strukturtilpasninger i fare.
Kommissionens vurdering
(49) Argumentet om, at det er nødvendigt at opretholde restriktioner for tilrådighedsstillelse af alternativ netkapacitet til udbud af alternativ infrastruktur for at forhindre, at godkendte udbydere af liberaliserede tjenester omgår taletelefonimonopolet, kan ikke godtages. Man kan ved mindre restriktive reguleringer forhindre omgåelse af taletelefonimonopolet indtil den 31. december 2000. Ifølge den græske lov 2246/94, som ændret den 6. februar 1997, skal tilrådighedsstillelse af liberaliserede tjenester via lejede kredsløb anmeldes. De græske myndigheder kan derfor kontrollere, at de leverede tjenester ikke er taletelefonitjenester som defineret i artikel 1 i direktiv 90/388/EØF. Ifølge denne definition skal monopoliserede taletelefonitjenester udbydes til offentligheden.
Kommissionen nævnte derfor i sin meddelelse om status over og gennemførelse af direktiv 90/388/EØF om liberalisering af markedet for teletjenester (16), at en sådan »uofficiel« omgåelse ikke kan forekomme i væsentligt omfang, uden at den berørte medlemsstat vil bemærke det. En tjeneste, der tilbydes offentligheden, må nødvendigvis være kendt.
Da et kommercielt udbud sædvanligvis medfører annoncering (for de tjenester, der udbydes) eller i det mindste udsendelse af prislister, kontrakter og fakturaer, vil en sådan omgåelse formentlig hurtigt komme frem i lyset. Endvidere vil man kunne skelne omgåelse fra lovlig taletelefoni på grund af forskelle i nummerering og sammenkoblingsafgifter.
Normalt respekterer nye operatører taletelefonimonopolet. Tjenesteleverandører vil ikke risikere at få deres tilladelse tilbagekaldt, således at de ikke kan opfylde deres forpligtelser over for kunderne. Før de lancerer en tjeneste, undersøger mange tjenesteleverandører derfor først hos de nationale tilsynsmyndigheder eller hos Kommissionens tjenestegrene, om den tjeneste, de planlægger at udbyde, er liberaliseret.
Ved skrivelse af 24. marts 1997 bekræftede de græske myndigheder, at man havde truffet alle nødvendige foranstaltninger for at sikre EET administrativ og finansiel uafhængighed, samt at udkastet til præsidentiel anordning med vedtægterne for denne tilsynsmyndighed ville blive vedtaget og træde i kraft senest den 1. august 1997. Den græske tilsynsmyndighed vil være fuldt ud operationel ved udgangen af september 1997 og kunne overvåge, at de selskaber, der er registreret som leverandører af liberaliserede tjenester, ikke udbyder taletelefoni. Det vil derfor ikke være berettiget med en yderligere gennemførelsesfrist ud over den 1. oktober 1997. Der kan ikke ved behandlingen af anmodningen om en yderligere gennemførelsesfrist tages hensyn til eventuelle forsinkelser i de græske myndigheders tidsplan, da den ser rimelig ud, og da medlemsstaterne endvidere ikke, således som fastslået af Domstolen, kan påberåbe sig bestemmelser, praksis eller særlige forhold i deres retssystem som begrundelse for yderligere gennemførelsesfrister til at efterkomme EF-direktiverne.
(50) Kommissionen kan heller ikke af følgende grunde acceptere argumentet om, at indtægtstabet fra lejede kredsløb yderligere vil bringe gennemførelsen af de planlagte strukturtilpasninger i fare:
- i medfør af direktiv 92/44/EØF skal OTE tilbyde lejede kredsløb på et omkostningsbaseret grundlag. Ifølge direktivets artikel 10 skulle OTE inden den 31. december 1993 have indført et omkostningsbaseret regnskabssystem for lejede kredsløb. Selv om direktivet giver mulighed for det, har Grækenland ikke anmodet om fristforlængelse for OTE til at opfylde denne forpligtelse. Grækenlands manglende opfyldelse af denne forpligtelse er allerede blevet fastslået af EF-Domstolen ved dens dom af 6. juli 1995 (17). Da denne forpligtelse eksisterer, og da medlemsstaterne skal opfylde den, kan det ikke forventes, at en åbning af markedet for alternative udbydere vil ændre OTE's markedssituation på dette område væsentligt
- alle de større alternative netudbydere tilhører i dag offentlige virksomheder (jernbaner, vandværker osv.), og de fleste henhører under samme ministerium som OTE. Det er derfor usandsynligt, at de vil nedsætte deres priser og virkelig konkurrere med OTE, der også er en offentlig virksomhed
- konkurrence ville anspore OTE til at fremskynde digitaliseringen og moderniseringen af sit net
- indtægterne fra lejede kredsløb er marginale i forhold til indtægterne fra taletelefoni
- hvis alternative netoperatører fik tilladelse til at oprette egen infrastruktur, ville de koncentrere sig om højkapacitetskredsløb (8, 34 og 140 Mbs), som OTE ikke på nuværende tidspunkt udbyder. Det er derfor urealistisk at forestille sig, at OTE vil få et indtægtstab på lejede kredsløb
- den græske argumentation tager udgangspunkt i et statisk perspektiv. Hvis den græske regering fuldt ud gennemførte direktiv 90/388/EØF og gav nye markedsdeltagere tilladelse til at tilbyde teletjenester - med undtagelse af taletelefoni - der kræver over 2 × 64 kbits, ville dette øge efterspørgslen efter lejede kredsløb. En sådan ny efterspørgsel ville mere end opveje eventuelle følger af alternativ infrastruktur i Grækenland. Det skal i den forbindelse understreges, at en række operatører af liberaliserede tjenester, der anvender alternative net, under alle omstændigheder vil leje kredsløb hos OTE for at sikre sig tilstrækkelig back-up kapacitet. I betragtning af den forventede vækst på markedet for lejede kredsløb, vil OTE formodentlig kunne bevare alle sine indtægter fra dette marked, selv om der indføres kvantumsrabat på de nuværende takster for lejede kredsløb for at fortsætte omkostningstilpasningen.
Påvirkning af samhandelen
(51) OTE er som følge af sit monopol på tilrådighedsstillelse af offentlig teleinfrastruktur eneudbyder af lejede kredsløb og sammenkobling til udbydere af liberaliserede tjenester. Virksomheden bestemmer derfor i høj grad omkostningerne for konkurrenterne med hensyn til liberaliserede teletjenester. Det fremgår bl.a. af de nævnte nugældende høje takster for lejede kredsløb, der gør det urentabelt at levere visse liberaliserede tjenester. Endvidere vil OTE's potentielle kendskab til konkurrenternes omkostninger i stigende grad påvirke samhandelen, eftersom OTE må forventes at videreudvikle sit eget udbud af liberaliserede tjenester, selv om væksten på dette område på kort sigt formodentlig bliver svag. OTE vil kunne anvende egen infrastruktur til at udbyde sådanne tjenester, hvorimod konkurrenter, der leverer globale liberaliserede tjenester, som VPN (virtuel private net) eller taletjenester til lukkede brugergrupper, vil skulle leje kredsløb hos den operatør, de ønsker at konkurrere med. Denne situation ville blive forværret af det forhold, at OTE på nuværende tidspunkt ikke udarbejder tilstrækkelig gennemsigtige regnskaber, der gør det muligt at adskille virksomhedens aktiviteter inden for monopolsektoren fra aktiviteterne i den liberaliserede sektor. Der er heller ingen strukturel opdeling, der kunne forhindre, at personale i OTE's infrastrukturafdeling videregiver oplysninger til kolleger, der sælger liberaliserede tjenester.
Konklusion
(52) Man kan ved mindre restriktive reguleringer forhindre omgåelse af taletelefonimonopolet indtil den 1. januar 2000, og sådanne reguleringer kunne gennemføres af tilsynsmyndigheden EET, der er oprettet i Grækenland, men endnu ikke fuldt ud operationel. Da den præsidentielle anordning, der indeholder EET's vedtægter, træder i kraft den 1. august 1997, således at tilsynsmyndigheden kan være operationel pr. 1. oktober 1997, vil indrømmelse af en yderligere gennemførelsesfrist ud over denne dato derfor ikke være berettiget.
(53) Kommissionen mener derfor ikke, at indrømmelse af en yderligere gennemførelsesfrist til Grækenland, hvad angår liberalisering af alternativ infrastruktur, vil påvirke samhandelen i et omfang, der strider mod Fællesskabets interesse, hvis forlængelsen ikke går ud over den 1. oktober 1997 -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Grækenland kan udskyde ophævelsen af de eksklusive rettigheder, der i øjeblikket er tillagt OTE, hvad angår tilrådighedsstillelse af taletelefoni og oprettelse og tilrådighedsstillelse af offentlige telenet, til den 31. december 2000, hvis følgende betingelser overholdes i overensstemmelse med nedenstående tidsplan:
- Senest den 1. oktober 1997 i stedet for den 1. juli 1996: meddelelse til Kommissionen om alle foranstaltninger, der er nødvendige for at ophæve restriktioner for tilrådighedsstillelse af allerede liberaliserede teletjenester via:
a) net oprettet af udbyderen af teletjenesten
b) tredjemands infrastrukturer, og
c) deling af net, andre faciliteter og arbejdssteder.
- Senest (ni måneder efter vedtagelsen af denne beslutning) i stedet for den 11. januar 1997: meddelelse til Kommissionen om de lovgivningsmæssige foranstaltninger, der er nødvendige for at indføre fuld liberalisering pr. 31. december 2000, herunder forslag til finansiering af det almene tjenesteudbud.
- Senest den 31. december 1999 i stedet for den 1. januar 1997: meddelelse til Kommissionen om forslag til licenser for taletelefoni og/eller dertil knyttede netudbydere.
- Senest den 30. juni 2000 i stedet for den 1. juli 1997: offentliggørelse af licensbetingelserne for offentlig taletelefoni og sammenkoblingsafgifter, i begge tilfælde i overensstemmelse med de relevante EF-direktiver.
- Senest den 31. december 2000 i stedet for den 1. januar 1998: tildeling af licenser og ændring af de eksisterende licenser for at muliggøre liberalisering af tilrådighedsstillelse af taletelefoni.
Artikel 2
Grækenland kan udskyde ophævelsen af restriktioner for tilrådighedsstillelse af allerede liberaliserede teletjenester indtil den 1. oktober 1997, når disse tilbydes via:
a) net oprettet af udbyderen af teletjenesten
b) tredjemands infrastruktur, og
c) deling af net, andre faciliteter og arbejdssteder.
Grækenland giver senest den 1. oktober 1997 i stedet for den 1. juli 1996 Kommissionen meddelelse om de foranstaltninger, der er indført for at ophæve disse restriktioner.
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juni 1997.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 18 päivänä kesäkuuta 1997,
lisäajan myöntämisestä Kreikalle komission direktiivin 90/388/ETY täytäntöönpanemiseksi täydellisen kilpailun osalta televiestintämarkkinoilla (Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (97/607/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon kilpailusta telepalvelumarkkinoilla 28 päivänä kesäkuuta 1990 annetun komission direktiivin 90/388/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/19/EY (2), ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan,
on pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään asiaa koskevat huomautuksensa (3) direktiivin 90/388/EY 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti,
sekä katsoo seuraavaa:
A. ASIASELOSTUS JA OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
I. Kreikan pyyntö
(1) Direktiivin 90/388/ETY 2 artiklan 2 kohdan nojalla Kreikan hallitus on pyytänyt kirjeellä 25 päivältä kesäkuuta 1996 lisäaikaa täytäntöönpanoa varten seuraavasti:
- 1 päivään tammikuuta 2003 Hellenic Telecommunications Organisation AE:n, jäljempänä `OTE`, puhelintoimintaan ja siihen liittyviin verkkoinfrastruktuureihin myönnettyjen tämänhetkisten yksinoikeuksien lakkauttamiseksi direktiivin 90/388/ETY 2 artiklan 2 kohdan mukaan mainittu säännös on pantava täytäntöön ennen 1 päivää tammikuuta 1998.
- 1 päivään heinäkuuta 2001 seuraavien jo vapautettujen telepalvelujen tarjoamista koskevien rajoitusten osalta:
a) telepalvelujen tarjoajien perustamat verkot;
b) kolmansien tarjoamat infrastruktuurit
ja
c) verkkojen, muiden toiminteiden ja paikkojen jakaminen.
Nämä säännökset oli direktiivin 90/388/ETY 2 artiklan 2 kohdan mukaan pantava täytäntöön ennen 1 päivää heinäkuuta 1996. Nämä säännökset eivät koske kaapelitelevision infrastruktuureita, niitä säätelee mainitun direktiivin 4 artikla.
Tämä pyyntö on yhdenmukainen 22 päivänä heinäkuuta 1993 annetun neuvoston päätöslauselman 93/C 213/01 (4) sekä 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston päätöslauselman 94/C 379/03 (5) kanssa.
(2) Kreikka katsoo, että lisäajat täytäntöönpanoa varten ovat tarpeen seuraavista syistä:
2.1. Kreikassa toteutetaan parhaillaan OTE:n infrastruktuurin digitalisoimis- ja uudistamisohjelmaa, joka edellyttää huomattavia reaali-investointeja. Ohjelman Kreikan taloudelle aiheuttamien suurten rasitteiden sekä OTE:n uudistamisohjelman korkeiden kustannusten ja laajuuden vuoksi, ja koska asiaa vaikeuttavat telepalvelujen koko Kreikan alueelle jakelemisen huomattavat kustannukset (maantieteellisten erityispiirteiden vuoksi), uudistuksissa on välttämätöntä edetä asteittain. Vaikka verkon jo digitalisoiduissa osissa ollaan parhaillaan ottamassa käyttöön kehittyneitä palveluja, OTE:n tulot riippuvat vielä usean vuoden ajan paljolti puhelintoiminnasta.
2.2. OTE:n digitalisoimiseksi ja uudistamiseksi toteutettava merkittävä investointiohjelma (joka ylittää 1,1 biljoonaa Kreikan drakmaa vuosina 1996-2003) vaarantuisi, jos täysi kilpailu toteutetaan vuonna 1998. Tämä veisi OTE:lta tuloja, jotka ovat tarpeen sekä Kreikan televiestintäinfrastruktuurin uudistamisen rahoitukseen että yleispalvelun tarjoamiseksi Kreikan haja-asutusalueiden asiakkaille.
2.3. Digitalisointi alkoi Kreikassa varojen puutteen vuoksi vasta vuonna 1990. Verkon digitalisointiin tarvittavien investointien suuruus määrää OTE:n palvelujen uudistamistahdin. Edellä mainituista kokonaismenoista noin 29 prosenttia käytetään kaupunkiverkkojen uudistamiseen ja 14 prosenttia vaihteiden digitalisointiin.
2.4. Vuonna 1993 Kreikka alkoi mukauttaa tariffeja kustannuksiin, mikä on johtanut paikallispuhelumaksujen kohoamiseen ja kaukopuhelumaksujen alenemiseen (reaalimääräisesti). Tapahtuneesta kehityksestä huolimatta nykyiselle tariffirakenteelle on ominaista huomattava ero paikallis- ja kaukopuhelutariffien välillä. Tariffien tasapainottamista on tarpeen jatkaa myös täytäntöönpanoajalla, jotta OTE:n talouden vakaus ja tulotaso varmistetaan (mikä on välttämätöntä digitalisoinnin ja uudistamisen loppuun saattamiseksi). Tariffien kustannuksiin sopeuttamisen tahti riippuu muun muassa OTE:n verkkojen uudistamisen jatkamisesta, analyyttisen kustannuslaskentajärjestelmän käyttöönottamisesta sekä siitä, miten asiakkaat hyväksyvät hintojen nousun.
2.5. Rakenteellisia mukautuksia tehdään OTE:n muuttamiseksi liiketaloudelliseksi organisaatioksi ja koulutetaan sen henkilöstö toimimaan nykyaikaisessa televiestintäteknologian, palvelujen, hallinnon ja markkinointimenetelmien ympäristössä.
2.6. Vaihtoehtoisia infrastruktuureja ei voida vapauttaa Kreikassa huomattavasti ennen puhelintoiminnan ja julkisten televerkkojen vapauttamista. Jos näin tapahtuisi, tällaisen infrastruktuurin välityksellä telepalveluja tarjoavat pystyisivät kiertämään puhelintoiminnalle myönnettyä poikkeusta, minkä seurauksena OTE menettäisi huomattavasti tuloja, joita se tarvitsee Kreikan julkisten televerkkojen ja -palvelujen uudistamiseen.
(3) Kreikan viranomaiset toimittivat kirjeensä 25 päivältä kesäkuuta 1996 liitteenä yksityiskohtaisen kuvauksen verkon kehittämiseen vaadittavista reaali-investoinneista, suunnitellusta tariffien tasapainottamisesta ja OTE:n rakenneuudistuksesta.
(4) Kreikan viranomaiset totesivat, että jos pyydetyt poikkeukset myönnetään, Kreikka saattaa direktiivin 90/388/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 96/19/EY, osaksi kansallista lainsäädäntöä seuraavan aikataulun mukaisesti:
- vuoden 1997 ensimmäinen puolisko: täydellisen kilpailun toteuttamiseksi vaadittavat lainsäädäntöehdotukset;
- vuoden 1997 toinen puolisko: lainsäädännön muutosehdotusten julkaiseminen täydellisen kilpailun toteuttamiseksi ja rajoitusten poistamiseksi puhelintoiminnan ja yleisten televerkkojen tarjoamisen osalta ennen 1 päivää tammikuuta 2003 sekä vaihtoehtoisten infrastruktuurien tarjoamisen osalta ennen 1 päivää heinäkuuta 2001; asianomaisten osapuolten kuuleminen;
- vuosi 1999: lainsäädäntömuutosten hyväksyminen;
- vuoden 1999 toinen puolisko: kaikkien palvelujen lupaehtojen sekä yhdysliikennemaksujen julkistaminen asiaa koskevien yhteisön direktiivien mukaisesti;
- vuoden 2000 loppu: uusien lupien myöntäminen ja olemassa olevien lupien muuttaminen, jotta sallitaan puhelintoiminnan tarjoaminen kilpailukykyisesti sekä televerkkojen perustaminen.
Lisäksi Kreikan viranomaiset totesivat, että vuoden 2000 loppuun mennessä 80,3 prosenttia verkosta on digitalisoitu ja vuoden 2003 loppuun mennessä digitalisoinnin aste on noin 100 prosenttia; tariffit on tuohon mennessä tasapainotettu suurelta osin.
Komissio vastaanotti tämän pyynnön 25 päivänä kesäkuuta 1996.
II. Saadut huomautukset
(5) Kolme yritystä esitti huomautuksensa komission 4 päivänä syyskuuta 1996 julkaiseman ilmoituksen jälkeen.
(6) Näiden huomautusten mukaan:
- Kreikan viranomaiset ovat liioitelleet kustannuksia, joita yleispalvelun tarjoaminen tietyille asiakkaille aiheuttaa Kreikan maantieteellisten erityispiirteiden vuoksi. Huomautusten mukaan Kreikan viranomaiset eivät myöskään ota huomioon uusien markkinoille tulijoiden mahdollisuuksia tarjota palveluja esimerkiksi langattoman tekniikan avulla syrjäisillä alueilla tai maaseutualueilla;
- kiinteiden johtojen ja suuren kapasiteetin kaistanleveyksiä käyttävien johtojen, kuten ISDN, saaminen OTE:lta on osoittautunut äärimmäisen vaikeaksi asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön velvoitteista huolimatta;
- yhteisön televiestintädirektiivien (erityisesti direktiivin 90/388/ETY, satelliittiviestinnästä 13 päivänä lokakuuta 1994 annetun komission direktiivin 94/46/EY (6) ja avoimen verkon tarjoamisen soveltamisesta kiinteisiin johtoihin 5 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/44/ETY (7)) täytäntöönpanon viivästyminen ei oikeuta OTE:n suojelemista lyhyellä aikavälillä, koska tämä johtaa tarvittavien lainsäädäntöuudistusten viivästymiseen edelleen. Huomautusten mukaan viivästyminen vaarantaa televiestinnän kehityksen Kreikassa;
- Kreikan viranomaiset ovat laskelmissaan jättäneet huomioimatta, että OTE:n ja sen infrastruktuurin sekä Kreikan lainsäädännön uudistamiseksi on myönnetty 200,7 miljoonaa ecua Euroopan yhteisön rakennerahastosta Crash-ohjelman perusteella;
- lisäaika täytäntöönpanoa varten vahvistaisi OTE:n määräävää asemaa Kreikan televiestintämarkkinoilla ja lisäisi määräävän aseman väärinkäytön vaaraa;
- Kreikka omistaa enemmistöosuuden OTE:ssa, joten valtion viranomaiset valvovat kaikkia tärkeimpiä mahdollisia vaihtoehtoisen infrastruktuurin tarjoajia.
(7) Komissio toimitti Kreikan viranomaisille 21 päivänä lokakuuta 1996 päivätyllä kirjeellä 4 päivänä syyskuuta 1996 annetun komission tiedonannon julkaisemisen jälkeen saamansa kolmansien huomautukset. Komissio pyysi Kreikan viranomaisia antamaan lausuntonsa kolmansien huomautuksista.
III. Kreikan vastaus
(8) Vastauksena näihin huomautuksiin Kreikan viranomaiset totesivat 8 päivänä marraskuuta 1996 päivätyssä kirjeessään muun muassa, että
- Crash-ohjelman televiestintää koskevan osan sisältämä rahoitus on 260,4 miljoonaa ecua. Joulukuun 31 päivään 1995 mennessä oli käytetty 241,4 miljoonaa ecua ja jäljelle jäävä osuus oli määrä käyttää vuonna 1996. Yhteisön oli alunperin tarkoitus rahoittaa 50 prosenttia kustannuksista, mutta sen todellinen osuus oli 27 prosenttia (71 miljoonaa ecua) tukikelpoisista kustannuksista 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä. Yhteisön osuuden lasku johtui siitä, että Kreikka ei pystynyt viemään loppuun suunniteltuja toimenpiteitä vuoden 1993 loppuun mennessä, kuten oli arvioitu. Hankkeen täytäntöönpanon viivästymisen aiheuttivat sen alkuvaiheessa ilmenneet hallinnolliset vaikeudet. Osuuden lasku johtui myös niiden varojen riittämättömyydestä, jotka oli sisällytetty yhteisön talousarvioon kattamaan yhteisön rakennerahastosta vuoden 1993 jälkeen aiheutuvia menoja;
- yhteisön rakennerahastosta saatavaa tukea ei pidetty alunperinkään riittävänä useimpien suunniteltujen OTE:n uudistamis- ja digitalisoimishankkeiden toteuttamiseen. Ohjelmakaudeksi 1994-1999 laaditussa uudessa toiminnallisessa ohjelmassa Kreikalle on varattu yhteensä 321,821 miljoonaa ecua, kun OTE:n investointien kustannukset vuosina 1996-2000 ovat yhteensä arviolta 1,245 biljoonaa Kreikan drakmaa (4,13 miljardia ecua);
- vaikeuksiin saada kiinteitä johtoja Kreikassa on odotettavissa parannuksia, kun ISDN-verkon laajentaminen on saatettu päätökseen. Tämä hanke on parhaillaan pilottivaiheessa. Laajentaminen on tarpeen, sillä OTE:n verkoissa ei ole enää vapaata kapasiteettia;
- vaihtoehtoisia verkkoja omistavien julkisten yritysten suunniteltu yksityistäminen ja kaupallinen toiminta merkitsee sitä, että nämä yritykset ovat mahdollisesti tulevaisuudessa OTE:n kilpailijoita joko yksin tai yhteistyössä yksityisten kumppanien kanssa.
Näistä asioista keskusteltiin vielä 6 päivänä joulukuuta 1996 järjestetyssä Kreikan televiestintäasioista vastaavan ministerin ja kilpailuasioista vastaavan komission jäsenen välillä käydyssä kahdenvälisessä kokouksessa. Viimeksi mainitun mukaan markkinatilanne on vääristynyt huomattavasti OTE:n eduksi sen vuoksi, että yhteisön lainsäädännön täytäntöönpano on viivästynyt Kreikassa. Tämän vuoksi ei myöskään ole ilmeistä, että puhelintoiminnan varhainen vapauttaminen vaikuttaisi OTE:een siinä määrin kuin Kreikan hakemuksessa väitetään. Kreikan markkinatilanteesta keskusteltiin myös komission asiantuntijoiden ja Kreikan viranomaisten välillä käydyssä kahdenvälisessä kokouksessa, joka järjestettiin Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 1997. Kreikan televiestintäasioista vastaava ministeri vahvisti 24 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä direktiivien 90/388/ETY, 92/44/ETY ja 94/46/EY täyden täytäntöönpanon aikataulun ja toisti direktiivin 96/19/EY mukaisen lisäaikaa täytäntöönpanoa varten koskevan Kreikan pyynnön.
Komissio kuuli 21 ja 22 päivänä huhtikuuta 1997 myös OTE:n kannan Kreikan verkon tilanteesta sekä lisäajan tarpeesta täytäntöönpanoa varten. Kreikan televiestintäasioista vastaava ministeri ja kilpailuasioista vastaava komission jäsen keskustelivat viimeisen kerran Kreikan pyynnöstä ja komission alustavasta arviosta 29 päivänä huhtikuuta 1997 pidetyssä kokouksessa. Kreikan viranomaiset tekivät yhteenvedon näissä kokouksissa suullisesti annetuista perusteluista kirjeellä 29 päivältä toukokuuta 1997.
IV. Direktiivin 90/388/ETY 2 artiklan 2 kohta
(9) Perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohdan soveltamista televiestintäalalle on tarkennettu direktiivissä 90/388/ETY, jossa säädetään täydellisen kilpailun avaamisesta televiestintämarkkinoille viimeistään 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. Direktiivin 90/388/ETY 2 artiklan 2 kohdan mukaan komissio myöntää kuitenkin pyynnöstä eräille jäsenvaltioille lisäaikaa täytäntöönpanoa varten, joka sallii niiden i) poiketa direktiivissä 90/388/ETY esitetyistä päivämääristä ja ii) säilyttää ylimääräisen ajan niille yrityksille myönnetyt yksinoikeudet, jotka hoitavat yleistä televerkkoa ja tarjoavat yleisiä telepalveluja. Näin mahdollistetaan niiden toimenpiteiden täytäntöönpano, jotka ovat tarpeen rakenteellisten mukautusten toteuttamiseksi, mutta ainoastaan näiden mukautusten vaatimassa laajuudessa.
(10) OTE:n organisaatiosta ja toiminnasta annetun lain N:o 2257/94 perusteella annetun presidentin asetuksen N:o 437/1995 1, 3 ja 12 artiklan mukaan OTE tarjoaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä yleisiä telepalveluja ja verkkoja. Mainitun asetuksen 1 artiklassa säädetään muun muassa, että luvan haltijan OTE:n toiminta ei ainoastaan edistä maan alueellista ja teollista kehittymistä, vaan ennen kaikkea varmistaa teknisesti luotettavien ja edullisten telepalvelujen tarjoamisen kilpailuympäristössä. Asetuksen 12 artiklan mukaan OTE:n on tarjottava puhelintoimintaa yleisölle, hoidettava yleisöpuhelinten toimintaa sekä tarjottava tuki- ja hätäpuhelinpalveluja.
(11) Direktiivin perusteella on siten selvitettävä, onko pyydetty määräaikainen kilpailun kieltäminen muilta taloudellisilta toimijoilta "perusteltua rakenteellisilla mukautuksilla ja ehdottomasti ainoastaan näiden mukautusten vaatimin laajuuksin".
(12) Tämän tarkastelun lähtökohtana on se, että yrityksen, jolle on uskottu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä tehtäviä, talouden on oltava tasapainossa, ja sen on voitava tasapainottaa heikommin kannattavat alat kannattavammilla aloilla. Tämä oikeuttaisi rajoittamaan yksittäisten yritysten kilpailua taloudellisesti kannattavilla aloilla. Jos yksittäisten yritysten sallitaan kilpailla valitsemillaan aloilla yksinoikeuden omaavien yritysten kanssa, ne voisivat keskittyä taloudellisesti kannattaviin toimintoihin ja tarjota edullisempia tariffeja kuin yksinoikeudella toimivat, koska niiden ei tarvitse tasapainottaa kannattamattomien alojen menetyksiä kannattavampien alojen voitoista.
(13) Direktiivillä 90/388/ETY myönnettiin 90 artiklan 2 kohdan mukainen tilapäinen poikkeus puhelintoiminnan tarjoamisen erityis- ja yksinoikeuksien osalta. Syynä tähän oli se, että yleisen televerkon kehittämistä ja yleispalvelun ylläpitämistä varten tarvittavat varat saatiin yhä pääasiassa puhelinpalvelusta. Puhelintoimintamarkkinoiden vapauttaminen olisi tuolloin voinut estää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamista ja verkon kehittämistä, jotka on annettu teleorganisaatioiden tehtäväksi. Kilpailun rajoittaminen on oikeutettua vain sellaisten palvelujen kohdalla, jotka niiden luonne ja tarjontaedellytykset huomioon ottaen vaarantaisivat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamisen taloudellisen tasapainon tai vaikuttaisivat siihen jollakin muulla tavalla. Tästä johtuen näiden palvelujen tarjoamista voidaan rajoittaa vain, jos tällaisesta vaikutuksesta voidaan esittää selviä todisteita.
(14) Joissakin huomautuksissa mainitaan, että käytännössä uudet markkinoille tulijat voisivat myös osallistua yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin tehtäviin. Poikkeuksen tarkoituksena on suojella yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien tehtävien suorittamista eikä tiettyjä yrityksiä. Lyhyellä aikavälillä OTE on kuitenkin edelleen ainoa yritys, joka tarjoaa yleistä puhelinpalvelua harvaanasuttujen alueiden käyttäjille. Tämän vuoksi komissio on tutkinut, onko haetun lisäajan myöntäminen täytäntöönpanoa varten välttämätöntä, jotta OTE voisi hoitaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä tehtäviään taloudellisesti kannattavissa olosuhteissa samanaikaisesti toteutettavien rakenteellisten mukautusten kanssa.
B. OIKEUDELLINEN ARVIOINTI
I. Pyyntö saada lisäaikaa puhelintoiminnan ja siihen liittyvän verkkoinfrastruktuurin täytäntöönpanemiseksi
Arviointi OTE:n nykyisten yksinoikeuksien lakkauttamisen vaikutuksista
Kreikan toimittamat perustelut
(15) Kreikan viranomaisten mukaan OTE:lla on erityisiä vaikeuksia yleispalveluvelvoitteen täyttämisessä, jotka johtuvat verkon kehittämiseen liittyvistä ongelmista, joihin kuuluvat seuraavat:
- Kreikan topografia, jolle ovat tyypillisiä monet harvaanasutut ja syrjäiset vuoristoalueet ja saaret;
- asukasta kohden alhainen bruttokansantuote (BKT) (noin 7 357,82 ecua EU:n keskiarvon alapuolella);
- palvelun toimittamisen kalleus suhteettoman suurelle asiakasjoukolle. Tämä johtuu kysynnän vaihtelevuudesta, mikä taas on seurausta useiden syrjäisten lomaseutujen kausittaisesta kysynnän kasvusta sekä syrjäseuduilla asuvista tilaajista.
(16) Kreikka siis katsoo viiden vuoden lisäajan täytäntöönpanoa varten olevan välttämättömän seuraavien neljän rakenteellisen mukautuksen saavuttamiseksi:
a) verkon digitalisointi ja uudistaminen
(17) Kreikka korostaa OTE:n verkon alhaista digitalisoinnin tasoa, joka oli 31 prosenttia vuoden 1994 lopussa eli alhaisin koko yhteisössä. Samaan aikaan digitalisoinnin aste Saksassa oli 45 prosenttia ja Italiassa 67 prosenttia. Tarvitaan siis merkittäviä reaali-investointeja, jotta OTE:n verkko saadaan nykyaikaistettua ennen kilpailun käynnistämistä.
(18) Kreikan viranomaiset ovat suunnitelleet käyttävänsä vuosina 1996-2000 yhteensä 946 miljardia Kreikan drakmaa OTE:n kotimaisen verkon, infrastruktuurin, telematiikan, kansainvälisten verkkojen ja kansainvälisten suhteiden parantamiseen. Vuosiksi 2001-2002 suunnitellaan 300 miljardin Kreikan drakman lisäinvestointeja. Kreikka toteaa, että osalla kyseisistä investoinneista parannetaan digitalisoinnin tasoa lähes 100 prosenttiin vuoteen 2003 mennessä.
(19) Kreikan viranomaiset väittävät, että kansallisiin taloudellisiin resursseihin kohdistuvien rasitteiden, OTE:n uudistamisohjelman korkeiden kustannusten ja laajuuden sekä sen asiaa pahentavan seikan vuoksi, että telepalveluja on jaeltava koko Kreikan alueelle, täysi digitalisointi voidaan saavuttaa vuoteen 2003 mennessä ainoastaan, jos OTE:lle taataan jatkossakin riittävästi tuloja jatkamalla sen tämänhetkisiä yksinoikeuksia tuohon vuoteen asti.
b) puhelintiheyden ja yleispalvelun parantaminen
(20) Koska OTE:n yleispalveluvelvoitteen tarkat kustannukset eivät ole selvillä sen vuoksi, että OTE:lla ei ole käytössään soveltuvaa kustannuslaskentajärjestelmää, jolla tällainen laskelma saataisiin aikaan, Kreikka on todennut, että sen 14 000:ssa pienessä maaseututaajamassa asuvien asiakkaiden liittämiskustannukset olisivat keskimäärin 400 000 Kreikan drakmaa asiakasta kohden, kun keskivertoasiakkaiden kustannukset ovat 50 000-100 000 Kreikan drakmaa. Ottaen huomioon talouksien keskimääräiset tulot Kreikassa, näitä lisäkustannuksia ei voida periä kustannuksia aiheuttavilta asiakkailta. Kreikan viranomaiset arvioivat, että liittymän toimittamisesta näille taloudellisesti kannattamattomille käyttäjille aiheutuvat kokonaisinvestoinnit vuoteen 2003 mennessä olisivat 100 miljardia Kreikan drakmaa.
c) OTE:n tariffirakenteen lisämukautus
(21) Kreikan viranomaiset toteavat, että OTE:n tämänhetkiselle tariffirakenteelle on muihin EU:n jäsenvaltioihin verrattuna tyypillistä huomattava ero paikallis- ja kaukopuhelujen hintojen välillä. Kreikan viranomaisten mukaan paikallispuhelujen hinnat eivät kata niistä aiheutuvia kustannuksia, joten niitä tuetaan kauko- ja ulkomaanpuheluista saatavilla tuloilla. OTE:n tariffipolitiikalla on 1 päivästä tammikuuta 1993 tähdätty tariffien tasapainottamiseen ja niitä on pyritty mukauttamaan vähitellen kustannuksiin, mikä on edistänyt paikallis-, kauko- ja ulkomaanpuhelujen tariffien lähentymistä. Käytäntöön on kuitenkin sovellettava lain N:o 2257/94 2 artiklan säädöksiä, jossa säädetään tariffin ylärajasta vuoden 1997 loppuun asti.
(22) OTE:n tariffien tasapainottaminen on johtanut paikallispuhelujen hintojen kohoamiseen 25 prosenttia vuonna 1993, 28,5 prosenttia vuonna 1995 ja 13,3 prosenttia vuonna 1996. Lähtöhinnat olivat erittäin alhaisia. Maan sisällä soitettavat kaukopuhelut (etäisyys yli 160 kilometriä) lisääntyivät noina vuosina vain 25 prosenttia, 7,1 prosenttia ja 2 prosenttia. Vuonna 1993 ulkomaanpuhelujen hinnat laskivat keskimäärin 2,3 prosenttia. Ulkomaanpuhelujen hintojen kohoaminen 5 prosenttia vuonna 1995 ja 1,5 prosenttia vuonna 1996 johtui Kreikan viranomaisten mukaan OTE:n yleisestä talousstrategiasta sekä tilapäisestä tarpeesta tukea paikallispuheluja.
(23) Kreikan viranomaisten mukaan tariffien tasapainottamiseen on kohdistunut huomattavaa julkista ja poliittista vastustusta. Vuodesta 1993 lähtien noudatetun tariffipolitiikan tarkoituksena oli sekä välttää tilaajien vakavaa vastustusta että pyrkiä asteittain välttämättömään tasapainottamiseen ja kustannuksiin perustuvaan tariffirakenteeseen. Esimerkiksi vuoden 1993 hinnankorotuksista johtuen tariffeja ei korotettu vuonna 1994.
d) OTE:n toiminnan tehostaminen ja kustannustehokkuuden parantaminen, mukaan lukien henkilökunnan koulutus ja irtisanomiset
(24) Kreikan viranomaiset väittävät, että ellei OTE:n puhelintoiminnan ja yleisten televerkkojen yksinoikeuksia jatketa vuoteen 2003 asti, OTE ei pysty toteuttamaan henkilöstönsä rakenneuudistusta, joka on välttämätön kilpailumarkkinoille valmistautumiseksi. Rakenneuudistukseen kuuluu henkilöstön koulutusta ja uudelleenkoulutusta, joilla parannetaan työntekijöiden kykyä toimia nykytekniikan parissa, markkinoida tehokkaasti sekä tarjota kehittyneitä viestintäpalveluja.
(25) Kreikan viranomaiset väittävät, että nykyisin sovellettavien lakien ja asetusten mukaan OTE ei voi vähentää työvoimaansa (lukuun ottamatta eläkkeelle siirtymistä ja vapaaehtoisia irtisanoutumisia) eikä se siten voi vähentää henkilöstömääräänsä ajoissa ennen kilpailun käynnistymistä 1 päivänä tammikuuta 1998. Kreikan viranomaiset toteavat lisäksi, että yritykset vähentää henkilökuntaa aiheuttaisivat vakavia sosiaalisia ja poliittisia ongelmia, erityisesti, jos ne pyritään toteuttamaan nopeasti. OTE työllistää tällä hetkellä 24 500 työntekijää. Alalla toimivan OME-OTE-ammattiliiton kanssa on keskusteltu seuraavien viiden vuoden (1996-2000) aikana toteutettavasta toimenpidepaketista, jonka tavoitteena on huomattavan työntekijämäärän vapaaehtoinen eläkkeelle siirtyminen. Vuoden 1999 loppuun mennessä henkilöstön määrän odotetaan vähentyneen 21 000:een.
Komission arviointi
(26) Komission on arvioitava, voidaanko näiden mukautusten katsoa sisältyvän direktiivin 90/388/ETY 2 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan, ja vaarantuisiko kyseisten mukautusten täytäntöönpano, jos uudet toiminnanharjoittajat tulisivat tällä hetkellä OTE:lle varatuille markkinoille.
(27) Toteutettuja lainsäädäntömuutoksia ja mahdollisia viivästyksiä asiassa ei voida pitää direktiivin 90/388/ETY mukaisina rakenteellisina muutoksina, jotka oikeuttaisivat ylimääräiseen täytäntöönpanoaikaan. Direktiivissä viitataan teleoperaattorin tarpeellisiin rakenteellisiin mukautuksiin siinä määrin kuin niitä tarvitaan suojelemaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamista. Direktiivissä tarkoitetun erityisen oikeutuksen puuttuessa jäsenvaltiot eivät voi sisäisen oikeusjärjestyksensä oikeussääntöihin, toimintatapoihin tai tilaan vetoamalla perustella sitä, että ne eivät noudata yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi säädettyjä määräaikoja (8).
(28) Yleisen suhteellisuusperiaatteen mukaisesti kaikkien myönnettyjen lisäaikojen täytäntöönpanoa varten on oltava oikeassa suhteessa siihen, mikä on tarpeen Kreikan viranomaisten mainitseman välttämättömän rakenneuudistuksen saavuttamiseksi, jonka tarkoituksena on täydellisen kilpailun käynnistäminen, eli i) verkon digitalisointi ja uudistaminen sekä puhelintiheyden lisäys, ii) OTE:n tariffien tasapainottamisen jatkaminen ja iii) OTE:n toiminnan tehostaminen ja kustannustehokkuuden parantaminen.
a) Verkon digitalisointi ja uudistaminen sekä puhelintiheys
(29) Komissio myöntää, että samanaikaisesti tariffien tasapainottamisen kanssa Kreikassa on uudistettava verkkoa, digitalisoitava se ja parannettava sen tiheyttä. Komissio myöntää lisäksi, että kyseisen välttämättömän uudistamisen kustannukset (1 246 miljardia Kreikan drakmaa) ovat OTE:n kiinteän verkon kohdalla erityisen korkeat kahdesta syystä: digitalisoinnin aste on alhainen (38 prosenttia), kun se muissa jäsenvaltiossa on korkeampi, myös niissä, joille on myönnetty poikkeus (esimerkiksi Portugalissa 80 prosenttia). Puhelintiheyden kasvun kustannukset ovat myös korkeat, koska Kreikka on harvaanasuttu maa ja siellä on useita vuoristo- ja saarialueita.
(30) Komissio myöntää Kreikan digitalisoinnin ja uudistamisen tarpeen, mutta muistuttaa samalla Kreikan itse myöntäneen, että yksi tärkeimmistä syistä digitalisoinnin käynnistämisen viivästymiseen olivat OTE:n investointiohjelmaa vaikeuttaneet poliittiset syyt ja oikeudelliset ongelmat. Erityisesti OTE:n hankintapäätökset, jotka yksityiset osapuolet olivat vieneet kansallisten tuomioistuinten käsiteltäviksi, olivat aiheuttaneet viivästymisiä. OTE:n puhelintoiminnan harjoittamista ja julkisten televerkkojen perustamista koskevien erityis- ja yksinoikeuksien lakkauttaminen nopeuttaisi investointiohjelmaa, koska direktiivin 93/38/ETY 8 artiklan mukaan direktiivissä annettuja julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei tarvitse soveltaa, jos muut yksiköt voivat vapaasti (9) tarjota samoja palveluja samalla alueella ja pääasiassa samoin edellytyksin.
Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan investointeja on aiemmin viivytetty tahallisesti ja muita käyttökohteita on asetettu etusijalle. Esimerkiksi postipalveluihin myönnettiin vuoteen 1992 asti merkittäviä tukia OTE:n voitoista. Investointien toteuttamatta jättäminen ei siis ole johtunut varojen puutteesta.
(31) Kysymys on kuitenkin nimenomaan siitä, pystyykö OTE hankkimaan kilpailuympäristössä riittävästi varoja voidakseen jatkaa verkkonsa uudistamista, mikä maksaisi 946 miljardia Kreikan drakmaa vuosina 1996-2000 sekä vaatisi 300 miljardin Kreikan drakman lisäinvestoinnit vuosina 2001-2002, eli alle 190 miljardia drakmaa vuodessa, vai vaarantaisiko kilpailun käynnistäminen OTE:n talouden tasapainon ja sen seurauksena myös kyvyn tuottaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja. Tämän vuoksi seuraavat tekijät olisi otettava huomioon:
(32) Vuonna 1993 OTE:n kokonaistulot olivat 356 754 miljoonaa Kreikan drakmaa, joista 321 145 miljoonaa drakmaa tuli puhelintoiminnasta. OTE:n voitto oli 129 520 miljoonaa Kreikan drakmaa (10). Televiestintämarkkinat ovat kasvavat markkinat. Puhelintoiminnan tulojen Kreikassa ennustetaan kasvavan vuoden 1993 1 135 miljoonasta ecusta 1 818 miljoonaan ecuun vuonna 1998 (eli vuosittainen kasvu olisi noin 5 prosenttia) (11). Lisäksi Kreikka on vasta äskettäin saattanut direktiivin 90/388/ETY osaksi lainsäädäntöään. Kreikassa on voinut tarjota vapautettuja telepalveluja rajoittamatta tammikuusta 1997 alkaen. Vapauttaminen lisää yleisen televerkon kautta kulkevaa liikennettä ja tuo tämän verkon operaattorille lisätuloja. Erilaisilla tekijöillä, jotka liittyvät digitalisoinnin alhaiseen tasoon, on kuitenkin haitallinen vaikutus tulojen kasvuun. Tämän vuoksi kiinteä verkko ruuhkautuu jo nyt ja keskipitkällä aikavälillä myös tulevaisuudessa, mikä hidastaa huomattavasti puhelinpalvelujen kasvua ja selittää sen, miksi puhelintulot eivät ole kasvaneet Kreikassa yhtä nopeasti kuin muissa jäsenvaltioissa, joissa myös on käytössä digitalisoitu verkko. Tämän vuoksi OTE ei voi myöskään tarjota kehittyneitä palveluja, joilla puhelinoperaattoreiden tuloja voidaan lisätä merkittävästi. Osa investointikustannuksista voidaan kattaa OTE:n voitoista.
(33) OTE:n velat ovat verrattain pienet, vaikka se onkin operaattori, joka investoi runsaasti verkkonsa uudistamiseen: tilikauden 1995/1996 lopussa OTE:n vieraan pääoman ja oman pääoman suhde eli velkaantumisaste oli 39,4, kun taas Telecom Éireannin velkaantumisaste oli 139,9, Telefónica de Españan 124,3 ja Portugalin Telecomin 65. Kesäkuussa 1996 yhtiön pitkäaikaiset velat olivat 123 miljardia Kreikan drakmaa ja osakkaiden kokonaisinvestoinnit 600 miljardia drakmaa. OTE:n on siis vielä mahdollista rahoittaa kyseiset investoinnit lainavaroin.
(34) Osa tarvittavista investoinneista tuetaan yhteisön rakennerahastoista. Kreikalle ohjelmakaudeksi 1994-1999 laaditun uuden toimenpideohjelman mukaan EAKR:n (Euroopan aluekehitysrahasto) pitäisi myöntää 173,243 miljoonaa ecua, joista 112,377 miljoonaa ecua on varattu OTE:n palvelun laadun parantamiseen. Näin rahoitettavien investointien osuus (4,13 miljardia ecua) on kuitenkin vaatimaton, ja OTE:n on vastattava yli 90 prosentista niiden kustannuksista.
(35) Niin kauan kuin OTE:n tariffeja ei ole tasapainotettu riittävästi, uudet markkinoille tulijat voivat tarjota kauko- ja ulkomaanpuheluita OTE:n korkeita hintoja edullisemmin. Tällöin OTE joko menettäisi puhelintoimintaa tai sen olisi tasapainotettava tariffejaan markkinoiden kysynnän kasvua nopeammin. Tämä voisi lyhyellä aikavälillä haitata julkisen operaattorin tulojen kasvua ja pienentää marginaalia, jolla se rahoittaa investointejaan.
Näin ollen lisäaika täytäntöönpanoa varten on oikeutettu, jotta OTE voi jatkaa asteittaista tariffien tasapainottamista.
Kun tariffeja on tasapainotettu riittävästi, OTE:n verkon käyttö lisääntyy sekä hinnanalennusten että kilpailun käynnistymisen myötä. Muiden jäsenvaltioiden kokemusten mukaan markkinoiden kasvulla voidaan korvata markkinaosuuden menetystä.
b) puhelintiheys ja yleispalvelu
(36) Komissio hyväksyy periaatteessa väitteen, jonka mukaan yleispalveluvelvoitteen kustannukset Kreikassa ovat verrattain korkeat muihin jäsenvaltioihin verrattuna, mikä johtuu erityisesti vaikeammista maantieteellisistä oloista, jotka kasvattavat infrastruktuurin kustannuksia. Tämä merkitsee sitä, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoaminen on Kreikassa vaikeampaa kuin muissa jäsenvaltioissa.
(37) Kreikan puhelintiheys on jo saavuttanut niitä jäsenvaltioita vastaavan tason, jotka eivät voi saada ylimääräistä täytäntöönpanoaikaa. Vuonna 1994 Kreikassa oli 48 liittymää 100 asukasta kohden (vastaava luku Ranskassa oli 55, Saksassa 48 ja Italiassa 43). Puhelintiheys muissa jäsenvaltioissa, jotka voivat saada ylimääräistä täytäntöönpanoaikaa, on merkittävästi alhaisempi kuin Kreikassa: 37 Espanjassa sekä 35 Irlannissa ja Portugalissa. Näyttää siltä, että kotitalouksien puhelinliittymien lisäkysyntää, johon ei ole pystytty vastaamaan, on vähemmän Kreikassa kuin näissä muissa jäsenvaltioissa. Kreikka väittää, että nämä luvut eivät kerro totuutta verkon kattavuudesta. Suuri osa näistä puhelintiheyttä osoittavista luvuista johtuu siitä, että on olemassa paljon lomaseutuja, joissa on vain kausittain käytettäviä puhelinlinjoja, sekä siitä, että monilla tilaajilla on useampia koteja. Kreikan viranomaiset pitävät kiinni kannastaan, jonka mukaan puhelintiheyttä on lisättävä vastaamaan kysyntää.
(38) Kun otetaan lisäksi huomioon Kreikan maantieteelliset ja demografiset rasitteet, puhelintiheyden parantamisen kustannukset ovat verrattain korkeat. Kreikan BKT asukasta kohden laskettuna on EU:n keskiarvoa alhaisempi. Se on myös alhaisempi kuin niissä valtioissa, jotka ovat pyytäneet ylimääräistä aikaa direktiivin 90/388/ETY täytäntöönpanoon, ja joiden kanssa vertailu on helpointa tehdä. Molempien seikkojen vuoksi suurempi puhelintiheys liittyy tariffien tasapainottamisen nopeuteen ja tasoon sekä rahoituskapasiteetin että kysynnän kehityksen kannalta.
(39) Komissio katsoo periaatteessa, että ei ole mitään syytä lykätä kilpailua siihen saakka kunnes päästään suurempaan puhelintiheyteen. Esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta avasi kilpailun puhelintiheyden ollessa pienemmän kuin OTE:lla vuonna 1994, jotta puhelintiheyttä voitaisiin parantaa uusien markkinoille tulijoiden avulla. Komissio myöntää kuitenkin, että sallimalla OTE:n (samalla kun se tasapainottaa tariffejaan) jatkaa kalliita kehittämisohjelmiaan puhelintiheyden parantamiseksi hyödytetään kuluttajia yleisesti. Kyseiset parannukset hyödyttävät jossain määrin myös niitä, jotka tulevat markkinoille vasta myöhemmin, koska mitä useampi käyttäjä on liitetty julkiseen televerkkoon, sitä enemmän puheluja soitetaan sekä tämänhetkisen operaattorin verkon että uusien markkinoille tulijoiden verkkojen kautta. Kun OTE:n tariffit on saatu riittävään tasapainoon, uudet markkinoille tulijat luovat lisäliikennettä sen sijaan että ne veisivät liikennettä Kreikan julkiselta operaattorilta.
Tarve lisätä puhelintiheyttä voi tämän vuoksi oikeuttaa OTE:n tämänhetkisten yksinoikeuksien jatkamisen, mutta ainoastaan siksi ajaksi, jonka se tarvitsee tariffiensa tasapainottamiseksi.
c) Tariffien tasapainottaminen
(40) Komissio huomauttaa, että vaikka paikallispuhelujen tariffien kohoaminen on ollut huomattavaa erityisesti vuosina 1993 ja 1995, olisi muistettava, että OTE ei aiemmin perinyt lainkaan paikallispuhelumaksuja. Jäljempänä esitetyssä komission tietoihin perustuvassa (12) taulukossa verrataan eräitä OTE:n perimiä puhelintariffeja tariffinsa jo tasapainottaneeseen operaattoriin (British Telecom) (13) sekä sellaisen jäsenvaltion operaattoriin (Portugal Telecom), jolle on 12 päivänä helmikuuta 1997 tehdyllä komission päätöksellä 97/310/EY (14) myönnetty ylimääräinen täytäntöönpanoaika. Taulukko osoittaa, että OTE:n tarve jatkaa tasapainottamista on keskimäärin sama kuin Portugal Telecomin.
TAULUKON PAIKKA
(41) Koska verkon teknisen kehityksen ansiosta kustannukset riippuvat yhä vähemmän etäisyydestä, tariffien suhteuttaminen kustannuksiin tarkoittaa yleensä hintojen mukauttamista siten, että tuloilla tasataan kustannuksia, eli
- liittymä- ja vuokratulot kattavat kiinteät kustannukset (sekä vakiovaihteluväli)
- puhelutulot kattavat puhelukustannukset (sekä vakiovaihteluväli)
Teleorganisaatioiden on siis täytynyt korottaa kahden kuukauden puhelinvuokraa sekä paikallispuhelujen hintaa (tai ainakaan ne eivät ole voineet laskea näitä hintoja) sekä laskea kaukopuhelujen hintoja. Edellä esitetyn perusteella on selvää, että erityisesti kaukopuhelujen tariffeja on tasapainotettava merkittävästi.
Koska verkon uudistamiseen tulevina vuosina tarvittaviin voimavaroihin ei tulisi vaikuttaa, Kreikan aloittaman kauko- ja ulkomaanpuhelujen tariffien asteittaisen alentamisen jatkaminen vaikuttaa tämän vuoksi oikeutetulta. Tosiasiassa Kreikan keskimääräisen BKT:n huomioon ottaen asteittainen toiminta on oikeutettua. Näin pyritään välttämään liian suuria ja liian nopeasti tapahtuvia hinnankorotuksia, jotka johtaisivat tarvittavan tasapainottamisen yhteydessä kysynnän laskuun. Tämä hidastaisi operaattorin tulojen kasvua ja pienentäisi sen voittoja (mikä puolestaan voisi vaikuttaa operaattorin kykyyn rahoittaa verkon uudistaminen) ja heikentäisi mahdollisesti myös sen kykyä jatkaa sille uskottujen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamista.
Asteittain tapahtuvan tasapainottamisen sekä puhelintiheyden ja digitalisoinnin myötä tapahtuvan verkon uudistamisen rasitteet huomioon ottaen komissio katsoo, että OTE:n tariffeja voidaan mukauttaa riittävästi 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä. OTE voisi jopa nopeuttaa tasapainottamista, jos se ottaisi käyttöön joustavan tariffirakenteen sen sijaan, että mukauttaisi hintoja yleisesti.
(42) Muita Kreikan viranomaisten toimittamia väitteitä, joilla perustellaan OTE:n tariffien tasapainottamisen viivästymistä, ei kuitenkaan voida hyväksyä, eikä ylimääräistä täytäntöönpanoaikaa voida etenkään perustella sillä, että OTE:lla ei ole käytössään nykyaikaista kustannuksiin perustuvaa laskentajärjestelmää, josta saataisiin tarkkaa palveluluokkakohtaista tietoa. Kreikan oli määrä ottaa käyttöön kustannuslaskentajärjestelmä 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä direktiivin 92/44/ETY sekä 31 päivään joulukuuta 1996 mennessä 13 päivänä joulukuuta 1995 avoimen verkon tarjoamisen (ONP) soveltamisesta pientaajuuspuheviestitykseen annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/62/EY (15) mukaan. Kyseisen kaltaisten palvelujen suhteelliset kustannukset eivät itse asiassa vaihtele kovinkaan paljon eri jäsenvaltioiden välillä, joten OTE voi kustannuslaskentajärjestelmän käyttöönottoa valmistellessaan hyödyntää niiden jäsenvaltioiden kokemuksia tariffien tasapainottamisesta, joissa kilpailu on jo käynnistynyt.
d) OTE:n rakenneuudistus
(43) Komissio ei yleisesti hyväksy Kreikan väitteitä OTE:n rakenneuudistuksesta, koska mainitut ongelmat eivät ole ominaisia Kreikalle tai valtioille, joiden verkot eivät ole yhtä kehittyneitä. Näkemykset hylättiin erityisesti seuraavista syistä:
- Vaikka OTE:n tuottavuutta voidaan parantaa, se on jo nyt parempi kuin joissakin jäsenvaltioissa, jotka eivät voi anoa ylimääräistä täytäntöönpanoaikaa. OTE:n liittymien lukumäärä työntekijää kohden oli 217 vuonna 1996, kun se Belgacomilla oli 183, Deutsche Telekomilla 174, Portugal Telecomilla 162 ja Irlannissa 99. Työntekijää kohden lasketut tulot ovat kuitenkin huomattavasti suuremmat kuin Belgiassa ja Saksassa, kun taas puhelintiheys on alhaisempi Portugalissa ja Irlannissa.
- Kreikka sai hyväksytyn toiminnallisen ohjelman osana (ohjelmakausi 1994-1999) yli 45 miljoonaa ecua OTE:n rakenneuudistukseen sekä henkilöstön koulutukseen (joista 30,5 miljoonaa ecua myönnetään Euroopan sosiaalirahastoista). Tässä tilanteessa OTE sitoutui tavoittelemaan tuotanto- ja tehokkuustasoa, jonka komissio katsoi tärkeäksi, jotta yrityksestä kehittyisi kilpailukykyinen ja nykyaikainen yritys vuoden 1999 loppuun mennessä.
Kaupan kehitys
(44) Puhelintoiminnan vapauttamisen lykkäämisen tarkoitus on viivästyttää kilpailijoiden pääsyä puhelintoimintamarkkinoille. Tällä on vaikutusta kauppaan, koska se estää suuria kansainvälisiä toimijoita tekemästä investointeja Kreikkaan ja tarjoamasta palvelujaan siellä. Lisäksi kilpailevien kansallisten operaattoreiden perustaminen viivästyy, mikä aikanaan heikentää kyseisten vaihtoehtoisten kansallisten operaattorien kykyä laajentua Kreikan ulkopuolelle.
Uuden julkisen puhelinoperaattorin perustaminen vaatii useiden kuukausien tai jopa vuosien valmistelun, jos operaattori ei vielä toimi lähellä sijaitsevilla vapautetuilla telepalvelumarkkinoilla eikä vielä ole pystynyt hankkimaan asiakaspohjaa.
Kreikan poikkeuspyyntöä arvioidessaan komissio huomasi, että yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon viivästymisen vuoksi datapalvelujen ja suljettujen käyttäjäryhmien puhelinpalvelujen markkinoilla ei vielä ollut sallittu todellista kilpailua. OTE:lle oli lisäksi myönnetty yksinoikeudet kaapelitelevisioverkkojen perustamiseen. Näistä seikoista johtuen puhelintoiminnan alan kilpailun sallimisella 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä olisi voinut olla merkittävä vaikutus OTE:n liikevaihtoon.
Kreikan lähettämistä tiedoista ilmenee myös, että OTE:n verkon suunnitellulla digitalisoinnilla tähdätään loppukäyttäjille tarjottavan palveluvalikoiman lisäämiseen. Vanhojen analogisten johtojen kautta voidaan siirtää vain äänipalveluja, mutta Kreikan viranomaiset toteavat, että uusien digitaalisten johtojen kautta voidaan tarjota myös kehittyneitä telepalveluja, jotka on vapautettu direktiivin 90/388/ETY nojalla. Tämä merkitsee sitä, että käynnissä olevien verkkoinvestointien tavoitteena on sallia OTE:n laajentaa palveluvalikoimaansa yleisen puhelintoiminnan ulkopuolelle.
Tässä tilanteessa lisäajan myöntäminen täytäntöönpanoa varten voisi vaikuttaa kaupan kehitykseen siinä määrin, ettei se olisi yhteismarkkinoiden edun mukaista, koska sen myötä OTE:n voisi olla mahdollista laajentaa tämänhetkistä määräävää markkina-asemaansa uusille markkinoille puhelintoiminnan ulkopuolelle.
Kreikan viranomaiset kuitenkin ilmoittivat kirjeellä 24 päivältä maaliskuuta 1997, jota Kreikan televiestintäasioista vastaava ministeri selitti suullisesti Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 1997 pidetyssä kahdenvälisessä kokouksessa, seuraavaa:
1. Satelliittiviestinnästä annettu direktiivi 94/46/EY saatetaan osaksi Kreikan lainsäädäntöä presidentin asetuksella 1 päivään elokuuta 1997 mennessä. Kreikan kansallinen sääntelyviranomainen, kansallinen televiestintäkomitea, jäljempänä `EET`, ottaa jo sitä ennen vastaan satelliittiviestintää koskevia hakemuksia. Ne tutkitaan välittömästi ja toimilupia myönnetään heti, kun asiaa koskeva asetus julkaistaan, jos ne täyttävät direktiivissä annetut edellytykset.
2. Presidentin asetus, jolla direktiivi 96/2/EY pannaan täytäntöön, julkaistaan ja tulee voimaan joulukuuhun 1997 mennessä.
3. Lakia 2328/95 muutetaan kaapelitelevisioinfrastruktuurin perustamisen osalta ennen 1 päivää toukokuuta 1998. Kyseinen muutos tehdään samanaikaisesti, kun direktiivi 95/51/EY saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä.
4. Presidentin asetus, jolla direktiivi 92/44/ETY pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan, hyväksytään ja saatetaan voimaan vuoden 1997 loppuun mennessä.
Jos kyseiset ilmoitetut toimenpiteet hyväksytään ja saatetaan voimaan ajoissa, 31 päivään joulukuuta 2000 ulottuva lisäaika täytäntöönpanoa varten puhelinpalvelujen tarjoamista ja yleisten televerkkojen perustamista koskevien OTE:lle myönnettyjen yksin- ja erikoisoikeuksien lakkauttamiseksi voi tulla kyseeseen, koska sillä ei suljettaisi täysin Kreikan televiestintämarkkinoita. Lisäajan täytäntöönpanoa varten haitalliset vaikutukset yhteisön kaupan kehitykseen vähenisivät seuraavista syistä:
- Kreikan televiestintämarkkinoiden koko verrattuna yhteisön markkinoihin on rajallinen. On odotettavissa, että 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen suurin osa investoinneista tehdään jäsenvaltioissa, joiden markkinat ovat kehittyneemmät ja joissa investoinneille on odotettavissa suurempaa tuottoa.
- Myönnetyn poikkeuksen kesto; 36 kuukauden pituisesta lisäajasta täytäntöönpanoa varten mahdollisille investoijille aiheutuvat haitat vähenevät, jos investoijat voivat suunnitella investointejaan jo sen aikana ollakseen toimintakykyisiä ennen 31 päivää joulukuuta 2000 erityisesti oman ja vaihtoehtoisen infrastruktuurin käyttörajoitusten poistamisen osalta 1 päivästä lokakuuta 1997, kuten jäljempänä mainitaan.
- Lisäaika täytäntöönpanoa varten koskee puhelintoimintaa sellaisena kuin se on direktiivin 90/388/ETY 1 artiklassa ahtaasti määritelty; lisäksi kaikki muut äänipalvelut on jo täysin vapautettu.
(45) Haitalliset vaikutukset vähenevät myös seuraavissa tapauksissa:
- OTE ei laajenna toimintaansa jäsenvaltioihin, joissa markkinat on vapautettu. Mikäli näin tapahtuisi, poikkeusta, jonka myötä OTE voisi säilyttää korkeammat hinnat kotimaan markkinoilla, voitaisiin käyttää sekä tarvittavan mukauttamisen toteuttamiseksi että tukemaan ulkomaanmarkkinoilla toteutettavia toimia. Tämä luonnollisesti vääristäisi kilpailua kyseisten jäsenvaltioiden tämänhetkisten operaattoreiden sekä uusien markkinoille tulijoiden kustannuksella, eikä olisi yhteisön etujen mukaista.
- Oman ja vaihtoehtoisen infrastruktuurin käyttörajoitusten poistaminen tulee voimaan 1 päivästä lokakuuta 1997, kuten jäljempänä on mainittu. Näin mahdolliset uudet markkinoille tulijat voisivat harjoittaa ja tarjota jo vapautettuja telepalveluja kyseisillä verkoilla edellä mainitusta päivämäärästä alkaen valmistautuessaan täydelliseen kilpailuun ja erityisesti ne voisivat tarjota äänipalveluja yritysten verkkojen kautta ja/tai suljetuille käyttäjäryhmille kyseisten infrastruktuurien kautta.
- Direktiivin 90/388/ETY sisältämät säännökset pannaan täysin täytäntöön riippumatta nykyisestä poikkeuksesta ja direktiivistä 95/62/EY.
Päätelmä
(46) Edellä esitetyn arvion perusteella komissio katsoo, että enintään 31 päivään joulukuuta 2000 eikä 1 päivään tammikuuta 1998, kuten direktiivin 90/388/ETY 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, ulottuvan lisäajan myöntäminen täytäntöönpanoa varten OTE:n tämänhetkisten puhelintoimintaa ja siihen liittyvää yleistä verkkoinfrastruktuuria koskevien yksinoikeuksien lakkauttamiseksi ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka olisi ristiriidassa yhteisön etujen kanssa, jos edellä esitetyt edellytykset täyttyvät.
II. Pyyntö lisäajasta täytäntöönpanoon oman ja vaihtoehtoisen infrastruktuurin avulla välitettävien jo vapautettujen telepalvelujen tarjoamisrajoitusten poistamiseksi
Rajoitusten välittömän poistamisen vaikutus
Kreikan esittämät perustelut
(47) Kreikka toteaa, että vaihtoehtoisen infrastruktuurin vapauttaminen valtiossa ei voi tapahtua huomattavasti ennen puhelintoiminnan ja yleisten televerkkojen vapauttamista. Jos näin tapahtuisi, vaihtoehtoisen infrastruktuurin välityksellä telepalveluja tarjoavat pystyisivät kiertämään puhelintoiminnalle myönnettyä poikkeusta, minkä seurauksena OTE menettäisi huomattavasti tuloja, joita se tarvitsee Kreikan yleisten televerkkojen ja -palvelujen uudistamiseksi.
(48) Kreikka toteaa myös, että kiinteistä johdoista saatavien tulojen menetys (noin 3-4 prosenttia OTE:n vuosien 1996-2000 ennustetusta liikevaihdosta) lisäisi todennäköisyyttä, että suunniteltujen rakenneuudistusten toteuttaminen vaarantuisi.
Komission arviointi
(49) Väitettä, jonka mukaan vaihtoehtoisen verkkokapasiteetin tarjoamista koskevat rajoitukset olisi säilytettävä, jotta estettäisiin se, että vapautettujen palvelujen lailliset tarjoajat kiertävät puhelintoimintamonopolia, ei voida hyväksyä. On olemassa vähemmän rajoittavia lainsäädännöllisiä keinoja, joilla estetään puhelintoiminnan ohittaminen 31 päivään joulukuuta 2000 asti. Kreikan lain 2246/94 mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna 6 päivänä helmikuuta 1997, vapautettujen palvelujen kiinteillä johdoilla tarjoamisen edellytyksenä on siitä ilmoittaminen. Kreikan kansalliset viranomaiset voivat katsoa, että tarjottava palvelu ei ole puhelintoimintaa direktiivin 90/388/ETY 1 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. Kyseisen määritelmän mukaan varattavia puhelinpalveluja on tarjottava yleisölle.
Tämän vuoksi komissio totesi tiedonannossaan kilpailusta telepalvelumarkkinoilla annetun direktiivin 90/388/ETY (16) asemasta ja täytäntöönpanosta, että "epävirallisia" kiertoteitä ei voi esiintyä merkittävässä mittakaavassa ilman, että asianomainen jäsenvaltio olisi niistä tietoinen. Yleisölle tarjottavan palvelun on oltava yleisessä tiedossa.
Koska kaupallisiin toimintoihin liittyy yleensä (tarjottavien palvelujen) mainostamista tai ainakin hinnastojen, sopimusten ja laskujen laatimista, pitäisi tällaisen kiertotien olla havaittavissa jo alkuvaiheessa. Kiertotiet pystytään erottamaan laillisesta puhelintoiminnasta myös numeroinnin sekä yhdysliikennemaksujen ansiosta.
Uudet operaattorit ovat yleensä osoittaneet noudattavansa puhelintoiminnan monopolia. Palvelujen tarjoajat eivät halua ottaa sitä riskiä, että ne menettäisivät lupansa eivätkä pystyisi täyttämään velvoitteitaan asiakkaitaan kohtaan. Sen vuoksi monet palvelujen tarjoajat tutkivat ennen palvelujensa käynnistämistä kansallisten sääntelyviranomaisen tai komission kanssa, onko se äänipalvelu vapautettu, jota ne aikovat ryhtyä tarjoamaan.
Kreikan viranomaiset vahvistivat kirjeellään 24 päivältä maaliskuuta 1997, että kaikki lain 2246/1994 edellyttämät toimenpiteet on toteutettu EET:n hallinnollisen ja taloudellisen riippumattomuuden varmistamiseksi, ja että luonnos presidentin asetukseksi, jolla määrätään tämän elimen henkilöstösäännöistä, on määrä hyväksyä ja panna täytäntöön 1 päivään elokuuta 1997 mennessä. Kreikan kansallinen sääntelyviranomainen on täysin toimintakykyinen vuoden 1997 syyskuun loppuun mennessä ja pystyy valvomaan, että vapautettuja palveluja tarjoamaan valtuutetut yritykset eivät tarjoa puhelintoimintaa. Tämän vuoksi ei ole perusteita myöntää 1 päivän lokakuuta 1997 jälkeen ulottuvaa lisäaikaa täytäntöönpanoa varten. Komissio ei voi hyväksyä Kreikan viranomaisten laatimaan aikatauluun mahdollisesti tulevia viivästyksiä harkitessaan kyseessä olevaa lisäaikaa täytäntöönpanoa varten koskevaa pyyntöä, koska aikataulu vaikuttaa kohtuulliselta ja koska jäsenvaltiot eivät Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen mukaan voi sisäisen oikeusjärjestyksensä oikeussääntöihin, toimintatapoihin tai tilaan vetoamalla perustella sitä, että ne eivät noudata yhteisön direktiivien täytäntöönpanemiseksi säädettyjä määräaikoja.
(50) Komissio ei seuraavista syistä voi hyväksyä myöskään väitettä, jonka mukaan kiinteistä johdoista saatavien tulojen menetys lisäisi todennäköisyyttä, että suunniteltujen rakenneuudistusten toteuttaminen vaarantuu:
- Direktiivin 92/44/ETY nojalla OTE:n oli tarjottava kiinteitä johtoja kustannuksiin suhteutettuna. Mainitun direktiivin 10 artiklan nojalla Kreikan velvollisuus oli varmistaa, että OTE ottaa 31 päivään joulukuuta 1993 mennessä käyttöön kustannuslaskentajärjestelmän kiinteitä johtoja varten. Vaikka direktiivissä 92/44/ETY niin sallitaan, Kreikka ei pyytänyt OTE:lle lykkäystä tämän velvoitteen täytäntöönpanemiseksi. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut 6 päivänä heinäkuuta 1995 antamassaan tuomiossa, että Kreikka ei ole noudattanut tätä velvoitetta (17). Tämän velvoitteen vuoksi, ja koska jäsenvaltioiden on sitä noudatettava, vaihtoehtoisen tarjonnan avaamisen ei odoteta merkittävästi muuttavan teleorganisaatioiden markkinatilannetta tällä alalla.
- Kaikki tällä hetkellä tärkeimmät vaihtoehtoiset verkkojen tarjoajat ovat julkisia laitoksia (esimerkiksi rautatiet ja vesilaitokset) ja useimmat niistä kuuluvat OTE:n kanssa saman ministeriön toimivaltaan. Tämän vuoksi on epätodennäköistä, että ne laskisivat hintojaan ja olisivat OTE:n, toisen julkisen sektorin yrityksen, todellisia kilpailijoita.
- Kilpailu kannustaisi OTE:a nopeuttamaan verkkojensa digitalisointia ja uudistamista.
- Kiinteiden johtojen tarjoamisesta saatavat tulot ovat marginaalisia verrattuna puhelintoiminnasta saataviin tuloihin.
- Jos mahdollisille vaihtoehtoisten verkkojen operaattoreille myönnettäisiin lupia omien infrastruktuurien perustamiseen, ne keskittyisivät piireihin, joilla on korkea kapasiteetti (8,34 ja 140 Mb/s), joita OTE ei tällä hetkellä tarjoa. Siksi oletusta, jonka mukaan OTE menettäisi kiinteistä johdoista saatavia tuloja, ei voida täysin hyväksyä.
- Kreikan viranomaisten väitteen lähtökohta on staattinen. Kiinteiden johtojen kysyntä kasvaisi, jos Kreikan viranomaiset panisivat direktiivin 90/388/ETY täysin täytäntöön ja sallisivat uusien markkinoille tulijoiden tarjota kaikkia muitakin enemmän kuin 2 × 64 Kbit/s tehoa hyödyntäviä telepalveluja kuin puhelintoimintaa. Uusi kysyntä korvaisi vaihtoehtoisen infrastruktuurikapasiteetin tarjoamisen mahdolliset vaikutukset Kreikassa. Tässä yhteydessä on korostettava, että monet vapautettujen palvelujen tarjoajat, jotka käyttävät vaihtoehtoisia verkkoja, vuokraisivat joka tapauksessa johtoja myös OTE:lle riittävän varmistuskapasiteetin vuoksi. Kiinteiden johtojen markkinoiden odotetun kasvun huomioon ottaen OTE voi todennäköisesti säilyttää tältä alalta saamansa kokonaisvoitot, vaikka se myöntäisi nykyisistä kiinteiden johtojen tariffeistaan määrään perustuvia alennuksia, jotta nämä tariffit saadaan vastaamaan niistä aiheutuvia kustannuksia.
Kaupan kehitys
(51) Koska OTE on monopoliasemassa julkisten teleinfrastruktuurien tarjoamisen suhteen, se on ainoa toimittaja, joka tarjoaa kiinteitä yhteyksiä ja yhdysliikennettä vapautettujen palvelujen tarjoajille. Siten se määrittelee laajalti kilpailijoidensa kustannukset vapautettujen palvelujen alalla. Tämä käy ilmi muun muassa edellä mainituista tämänhetkisistä korkeista kiinteiden yhteyksien tariffeista, joiden vuoksi eräiden vapautettujen palvelujen tarjoaminen on kannattamatonta. Lisäksi se, että OTE tietää mahdollisesti kilpailijoidensa kustannuksista, haittaa alaa yhä enenevässä määrin, koska OTE todennäköisesti jatkaa omaa vapautettujen palvelujen tarjoamisen kehittämistä, vaikka kasvu todennäköisesti on hidasta lyhyellä aikavälillä. OTE voisi käyttää omaa infrastruktuuriaan kyseisten palvelujen tarjoamisessa, kun taas vapautettuja yleispalveluja, kuten VPN:ää tai rajatuille käyttäjäryhmille suunnattuja puhelinpalveluita, tarjoavat kilpailijat voisivat turvautua ainoastaan kilpailevalta operaattorilta vuokrattaviin piireihin. Tilannetta vaikeuttaa entisestään se, että OTE:n kirjanpito ei ole riittävän avointa, jotta sen monopolialan toiminnot pystyttäisiin erottamaan vapautetun alan toiminnoista. Toimintoja ei ole erotettu myöskään rakenteellisesti, millä estettäisiin OTE:n infrastruktuurin parissa työskentelevää henkilöstöä välittämästä tietoja vapautettuja palveluja myyville kollegoilleen.
Päätelmä
(52) On olemassa vähemmän rajoittavia lainsäädännöllisiä keinoja, joilla estetään puhelintoiminnan monopolin kiertäminen 1 päivään tammikuuta 2000 saakka, ja EET, joka on jo perustettu Kreikkaan, mutta joka ei vielä hoida kaikkia sille annettuja tehtäviä, voisi soveltaa näitä keinoja. EET:n henkilöstösäännöt määrittelevän presidentin asetuksen on määrä olla voimassa 1 päivään elokuuta 1997 mennessä, jotta EET voisi ryhtyä hoitamaan kaikkia sille annettuja tehtäviä 1 päivästä lokakuuta 1997 alkaen, minkä vuoksi tuon päivän jälkeen ulottuvan lisäajan myöntäminen täytäntöönpanoa varten ei siten vaikuta perustellulta.
(53) Komissio sen vuoksi katsoo, että vaihtoehtoisen infrastruktuurin vapauttamista koskevan lisäajan myöntäminen Kreikalle ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka olisi ristiriidassa yhteisön etujen kanssa, ellei lisäaika jatku 1 päivän lokakuuta 1997 jälkeen.
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kreikka saa lykätä 31 päivään joulukuuta 2000 yksinoikeuksien lakkauttamista, jotka koskevat Hellenic Telecommunications Organisation SA:n nykyisten, puhelintoiminnan tarjoamista sekä yleisten televerkkojen perustamista ja tarjoamista, jos seuraavat toimenpiteet toteutetaan annetun aikataulun mukaisesti:
- viimeistään 1 päivänä lokakuuta 1997 1 päivän heinäkuuta 1996 asemasta: Jo vapautettujen telepalvelujen tarjoamista koskevien rajoitusten poistamiseksi tarvittavien toimenpiteiden ilmoittaminen komissiolle seuraavilla aloilla:
a) telepalvelujen tarjoajien perustamat verkot
b) kolmansien tarjoamat infrastruktuurit
ja
c) verkkojen, muiden toiminteiden ja paikkojen jakaminen.
- viimeistään yhdeksän kuukautta tämän päätöksen tekemisestä 11 päivän tammikuuta 1997 asemasta: Vapaan kilpailun käynnistämiseksi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2000 tarvittavista lainsäädäntömuutoksista ilmoittaminen komissiolle, mukaan lukien ehdotukset yleispalvelun rahoituksesta;
- viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999 1 päivän tammikuuta 1997 asemasta: Alustavista puhelintoiminnan luvista ja/tai taustalla olevien verkkojen tarjoajista ilmoittaminen komissiolle;
- viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2000 1 päivän heinäkuuta 1997 asemasta: Julkisen puhelintoiminnan lupaehtojen sekä yhdysliikennemaksujen julkistaminen asiaa koskevien yhteisön direktiivien mukaisesti;
- viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2000 1 päivän tammikuuta 1998 asemasta: Toimilupien myöntäminen ja olemassaolevien toimilupien muuttaminen puhelintoiminnan tarjoamiseksi kilpailukykyisesti.
2 artikla
Kreikka saa lykätä 1 päivään lokakuuta 1997 jo vapautettujen telepalvelujen tarjoamista koskevien rajoitusten poistamista seuraavilla aloilla:
a) telepalvelujen tarjoajien perustamat verkot
b) kolmansien tarjoamat infrastruktuurit
ja
c) verkkojen, muiden toiminteiden ja paikkojen jakaminen.
Kreikan on ilmoitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä lokakuuta 1997 1 päivän heinäkuuta 1996 asemasta kaikista toimenpiteistä, joita on toteutettu kyseisten rajoitusten poistamiseksi.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 1997.