Rådets afgørelse
af 16. juni 2003
om ansættelsesvilkårene for udstationerede nationale eksperter og militærpersoner i Generalsekretariatet for Rådet og om ophævelse af afgørelserne af 25. juni 1997 og 22. marts 1999 samt afgørelse 2001/41/EF og 2001/496/FUSP
(2003/479/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 207, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Ved at anvende udstationerede nationale eksperter og militærpersoner får Generalsekretariatet for Rådet (i det følgende benævnt "generalsekretariatet") adgang til faglig viden og erfaring på højt niveau, særlig på områder, hvor der ikke umiddelbart er en sådan faglig ekspertise til rådighed.
(2) Nærværende afgørelse skal fremme udveksling af faglig viden og erfaring om EU-spørgsmål, idet der midlertidigt ansættes eksperter fra medlemsstaterne i generalsekretariatet. Den sigter ligeledes på at sikre et snævrere samarbejde mellem Rådet og den offentlige administration i medlemsstaterne og internationale organisationer ved udstationering af Rådets tjenestemænd i disse.
(3) Udstationerede nationale eksperter bør komme fra den offentlige administration i medlemsstaterne eller fra internationale organisationer.
(4) De rettigheder og forpligtelser, der er fastsat for udstationerede nationale eksperter og militærpersoner i nærværende afgørelse, bør sikre, at disse udelukkende udfører deres arbejde under hensyntagen til generalsekretariatets interesser.
(5) Da der er tale om tidsbegrænset arbejde og en særlig status, bør det ikke tillades de udstationerede nationale eksperter og militærpersoner at handle på generalsekretariatets vegne, hvor dette handler som offentligretligt organ.
(6) I nærværende afgørelse fastsættes ansættelsesvilkårene for udstationerede nationale eksperter og militærpersoner, og disse gælder, uanset hvor budgetmidlerne til dækning af udgifterne kommer fra.
(7) Der bør med henblik på oprettelse af Den Europæiske Unions Militærstab desuden fastsættes særlige bestemmelser for udstationerede nationale militæreksperter ved generalsekretariatet.
(8) Eftersom nærværende vilkår erstatter afgørelserne af 25. juni 1997 og 22. marts 1999 samt afgørelse 2001/41/EF og 2002/496/FUSP, ophæves disse -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
KAPITEL I ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Anvendelsesområde
1. Disse vilkår gælder for nationale eksperter, der udstationeres i generalsekretariatet af en national, regional eller lokal offentlig administration. De gælder ligeledes for eksperter, der udstationeres af en international organisation.
2. De personer, der omfattes af disse vilkår, forbliver i arbejdsgiverens tjeneste i hele udstationeringsperioden og lønnes fortsat af denne.
3. Generalsekretariatet træffer under hensyn til budgetmæssige behov og muligheder afgørelse om ansættelse af udstationerede nationale eksperter. Vicegeneralsekretæren fastsætter de nærmere ansættelsesvilkår.
4. Medmindre vicegeneralsekretæren har indrømmet en undtagelse, hvilket ikke er muligt på områderne for FUSP og ESFP, skal de udstationerede nationale eksperter være statsborgere i en EU-medlemsstat. Ansættelse som udstationeret national ekspert sker på bredest muligt geografisk grundlag blandt medlemsstaternes statsborgere. Medlemsstaterne og generalsekretariatet samarbejder for at sikre, så vidt det overhovedet er muligt, ligelig ansættelse af mænd og kvinder og overholdelse af princippet om lige muligheder for mænd og kvinder.
5. Udstationering kommer i stand ved brevveksling mellem generalsekretariatets Generaldirektoratet for Personale og Administration og den pågældende medlemsstats faste repræsentation eller i givet fald den internationale organisation. En kopi af ansættelsesvilkårene for udstationerede nationale eksperter i generalsekretariatet vedlægges denne brevveksling.
Artikel 2
Udstationeringens varighed
1. Udstationeringen skal være på mellem seks måneder og to år og kan forlænges. Den samlede periode må dog ikke være på over fire år.
2. Udstationeringens længde fastsættes i den i artikel 1, stk. 5, omhandlede brevveksling. Det samme gælder ved forlængelse af udstationeringen.
3. En udstationeret national ekspert, som allerede har været udstationeret i generalsekretariatet, kan udstationeres på ny i henhold til de interne bestemmelser for, hvor længe denne form for personale må anvendes i generalsekretariatets tjenestegrene, og altid på følgende betingelser:
a) Den udstationerede nationale ekspert skal fortsat opfylde udstationeringsbetingelserne.
b) Der skal have været en periode på mindst seks år mellem afslutningen af den foregående udstationeringsperiode og en ny udstationering. Hvis den udstationerede nationale ekspert ved udløbet af den første udstationeringsperiode har fået en ny og anden form for kontrakt med generalsekretariatet, løber fristen på seks år fra udløbet af denne kontrakt. Denne bestemmelse er ikke til hinder for, at generalsekretariatet kan ansætte en udstationeret national ekspert, hvis oprindelige udstationeringsperiode var på under fire år, men i dette tilfælde er den nye udstationeringsperiode ikke længere end den resterende del af det samlede tidsrum på fire år.
Artikel 3
Udstationeringssted
En udstationeret national ekspert har tjenestested i Bruxelles eller i et af generalsekretariatets forbindelseskontorer.
Artikel 4
Arbejdsopgaver
1. Udstationerede nationale eksperter bistår generalsekretariatets tjenestemænd eller midlertidigt ansatte og udfører de arbejdsopgaver, der bliver dem tildelt.
De opgaver, der skal udføres, fastlægges efter fælles aftale mellem generalsekretariatet og administrationer, der udstationerer den nationale ekspert, under hensyn til tjenestegrenens interesser og den pågældendes kvalifikationer.
2. Udstationerede nationale eksperter deltager kun i tjenesterejser og møder:
a) som ledsager af en af generalsekretariatets tjenestemænd eller midlertidigt ansatte, eller
b) hvis den pågældende er alene, udelukkende som observatør eller med henblik på information.
Generaldirektøren for den pågældende tjeneste kan under særlige omstændigheder afvige fra denne bestemmelse og tildele en udstationeret national ekspert et særligt mandat efter at have sikret sig, at der ikke kan være tale om en potentiel interessekonflikt. En udstationeret national ekspert kan ikke forpligte generalsekretariatet udadtil, medmindre den pågældende tjenestegren er udstedt til den pågældende af generalsekretæren for et særligt mandat under generalsekretærens/den høje repræsentants myndighed.
3. Kun generalsekretariatet kan godkende resultatet af det arbejde, en udstationeret national ekspert har udført.
4. De pågældende tjenestegrene i generalsekretariatet, den udstationerede nationale eksperts arbejdsgiver og den udstationerede nationale ekspert sørger for så vidt muligt at undgå, at der opstår nogen interessekonflikter i forbindelse med ekspertens arbejdsopgaver under udstationeringen i generalsekretariatet. Derfor oplyser generalsekretariatet i rimelig tid eksperten og dennes arbejdsgiver om de planlagte arbejdsopgaver og anmoder begge parter om skriftligt at bekræfte, at de ikke ser nogen grund til, at den udstationerede nationale ekspert ikke skulle kunne udføre de pågældende arbejdsopgaver. Den udstationerede nationale ekspert opfordres til at afgive erklæring om enhver potentiel konflikt mellem hans familiemæssige forhold (særlig de nærmeste familiemedlemmers erhvervsaktiviteter eller hans egne eller familiemedlemmers vigtigste finansielle interesser) og de planlagte arbejdsopgaver under udstationeringen.
Arbejdsgiveren og den udstationerede nationale ekspert forpligter sig til at meddele generalsekretariatet enhver ændring, der i løbet af udstationeringen kan give anledning til sådanne konflikter.
5. Når generalsekretariatet er af den opfattelse, at de arbejdsopgaver, der skal overdrages en udstationeret national ekspert, kræver særlige forsigtighedsforanstaltninger, sikkerhedsgodkendes denne inden udstationeringen.
6. Hvis bestemmelserne i stk. 2, 3 og 4 ikke overholdes, kan generalsekretariatet afslutte den udstationerede nationale eksperts udstationering, jf. artikel 8.
Artikel 5
Rettigheder og pligter
1. Under udstationeringen
a) skal de udstationerede nationale eksperter udføre deres arbejdsopgaver og udelukkende have Rådets interesser for øje
b) skal de udstationerede nationale eksperter afholde sig fra enhver handling og især enhver offentlig meningstilkendegivelse, som kan skade tjenestens anseelse
c) skal udstationerede nationale eksperter, som under udøvelsen af deres funktioner tager stilling til et anliggende, i hvis behandling eller afgørelse de har en personlig interesse, der vil kunne anfægte deres uafhængighed, informere deres overordnede herom
d) må de udstationerede nationale eksperter hverken alene eller i samarbejde med andre offentliggøre eller lade offentliggøre nogen tekst, som vedrører Den Europæiske Unions virksomhed, uden først at have indhentet tilladelse hertil på de betingelser og efter de regler, der gælder herfor i generalsekretariatet. Denne tilladelse kan kun nægtes, hvis den påtænkte offentliggørelse er af en sådan art, at Den Europæiske Unions interesser sættes på spil
e) tilhører alle rettigheder til det arbejde, der er udført af udstationerede nationale eksperter som led i udførelsen af arbejdsopgaverne, generalsekretariatet
f) skal udstationerede nationale eksperter tage bopæl på udstationeringsstedet eller i en afstand, der ikke kan hindre dem i udførelsen af arbejdsopgaverne
g) bistår og rådgiver udstationerede nationale eksperter deres overordnede i den tjenestegren, hvor de er udstationeret, og er over for deres overordnede ansvarlige for udførelsen af de opgaver, der er blevet dem pålagt
h) må udstationerede nationale eksperter under udførelsen af arbejdsopgaverne ikke modtage instrukser fra deres nationale arbejdsgiver eller regering. De må ikke udføre nogen aktiviteter for deres arbejdsgiver eller regering eller for andre personer, private virksomheder eller offentlige organer.
2. Under og efter udstationeringen skal de udstationerede nationale eksperter udvise størst mulig diskretion med hensyn til de sagsforhold og oplysninger, de har fået kendskab til under udøvelsen af eller i forbindelse med udøvelsen af deres funktioner. De må ikke på nogen måde videregive dokumenter eller oplysninger, som ikke er gjort offentligt tilgængelige efter gældende regler, til ubeføjede personer eller anvende disse til personlige formål.
3. Ved udstationeringens afslutning er de udstationerede nationale eksperter fortsat forpligtet til at handle med integritet og diskretion ved varetagelse af nye arbejdsopgaver og ved accept af visse poster og fordele.
Derfor skal de udstationerede nationale eksperter i en periode på tre år efter udstationeringens afslutning straks informere generalsekretariatet om de funktioner og opgaver, som de skal varetage for deres arbejdsgiver, og som kan give anledning til interessekonflikter i forhold til de opgaver, de varetog under udstationeringer.
4. De udstationerede nationale eksperter er underlagt generalsekretariatets gældende sikkerhedsbestemmelser.
5. Hvis bestemmelserne i denne artikel ikke overholdes under udstationeringen, kan generalsekretariatet afslutte denne, jf. artikel 8.
Artikel 6
Niveau, erhvervserfaring og sprogkundskaber
1. En national ekspert skal for at kunne udstationeres i generalsekretariatet have mindst tre års fuldtidserfaring med administrative, videnskabelige, tekniske, rådgivningsmæssige eller tilsynsopgaver, der svarer til de opgaver, der udføres af kategori A eller B som defineret i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og de gældende regler for Fællesskabernes øvrige ansatte. Den arbejdsgiver, en udstationeret national ekspert udsendes af, tilsender inden udstationeringens start generalsekretariatet en redegørelse for den pågældendes beskæftigelse i de foregående 12 måneder.
2. En udstationeret national ekspert skal have et indgående kendskab til et fællesskabssprog og tilfredsstillende kendskab til et andet sprog for at kunne udføre sine arbejdsopgaver.
Artikel 7
Suspension af udstationeringen
1. Generalsekretariatet kan give tilladelse til suspension af en udstationering og fastsætte betingelserne herfor. Under en sådan suspension
a) udbetales de i artikel 15 og 16 omhandlede godtgørelser ikke
b) godtgøres de i artikel 18 og 19 omhandlede omkostninger kun, hvis suspensionen sker efter generalsekretariatets ønske.
2. Generalsekretariatet skal informere den udstationerede nationale eksperts arbejdsgiver.
Artikel 8
Afslutning af udstationeringen
1. Medmindre andet er fastsat i stk. 2, kan udstationeringen afsluttes på anmodning af generalsekretariatet eller den udstationerede nationale eksperts arbejdsgiver med et varsel på tre måneder. Den kan ligeledes afsluttes på den udstationerede nationale eksperts anmodning med samme varsel og med forbehold af generalsekretariatets godkendelse.
2. Under visse særlige omstændigheder kan udstationeringen afsluttes uden varsel:
a) af den udstationerede nationale eksperts arbejdsgiver, hvis dennes væsentlige interesser kræver det
b) hvis generalsekretariatet og arbejdsgiveren kan tiltræde dette, efter at den udstationerede nationale ekspert har forelagt begge parter en anmodning herom, når dennes væsentlige personlige eller faglige interesser kræver det
c) af generalsekretariatet, hvis den udstationerede nationale ekspert ikke overholder de forpligtelser, der påhviler ham i henhold til disse bestemmelser. Den pågældende skal forinden have lejlighed til at forsvare sig.
3. Hvis udstationeringen afsluttes i medfør af stk. 2, litra c), oplyser generalsekretariatet straks arbejdsgiveren herom.
KAPITEL II ARBEJDSVILKÅR
Artikel 9
Social sikring
1. Inden udstationeringen starter, skal den arbejdsgiver, der udstationerer den nationale ekspert, attestere over for generalsekretariatet, at den pågældende under hele udstationeringen vil være omfattet af de sociale sikringsbestemmelser, der gælder for den offentlige administration eller den internationale organisation, samt påtage sig de i udlandet afholdte omkostninger.
2. Fra udstationeringen starter, omfattes den udstationerede nationale ekspert af generalsekretariatets ulykkesforsikring. Generalsekretariatet udleverer en kopi af de gældende bestemmelser den dag, den pågældende henvender sig til det ansvarlige kontor i Generaldirektoratet for Personale og Administration for at afvikle formaliteterne i forbindelse med udstationeringen.
Artikel 10
Arbejdstid
1. Arbejdstiden for udstationerede nationale eksperter er den samme som for de fastansatte i generalsekretariatet. Reglerne herfor kan ændres af vicegeneralsekretæren af tjenstlige grunde.
2. Udstationerede nationale eksperter arbejder på fuld tid under hele udstationeringen. På begrundet anmodning fra et generaldirektorat kan generaldirektøren for personale og administration give en udstationeret national ekspert tilladelse til at arbejde på deltid efter aftale med dennes arbejdsgiver, såfremt det er i generalsekretariatets interesse.
3. Hvis der gives tilladelse til deltidsarbejde, arbejder den udstationerede nationale ekspert mindst halvdelen af den normale arbejdstid.
4. En udstationeret national ekspert kan kun have fleksibel arbejdstid, hvis der gives tilladelse hertil af den tjenestegren i generalsekretariatet, han er tilknyttet. Denne tilladelse meddeles det ansvarlige kontor i Generaldirektoratet for Personale og Administration til orientering.
5. En udstationeret national ekspert kan modtage de godtgørelser i forbindelse med skifteholds- eller turnustjeneste, som gælder i generalsekretariatet.
Artikel 11
Orlov ved sygdom eller ulykke
1. Ved fravær på grund af sygdom eller ulykke giver en udstationeret national ekspert så hurtigt som muligt sin overordnede meddelelse herom og anfører samtidig sin aktuelle adresse. Ved fravær i mere end tre dage skal vedkommende aflevere en lægeerklæring og kan underkastes en lægeundersøgelse foranstaltet af generalsekretariatet.
2. Hvis et sådant fravær på grund af sygdom eller ulykke på under tre dage over en periode på 12 måneder overstiger 12 dage, skal den udstationerede nationale ekspert aflevere en lægeerklæring for ethvert nyt fravær på grund af sygdom.
3. Hvis sygeorloven er på over en måned eller længere end den periode, den udstationerede nationale ekspert har gjort tjeneste, idet kun den længste af disse to perioder tages i betragtning, ophører udbetaling af de i artikel 15, stk. 1 og 2, omtalte dagpenge automatisk. Denne bestemmelse gælder ikke ved sygdom i forbindelse med graviditet. En sygeorlov kan dog ikke vare længere end den pågældende persons udstationering.
4. En udstationeret national ekspert, som bliver offer for en ulykke i forbindelse med arbejdet under udstationeringen, modtager fortsat de fulde ydelser, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1 og 2, i den periode, vedkommende er uarbejdsdygtig, indtil afslutningen af udstationeringen.
Artikel 12
Årlig ferie, særlig tjenestefrihed og fridage
1. En udstationeret national ekspert har ret til 2,5 feriedage pr. hel arbejdsmåned (30 dage pr. kalenderår).
2. Den tjeneste, den udstationerede nationale ekspert er tilknyttet, skal på forhånd give tilladelse til ferien.
3. I følgende tilfælde kan en udstationeret national ekspert efter begrundet ansøgning tildeles særlig tjenestefrihed:
- indgåelse af ægteskab: to dage om året
- alvorlig sygdom (ægtefælle): op til tre dage
- ægtefælles død: fire dage
- alvorlig sygdom (slægtning i opadstigende linje): op til to dage om året
- dødsfald (slægtning i opadstigende linje): to dage
- barns fødsel: to dage
- alvorlig sygdom (barn): op til to dage om året
- barns død: fire dage.
4. På begrundet anmodning fra den udstationerede nationale eksperts arbejdsgiver kan generalsekretariatet tildele op til to dages særlig tjenestefrihed for en periode på 12 måneder. Der tages stilling fra sag til sag.
5. Ved deltidsarbejde nedsættes den årlige ferie tilsvarende.
6. De feriedage, der ikke er taget ved udløbet af udstationeringen, fortabes.
Artikel 13
Barselsorlov
1. Ved graviditet tildeles en udstationeret national ekspert barselsorlov på 16 uger, og i denne periode modtager hun dagpenge i henhold til artikel 15.
2. En udstationeret national ekspert, der ammer, kan mod forelæggelse af en lægeerklæring til attestering heraf gives særlig tjenestefrihed i maksimalt fire uger, som beregnes fra afslutningen af barselsorloven, og i denne periode modtager hun dagpenge i henhold til artikel 15.
3. Når der i henhold til arbejdsgiverens nationale lovgivning er fastsat en længere barselsorlov, kan udstationeringen suspenderes i den periode, der går ud over barselsorloven tildelt af generalsekretariatet. Hvis det er i generalsekretariatets interesse, forlænges udstationeringen med en periode svarende til suspensionen.
4. En udstationeret national ekspert kan alternativt anmode om en suspension af udstationeringen, som omfatter hele barselsorloven og tjenestefriheden i forbindelse med amning. Hvis det er i generalsekretariatets interesse, forlænges udstationeringen i så fald med en periode svarende til suspensionen.
Artikel 14
Forvaltning og kontrol
Generalsekretariatets administration er ansvarligt for forvaltning og kontrol af ferie og orlov. Det generaldirektorat eller den afdeling, den udstationerede nationale ekspert er tilknyttet, har ansvaret for kontrol af arbejdstid og fravær.
KAPITEL III GODTGØRELSER OG UDGIFTER
Artikel 15
Dagpenge
1. En udstationeret national ekspert har under udstationeringen ret til dagpenge. Hvis afstanden mellem bopælen og udstationeringsstedet er indtil 150 km, er dagpengene på 26,78 EUR. Hvis afstanden er over 150 km, er dagpengene på 107,1 EUR.
2. Hvis en udstationeret national ekspert hverken har fået betalt sine flytteudgifter af generalsekretariatet eller af sin arbejdsgiver, udbetales en ekstra månedlig godtgørelse i henhold til nedenstående tabel:
TABELPOSITION
Denne godtgørelse udbetales i slutningen af hver måned.
3. Denne godtgørelse udbetales for perioder med tjenesterejse, årlig ferie, barselsorlov, særlig tjenestefrihed og fridage, som er godkendt af generalsekretariatet.
4. En udstationeret national ekspert, som i de sidste tre år indtil seks måneder inden udstationeringen havde sin sædvanlige hovedbopæl eller -beskæftigelse indtil 150 km fra udstationeringsstedet, får udbetalt dagpenge på 26,78 EUR. Forhold i forbindelse med arbejde, som udføres af en udstationeret national ekspert for en anden medlemsstat end den, hvor udstationeringsstedet er beliggende, eller for en international organisation, tages ikke i betragtning ved anvendelsen af denne bestemmelse.
5. Ved udstationeringens start får en udstationeret national ekspert udbetalt et forskudsbeløb svarende til dagpenge for de første 75 dage i form af et engangsbeløb, og der udbetales ikke dagpenge i denne periode. Hvis udstationeringen afsluttes inden udløbet af de 75 dage, er den udstationerede nationale ekspert forpligtet til at tilbagebetale et beløb, der svarer til den resterende del af denne periode.
6. Ved den brevveksling, der er omhandlet i artikel 1, stk. 5, underrettes generalsekretariatet om enhver udbetaling svarende til den i denne artikels stk. 1 omhandlede udbetaling, som den udstationerede nationale ekspert modtager. En sådan udbetaling fratrækkes de dagpenge, der udbetales af generalsekretariatet i henhold til stk. 1.
7. Dagpenge og den månedlige godtgørelse tilpasses hvert år uden tilbagevirkende kraft på grundlag af tilpasningen af EU-tjenestemændenes grundløn i Bruxelles og Luxembourg.
8. For udstationerede nationale eksperter, der gør tjeneste ved et af generalsekretariatets forbindelseskontorer, kan de i denne artikel omhandlede dagpenge ved begrundet afgørelse, truffet af generaldirektøren for forvaltning og protokol, erstattes af et boligtilskud, når særlige omstændigheder i ansættelseslandet berettiger hertil.
Artikel 16
Supplerende fast godtgørelse
1. Hvis en udstationeret national eksperts bopæl ikke er beliggende over 150 km fra udstationeringsstedet, får vedkommende i givet fald udbetalt en supplerende fast godtgørelse, der svarer til forskellen mellem den bruttoårsløn, der udbetales af arbejdsgiveren (uden familietillæg), plus de dagpenge, der udbetales af generalsekretariatet, og den grundløn, der udbetales til en tjenestemand i lønklasse A 8 eller B 5, løntrin 1, afhængigt af hvilken kategori den pågældende er ansat i.
2. Denne godtgørelse tilpasses årligt uden tilbagevirkende kraft på grundlag af tilpasningen af EU-tjenestemændenes grundløn.
Artikel 17
Bopæl
1. Som bopæl betragtes i henhold til disse ansættelsesvilkår det sted, hvor den udstationerede nationale ekspert arbejdede for sin oprindelige arbejdsgiver umiddelbart inden udstationeringen. Udstationeringsstedet er det sted, hvor den tjenestegren i generalsekretariatet, den udstationerede nationale ekspert er tilknyttet, er beliggende. Begge steder fastsættes i brevvekslingen, jf. artikel 1, stk. 5.
2. Hvis en national ekspert på tidspunktet for udstationeringen som national ekspert allerede er udstationeret af sin arbejdsgiver et andet sted end i dennes hovedsæde, betragtes som bopæl det af de to steder, som ligger tættest på udstationeringsstedet.
3. Udstationeringsstedet betragtes som bopæl,
a) hvis en udstationeret national ekspert i en periode på tre år, som er afsluttet seks måneder inden starten på udstationeringen, enten havde hovedbopæl eller -beskæftigelse indtil 150 km fra udstationeringsstedet, eller
b) hvis udstationeringsstedet på tidspunktet for generalsekretariatets anmodning om udstationering er hovedbopæl for ekspertens ægtefælle eller forsørgelsesberettigede barn/børn.
I henhold til denne bestemmelse betragtes en bopæl beliggende indtil 150 km fra udstationeringsstedet som bopæl på udstationeringsstedet.
4. Forhold i forbindelse med arbejde, der udføres af en udstationeret national ekspert for en anden medlemsstat end den, hvor udstationeringsstedet er beliggende, eller for en international organisation, tages ikke i betragtning ved anvendelsen af denne artikel.
Artikel 18
Rejseomkostninger
1. En udstationeret national ekspert, hvis bopæl ligger over 150 km fra udstationeringsstedet, har ret til godtgørelse af sine rejseudgifter:
a) for sit eget vedkommende:
- fra bopælen til udstationeringsstedet ved udstationeringens start
- fra udstationeringsstedet til bopælen ved afslutningen af udstationeringen
b) for ægtefællen og forsørgelsesberettigede børn, forudsat disse bor sammen med den udstationerede ekspert, og flytningen godtgøres af generalsekretariatet:
- ved starten af udstationeringen ved flytning fra bopælen til udstationeringsstedet
- ved afslutningen af udstationeringen fra udstationeringsstedet til bopælen.
2. Medmindre rejsen foregår med fly, er det godtgjorte beløb et engangsbeløb og begrænset til billetprisen for en togrejse på anden klasse uden tillæg. Dette gælder ligeledes ved rejse i bil. Hvis den normale jernbanerejse er på over 500 km, eller hvis den normale rejserute omfatter rejse over hav, kan rejse med fly godtgøres op til den reelle pris for en lavprisbillet (PEX eller APEX) ved fremlæggelse af billet og boardingpas.
3. Uanset stk. 1 har en udstationeret national ekspert, som kan dokumentere, at hovedbeskæftigelsesstedet er blevet ændret, ret til ved udløbet af udstationeringen at få godtgjort rejseomkostningerne hertil inden for de fastsatte lofter. Der kan ikke godtgøres et beløb, der er højere end det, den udstationerede nationale ekspert har ret til ved hjemrejse til bopælen.
4. Hvis en udstationeret national ekspert er flyttet fra sin bopæl til sit udstationeringssted, har vedkommende hvert år ret til et fast beløb svarende til prisen på en returrejse fra udstationeringsstedet til bopælen for sig selv, sin ægtefælle og forsørgelsesberettigede børn på grundlag af de gældende betingelser i generalsekretariatet.
Artikel 19
Flytteudgifter
1. Medmindre artikel 15, stk. 4, andet punktum, finder anvendelse, kan en udstationeret national ekspert flytte sine personlige ejendele fra bopælen til udstationeringsstedet på generalsekretariatets regning efter at have indhentet tilladelse fra dette og i henhold til generalsekretariatets gældende bestemmelser for godtgørelse af flytteudgifter, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a) Den første udstationering skal være på to år.
b) Den udstationerede nationale eksperts bopæl skal være beliggende mindst 100 km fra udstationeringsstedet.
c) Flytningen skal foregå senest seks måneder, efter at udstationeringen er startet.
d) Der skal anmodes om tilladelse hertil mindst to måneder inden datoen for flytningen.
e) Flytteudgifterne godtgøres ikke af arbejdsgiveren.
f) Den udstationerede nationale ekspert skal indsende de originale tilbud, regninger og kvitteringer til generalsekretariatet samt en attest fra sin arbejdsgiver, hvori det bekræftes, at denne ikke betaler flytningen.
2. Medmindre andet følger af stk. 3 og 4, har en udstationeret national ekspert, hvis flytningen til udstationeringsstedet er blevet godtgjort af generalsekretariatet efter afslutningen af udstationeringen, og efter have indhentet tilladelse, ret til at få godtgjort sine flytteudgifter fra udstationeringsstedet til bopælen i henhold til generalsekretariatets på dette tidspunkt gældende bestemmelser for godtgørelse af flytteomkostninger, jf. dog betingelserne i stk. 1, litra d), e) og f), på følgende vilkår:
a) Flytningen må ikke finde sted før tre måneder inden afslutningen af udstationeringen.
b) Flytningen skal have fundet sted inden for seks måneder efter afslutningen af udstationeringen.
3. En udstationeret national ekspert, hvis udstationering er afsluttet på egen anmodning eller på arbejdsgiverens anmodning inden to år fra starten af udstationeringen, har ikke ret til godtgørelse af flytteudgifter til bopælen.
4. Hvis en udstationeret national ekspert kan bevise, at det sted, den pågældende udøver sin hovedbeskæftigelse efter udstationeringen, er blevet ændret, har vedkommende ret til godtgørelse af sine flytteudgifter til dette sted, hvis der ikke er tale om højere udgifter end ved flytning til bopælen.
Artikel 20
Tjenesterejser og udgifter i forbindelse med tjenesterejser
1. En udstationeret national ekspert kan i henhold til artikel 4 sendes på tjenesterejse.
2. Udgifter i forbindelse med tjenesterejser godtgøres i henhold til generalsekretariatets gældende bestemmelser.
Artikel 21
Uddannelse
En udstationeret national ekspert har ret til at deltage i de uddannelseskurser, der afholdes af generalsekretariatet, hvis det er i generalsekretariatets interesse. Der tages hensyn til den udstationerede nationale eksperts rimelige interesse, navnlig med henblik på det fremtidige karriereforløb efter udstationeringen, når der træffes beslutning om, hvorvidt den pågældende kan deltage i uddannelseskurser.
Artikel 22
Administrative bestemmelser
1. En udstationeret national ekspert henvender sig den første dag af sin udstationering til det ansvarlige kontor i Generaldirektoratet for Personale og Administration for at afvikle de nødvendige administrative formaliteter. Den pågældende starter enten den 1. eller den 16. i måneden.
2. Nationale eksperter, der gør tjeneste i et af generalsekretariatets forbindelseskontorer, henvender sig til generalsekretariatets ansvarlige kontor på udstationeringsstedet.
3. Godtgørelser og udgifter udbetales i euro af den kompetente tjenestegren i generalsekretariatet og overføres til en bankkonto, der er åbnet hos en bank på udstationeringsstedet.
KAPITEL IV ANVENDELSE AF ANSÆTTELSESVILKÅRENE PÅ UDSTATIONEREDE NATIONALE MILITÆREKSPERTER
Artikel 23
Ansættelsesvilkår for udstationerede militæreksperter
Med forbehold af artikel 24-33 gælder disse ansættelsesvilkår ligeledes for militæreksperter, der er udstationeret til generalsekretariatet med henblik på oprettelse af Den Europæiske Unions Militærstab, jf. Rådets afgørelse 2001/80/FUSP af 22. januar 2001 om oprettelse af Den Europæiske Unions Militærstab(1).
Artikel 24
Betingelser
Udstationerede militæreksperter skal under udstationeringen være i lønnet tjeneste ved en af de væbnede styrker i en medlemsstat. De skal være statsborgere i en medlemsstat.
Artikel 25
Ansættelse
Uanset artikel 1, stk. 3, andet punktum, fastsætter generalsekretæren/den højtstående repræsentant de nærmere ansættelsesvilkår for de udstationerede militæreksperter.
Artikel 26
Brevveksling
Ved anvendelsen af artikel 1, stk. 5, finder brevvekslingen sted mellem generalsekretæren/den højtstående repræsentant og den pågældende medlemsstats faste repræsentation.
Artikel 27
Udstationeringens varighed
1. Uanset artikel 2, stk. 1, skal udstationeringen være på mellem seks måneder og tre år og kan forlænges. Den samlede periode må dog ikke være på over fire år.
2. Uanset artikel 2, stk. 3, litra b), skal der bortset fra helt undtagelsesvis være gået mindst tre år mellem afslutningen på den foregående udstationering og en ny udstationering, hvis forholdene berettiger til det, og efter aftale med generalsekretæren/den højtstående repræsentant.
Artikel 28
Arbejdsopgaver
Uanset artikel 4, stk. 1, varetager de udstationerede militæreksperter med referat til generalsekretæren/den højtstående repræsentant den mission samt udfører de opgaver og de funktioner, der er pålagt dem i henhold til bilaget til afgørelse 2001/80/FUSP.
Artikel 29
Forpligtelser udadtil
Uanset artikel 4, stk. 2, kan de udstationerede militæreksperter ikke forpligte generalsekretariatet udadtil, medmindre der er udstedt et særligt mandat til dem under generalsekretærens/den højtstående repræsentants myndighed.
Artikel 30
Sikkerhedsgodkendelse
Uanset artikel 4, stk. 5, skal det relevante niveau for den udstationerede militæreksperts sikkerhedsgodkendelse, som ikke må være mindre end SECRET, anføres i den i artikel 1, stk. 5, omhandlede brevveksling.
Artikel 31
Erhvervserfaring
Uanset artikel 6, stk. 1, kan der ved generalsekretariatet udstationeres militærpersoner med rådgivende eller sagsbehandlende funktioner, når disse godtgør, at de er i besiddelse af et højt kompetenceniveau inden for de opgaver, der skal udføres.
Artikel 32
Suspension og afslutning af udstationeringen
1. Generalsekretæren/den højtstående repræsentant giver tilladelse til anvendelsen af artikel 7 på udstationerede militærpersoner
2. Uanset artikel 8 kan en udstationering afsluttes, hvis det er i generalsekretariatets eller vedkommende udstationerede militærpersons nationale myndigheds interesse eller af andre behørigt begrundede årsager.
Artikel 33
Grov forsømmelse af pligter
1. Som undtagelse fra artikel 8, stk. 3, kan en udstationering afsluttes uden varsel, hvis den udstationerede militærekspert forsætligt eller ved uagtsomhed groft har forsømt sine pligter. Afgørelsen træffes af generalsekretæren/den højtstående repræsentant, idet den pågældende forinden skal have lejlighed til at forsvare sig. Inden generalsekretæren/den højtstående repræsentant træffer sin afgørelse, underretter han den faste repræsentant for den medlemsstat, hvor den udstationerede militærekspert er statsborger. Efter at en sådan afgørelse er truffet, udbetales godtgørelserne i artikel 18 og 19 ikke mere.
Inden den i stk. 1 nævnte afgørelse træffes, kan den udstationerede militærekspert efter at have haft lejlighed til at forsvare sig, suspenderes, såfremt generalsekretæren/den højtstående repræsentant anfører, at der er tale om grov forsømmelse. De i artikel 15 og 16 omhandlede godtgørelser udbetales ikke, så længe suspensionen, som højst kan være på tre måneder, varer.
2. Generalsekretæren/den højtstående repræsentant kan underrette de nationale myndigheder om enhver krænkelse, som den udstationerede militærekspert måtte have begået af de vilkår eller de bestemmelser, som er fastlagt eller omhandlet i denne afgørelse.
3. Den udstationerede militærperson er fortsat underlagt de nationale disciplinære regler.
Artikel 34
Arbejdstid
Artikel 10, stk. 2, andet punktum, finder ikke anvendelse på en udstationeret militærperson.
Artikel 35
Særlig tjenestefrihed
Uanset artikel 12, stk. 4, kan generalsekretariatet indrømme en yderligere, ulønnet orlov med henblik på uddannelse hos arbejdsgiveren og efter behørig begrundet anmodning fra denne.
Artikel 36
Godtgørelser
Uanset artikel 15, stk. 1, og artikel 16 kan det i den i artikel 1, stk. 5, omhandlede brevveksling bestemmes, at de i disse artikler fastsatte godtgørelser ikke udbetales.
Artikel 37
Bopæl
1. En udstationeret militærperson anses for at have bopæl i hovedstaden i den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, såfremt dennes bopæl, ved anvendelsen af artikel 17, stk. 1, 2 og 3, litra a), er beliggende 150 km eller mindre fra udstationeringsstedet.
2. En udstationeret militærperson anses for at have bopæl i hovedstaden i den medlemsstat, hvori den pågældende er statsborger, såfremt hovedbopælen for ekspertens ægtefælle eller barn (børn) som omhandlet i artikel 17, stk. 3, litra b), befinder sig i en anden medlemsstat end den, hvor udstationeringen finder sted.
KAPITEL V AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 38
Ophævelse
Følgende afgørelser ophæves:
- Rådets afgørelse af 25. juni 1997 om ansættelsesvilkårene for nationale eksperter, der udstationeres ved Generalsekretariatet for Rådet (Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender) som led i iværksættelsen af programmet til intensivering af bekæmpelsen af organiseret kriminalitet
- Rådets afgørelse af 22. marts 1999 om ordningen for nationale eksperter, der udstationeres ved Generalsekretariatet for Rådet (Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender) som led i den kollektive evaluering af ansøgerlandenes indførelse, anvendelse og faktiske gennemførelse af gældende ret i Den Europæiske Union på området retlige og indre anliggender
- Rådets afgørelse 2001/41/EF af 22. december 2000 om ordningen for nationale eksperter, der udstationeres ved Generalsekretariatet for Rådet som led i en udvekslingsordning for tjenestemænd i Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union og tjenestemænd i de nationale administrationer og internationale organisationer(2), og
- Rådets afgørelse 2001/496/FUSP af 25. juni 2001 om ordningen for nationalt militærpersonale, som udstationeres ved Generalsekretariatet for Rådet med henblik på Den Europæiske Unions Militærstab(3).
Artikel 39
Ikrafttræden
Denne afgørelse har virkning fra dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes på enhver ny udstationering eller forlængelse af en sådan fra den første dag i måneden efter dens ikrafttræden.
Udfærdiget i Luxembourg, den 16. juni 2003.
Neuvoston päätös,
tehty 16 päivänä kesäkuuta 2003,
neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti otettaviin kansallisiin asiantuntijoihin ja neuvoston pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettävään kansalliseen sotilashenkilöstöön sovellettavista säännöistä sekä 25 päivänä kesäkuuta 1997 ja 22 päivänä maaliskuuta 1999 tehtyjen päätösten ja päätösten 2001/41/EY ja 2001/496/YUTP kumoamisesta
(2003/479/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Neuvoston pääsihteeristön, jäljempänä "pääsihteeristö", olisi voitava hyödyntää pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti otettavien kansallisten asiantuntijoiden, jäljempänä "kansalliset asiantuntijat", ja pääsihteeristön palvelukseen määräaikaisesti siirrettävien kansallisten sotilashenkilöiden, jäljempänä "palvelukseen siirretty sotilashenkilö", korkeatasoista ammattitaitoa ja kokemusta erityisesti aloilla, joilla tällaista asiantuntemusta ei ole välittömästi saatavilla.
(2) Tämän päätöksen tarkoituksena on edistää eurooppalaisia politiikkoja koskevan ammatillisen kokemuksen sekä tietämyksen vaihtoa ottamalla pääsihteeristön palvelukseen tilapäisesti kansallisten hallintojen asiantuntijoita. Sillä pyritään myös varmistamaan läheisempi yhteistyö neuvoston ja kansallisten hallintojen tai kansainvälisten järjestöjen kesken ottamalla niiden henkilöstöä tilapäisesti pääsihteeristön palvelukseen.
(3) Kansallisten asiantuntijoiden olisi tultava jäsenvaltioiden hallinnosta tai ministeriöistä taikka kansainvälisistä järjestöistä.
(4) Tässä päätöksessä vahvistettujen, kansallisia asiantuntijoita ja palvelukseen siirrettyjä sotilashenkilöitä koskevien oikeuksien ja velvollisuuksien pitäisi taata, että he toimivat tehtäviään suorittaessaan ainoastaan pääsihteeristön edun mukaisesti.
(5) Koska kansallisten asiantuntijoiden ja palvelukseen siirrettyjen sotilashenkilöiden tehtävä on määräaikainen ja heidän asemansa poikkeuksellinen, heidän ei pitäisi suorittaa tehtäviä, jotka kuuluvat pääsihteeristölle sen julkisoikeudellisen erityisaseman perusteella.
(6) Tässä päätöksessä olisi vahvistettava kaikki kansallisia asiantuntijoita ja palvelukseen siirrettyjä sotilashenkilöitä koskevat työsuhteen ehdot ja sitä olisi sovellettava riippumatta siitä, mistä kulujen kattamiseksi tarvittavat määrärahat ovat peräisin.
(7) Pääsihteeristön palvelukseen Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamista varten siirrettävien sotilashenkilöiden osalta olisi vahvistettava erityissäännöksiä.
(8) Koska näillä säännöillä korvataan ne, jotka on vahvistettu 25 päivänä kesäkuuta 1997 ja 22 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyillä päätöksillä sekä päätöksillä 2001/41/EY ja 2001/496/YUTP, nämä päätökset olisi kumottava,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Soveltamisala
1. Näitä sääntöjä sovelletaan kansallisten, alueellisten tai paikallisten hallintojen pääsihteeristön yksiköiden palvelukseen määräaikaisesti siirtämiin kansallisiin asiantuntijoihin. Niitä sovelletaan myös jonkin kansainvälisen järjestön pääsihteeristön yksiköiden palvelukseen määräaikaisesti siirtämiin asiantuntijoihin.
2. Henkilöt, joihin näitä sääntöjä sovelletaan, pysyvät työnantajansa palveluksessa koko määräaikaisen palvelukseen ottamisen ajan, ja tämä työnantaja maksaa edelleen heidän palkkansa.
3. Pääsihteeristö päättää tarpeen mukaan ja talousarvion asettamissa puitteissa kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottamisesta. Varapääsihteeri vahvistaa tätä palvelukseen ottamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
4. Kansallisen asiantuntijan on oltava Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen, jollei varapääsihteeri myönnä tästä poikkeusta. Tällaista poikkeusta ei voida myöntää yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla. Kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottaminen toteutetaan jäsenvaltioiden kansalaisten keskuudesta maantieteellisesti mahdollisimman laajapohjaisesti. Jäsenvaltiot ja pääsihteeristö toimivat yhteistyössä varmistaakseen mahdollisuuksien mukaan miesten ja naisten välisen tasapainon ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen noudattamisen.
5. Määräaikaisesta palvelukseen ottamisesta sovitaan kirjeenvaihdolla, jonka osapuolina ovat toisaalta pääsihteeristön henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtaja ja toisaalta asianomaisen jäsenvaltion pysyvä edustusto tai kansainvälinen järjestö. Kirjeenvaihtoon liitetään pääsihteeristön palvelukseen otettaviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavat säännöt.
2 artikla
Määräaikaisen palvelukseen ottamisen kesto
1. Määräaikaisen palvelukseen ottamisen on oltava kestoltaan vähintään kuusi kuukautta ja enintään kaksi vuotta. Palvelukseen ottamista voidaan jatkaa siten, että sen kokonaiskesto on enintään neljä vuotta.
2. Määräaikaisen palvelukseen ottamisen aiottu kesto on vahvistettava sen alkaessa 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla kirjeenvaihdolla. Samaa menettelyä sovelletaan määräaikaisen palvelukseen ottamisen kestoa pidennettäessä.
3. Jos kansallinen asiantuntija on jo ollut määräaikaisesti pääsihteeristön palveluksessa, hänet voidaan ottaa uudelleen määräaikaiseen palvelukseen tällaisten henkilöiden pääsihteeristön yksiköissä tapahtuvan työskentelyn enimmäisaikoja koskevien sisäisten sääntöjen mukaisesti, ja aina seuraavin ehdoin:
a) kansallinen asiantuntija täyttää edelleen määräaikaista palvelukseen ottamista koskevat ehdot;
b) uusi määräaikainen palvelukseen ottaminen voi alkaa vasta, kun edellisen määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymisestä on kulunut vähintään kuusi vuotta; jos kansallisen asiantuntijan kanssa on ensimmäisen määräaikaisen palvelukseen ottamisen päätyttyä tehty erillinen jatkosopimus, tämä kuuden vuoden jakso lasketaan alkavaksi viimeksi mainitun sopimuksen päättymisestä. Tämä säännös ei estä pääsihteeristöä hyväksymästä sellaisen kansallisen asiantuntijan määräaikaista palvelukseen ottamista, jonka ensimmäinen määräaikainen palvelukseen ottaminen on kestänyt alle neljä vuotta, mutta tällöin uuden määräaikaisen palvelukseen ottamisen kesto ei voi ylittää aikaa, joka on neljän vuoden jaksosta jäänyt aiemmin käyttämättä.
3 artikla
Asemapaikka
Kansalliset asiantuntijat sijoitetaan Brysseliin tai johonkin pääsihteeristön yhteystoimistoon.
4 artikla
Tehtävät
1. Kansallinen asiantuntija avustaa pääsihteeristön virkamiehiä tai väliaikaisia toimihenkilöitä ja suorittaa hänelle osoitetut tehtävät.
Hänen tehtävänsä määritellään pääsihteeristön ja sen hallinnon, josta hänet siirretään määräaikaiseen palvelukseen, välisellä sopimuksella pääsihteeristön edun mukaisesti ja hakijan ammattitaito huomioiden.
2. Kansallinen asiantuntija osallistuu virkamatkoihin ja kokouksiin vain, jos
a) hän matkustaa yhdessä pääsihteeristön virkamiehen tai väliaikaisen toimihenkilön kanssa; tai
b) jos hän matkustaa yksin, hän toimii tarkkailijana tai ainoastaan tietojen hankkimiseksi.
Asianomaisen yksikön pääjohtaja voi erityisolosuhteissa myöntää poikkeuksen tästä säännöstä antamalla kansalliselle asiantuntijalle erityisen valtuutuksen ja varmistettuaan, että mitään eturistiriidan mahdollisuutta ei ole. Kansallinen asiantuntija ei voi tehdä pääsihteeristön puolesta sitoumusta kolmanteen osapuoleen nähden, ellei hänelle ole annettu asianomaisen yksikön pääjohtajan korkeana edustajana toimivan pääsihteerin nimissä tähän antamaa erityisvaltuutusta.
3. Pääsihteeristö on yksin vastuussa kansallisen asiantuntijan suorittamien tehtävien hyväksymisestä.
4. Asianomaisten pääsihteeristön yksiköiden, kansallisen asiantuntijan työnantajan ja kansallisen asiantuntijan on tehtävä kaikkensa, jotta tehtäviin, joita kansallinen asiantuntija suorittaa määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana, ei liity eturistiriitoja ja ettei tällaisia eturistiriitoja synny. Tätä varten pääsihteeristö ilmoittaa hyvissä ajoin kansalliselle asiantuntijalle ja hänen työnantajalleen kansallisen asiantuntijan aiotuista tehtävistä ja pyytää kansallista asiantuntijaa ja työnantajaa vahvistamaan kirjallisesti, että heillä ei ole tiedossaan mitään syitä, joiden vuoksi kansallinen asiantuntija ei voisi ottaa näitä tehtäviä hoitaakseen. Kansallista asiantuntijaa on erityisesti kehotettava ilmoittamaan kaikista eturistiriidoista, joita voi syntyä hänen perhetilanteensa (erityisesti hänen lähiomaistensa ammattitoiminnan taikka hänen tai lähiomaisten merkittävien taloudellisten kytkösten) ja niiden tehtävien välillä, joita hänen on tarkoitus hoitaa määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana.
Työnantajan ja kansallisen asiantuntijan on sitouduttava ilmoittamaan pääsihteeristölle sellaisista määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana tapahtuvista muutoksista, jotka voivat aiheuttaa tai synnyttää eturistiriidan.
5. Kansallisesta asiantuntijasta on pyydettävä luotettavuusselvitys ennen määräaikaiseen palvelukseen ottamista, jos pääsihteeristö katsoo, että kansalliselle asiantuntijalle osoitettujen tehtävien luonne edellyttää erityisiä turvallisuuteen liittyviä varotoimia.
6. Jollei 2, 3 ja 4 kohdan säännöksiä noudateta, pääsihteeristöllä on oikeus päättää kansallisen asiantuntijan määräaikainen palvelukseen ottaminen 8 artiklan mukaisesti.
5 artikla
Oikeudet ja velvollisuudet
1. Määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana kansallista asiantuntijaa koskee seuraava:
a) kansallisen asiantuntijan on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan neuvoston edun mukaisesti;
b) kansallisen asiantuntijan on pidätyttävä sellaisista teoista ja erityisesti sellaisista julkisista mielipiteenilmauksista, jotka voivat heikentää hänen asemaansa kohdistuvaa arvonantoa;
c) jos kansallinen asiantuntija joutuu tehtäviään hoitaessaan ottamaan kantaa sellaiseen asiaan, jonka käsittelyssä tai ratkaisussa hänellä on hänen riippumattomuutensa mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitettava tästä sen yksikön päällikölle, johon hänet on sijoitettu;
d) kansallinen asiantuntija ei saa yksin eikä yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi mitään Euroopan unionin toimintaan liittyvää tekstiä ilman pääsihteeristössä voimassa olevien vaatimusten ja sääntöjen mukaista lupaa. Tätä lupaa ei voida evätä kuin siinä tapauksessa, että aiottu julkaiseminen on omiaan vaarantamaan Euroopan unionin edut;
e) kaikki oikeudet, jotka johtuvat kansallisen asiantuntijan toiminnasta hänen hoitaessaan tehtäviään, kuuluvat pääsihteeristölle;
f) kansallisen asiantuntijan on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei hänen tehtäviensä hoitaminen siitä häiriinny;
g) kansallisen asiantuntijan on avustettava siinä yksikössä toimivia esimiehiään, jonka palvelukseen hänet on määräaikaisesti otettu ja annettava heille neuvoja; hän on vastuussa näille esimiehille hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta;
h) kansallinen asiantuntija ei tehtäviään hoitaessaan saa ottaa vastaan ohjeita työnantajaltaan tai kansalliselta hallitukseltaan. Hän ei saa suorittaa mitään palvelusta työnantajalleen, hallituksille eikä kenellekään henkilölle tai millekään yritykselle tai julkisyhteisölle.
2. Sekä määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana että sen päätyttyä kansallisen asiantuntijan on noudatettava ehdotonta vaitiolovelvollisuutta sellaisten seikkojen ja tietojen osalta, jotka hän saa tietoonsa tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä. Hän ei saa missään muodossa antaa asiaankuulumattomille henkilöille mitään laillisesti julkistamattomia asiakirjoja tai tietoja eikä käyttää niitä omaksi hyödykseen.
3. Kansallinen asiantuntija on määräaikaisen palvelukseen ottamisen päätyttyä edelleen velvollinen toimimaan tehtäviensä edellyttämällä tavalla ja vaitiolovelvollisuutta noudattaen siltä osin kuin on kyse hänelle uskottujen uusien tehtävien hoidosta tai tietyn toimen tai etujen vastaanottamisesta.
Tämän vuoksi kansallisen asiantuntijan on määräaikaista palvelukseen ottamista seuraavien kolmen vuoden ajan ilmoitettava viipymättä pääsihteeristölle sellaisista toimista ja tehtävistä, jotka hänen on suoritettava työnantajalleen ja jotka voivat johtaa sellaiseen eturistiriitaan, joka liittyy hänen määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana suorittamiensa tehtävien hoitoon.
4. Kansallisen asiantuntijan on noudatettava pääsihteeristössä voimassa olevia turvallisuussääntöjä.
5. Jos kansallinen asiantuntija määräaikaisen palvelukseen ottamisen aikana jättää noudattamatta tämän artiklan säännöksiä, pääsihteeristö voi päättää määräaikaisen palvelukseen ottamisen 8 artiklan nojalla.
6 artikla
Taso, ammattikokemus ja kielitaito
1. Pääsihteeristön määräaikaiseen palvelukseen voidaan ottaa kansallinen asiantuntija, jolla on vähintään kolmen vuoden kokoaikainen työkokemus hallinnollisista tehtävistä, tieteen tai tekniikan alan tehtävistä taikka neuvonta- tai valvontatehtävistä tasolla, joka vastaa Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa määriteltyjä A- ja B-ura-alueita. Kansallisen asiantuntijan työnantajan on toimitettava pääsihteeristölle ennen määräaikaista palvelukseen ottamista selvitys kansallisen asiantuntijan työtehtävistä kahdentoista viimeksi kuluneen kuukauden ajalta.
2. Kansallisella asiantuntijalla on oltava jossakin yhteisön kielessä perusteellinen kielitaito ja toisessa yhteisön kielessä hänelle uskottujen tehtävien hoitamiseen riittävä kielitaito.
7 artikla
Määräaikaisen palvelukseen ottamisen keskeyttäminen
1. Pääsihteeristö voi sallia määräaikaisen palvelukseen ottamisen keskeyttämisen ja vahvistaa sitä koskevat edellytykset. Keskeytyksen aikana:
a) ei 15 ja 16 artiklassa säädettyjä korvauksia suoriteta;
b) 18 ja 19 artiklassa säädetyt kulut korvataan vain, jos keskeyttäminen tapahtuu pääsihteeristön pyynnöstä.
2. Pääsihteeristö ilmoittaa asiasta kansallisen asiantuntijan työnantajalle.
8 artikla
Määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättyminen
1. Jollei 2 kohdasta muuta johdu, määräaikainen palvelukseen ottaminen voidaan päättää pääsihteeristön tai kansallisen asiantuntijan työnantajan pyynnöstä kolme kuukautta edeltäkäsin annettavalla ilmoituksella. Se voidaan myös päättää kansallisen asiantuntijan pyynnöstä samalla kolmen kuukauden irtisanomisajalla edellyttäen, että pääsihteeristö hyväksyy pyynnön.
2. Määräaikainen palvelukseen ottaminen voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa päättää ilman irtisanomista:
a) kansallisen asiantuntijan työnantajan toimesta, jos työnantajan olennaiset edut sitä vaativat;
b) kansallisen asiantuntijan molemmille osapuolille esittämästä pyynnöstä tehtävällä pääsihteeristön ja työnantajan välisellä sopimuksella, jos kansallisen asiantuntijan olennainen henkilökohtaiset tai ammatilliset edut sitä vaativat; sekä
c) pääsihteeristön toimesta, jos kansallinen asiantuntija laiminlyö näiden sääntöjen mukaiset velvollisuutensa. Asianomaiselle on annettava ennalta mahdollisuus esittää vastineensa.
3. Jos määräaikainen palvelukseen ottaminen päättyy 2 kohdan c alakohdan nojalla, pääsihteeristö ilmoittaa asiasta työnantajalle välittömästi.
II LUKU TYÖEHDOT
9 artikla
Sosiaaliturva
1. Ennen määräaikaisen palvelukseen ottamisen alkamista on sen työnantajan, jonka palveluksessa määräaikaisesti palvelukseen otettava kansallinen asiantuntija on, toimitettava pääsihteeristölle todistus siitä, että kyseiseen julkishallintoon tai kansainväliseen järjestöön sovellettavaa sosiaaliturvalainsäädäntöä sovelletaan edelleen kyseiseen kansalliseen asiantuntijaan koko hänen määräaikaisen palvelukseen ottamisensa ajan ja että tämä julkishallinto tai kansainvälinen järjestö vastaa ulkomailla aiheutuvista kuluista.
2. Kansallinen asiantuntija vakuutetaan tapaturmariskejä vastaan hänen palveluksensa alkamispäivästä lähtien. Pääsihteeristö antaa kansalliselle asiantuntijalle tämän vakuutusturvan ehdot päivänä, jona tämä käy henkilöstön ja hallinnon pääosaston toimivaltaisessa yksikössä määräaikaiseen palvelukseen ottamiseen liittyvien muodollisuuksien hoitamista varten.
10 artikla
Työaika
1. Pääsihteeristössä voimassa olevia työaikaa koskevia sääntöjä sovelletaan kansalliseen asiantuntijaan. Apulaispääsihteeri voi muuttaa näitä sääntöjä pääsihteeristön tarpeiden mukaisesti.
2. Kansallisen asiantuntijan työ on kokopäiväistä koko määräaikaisen palvelukseen ottamisen ajan. Saatuaan pääosastolta asianmukaisesti perustellun pyynnön henkilöstön ja hallinnon pääosaston pääjohtaja voi, jos se on pääsihteeristön etujen mukaista, antaa kansalliselle asiantuntijalle luvan hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti sen jälkeen, kun hänen työnantajansa on antanut tähän luvan.
3. Jos osa-aikatyöhön on annettu lupa, kansallisen asiantuntijan on työskenneltävä vähintään puolet tavanomaisesta työajasta.
4. Kansallinen asiantuntija voi noudattaa liukuvaa työaikaa vain sen pääsihteeristön yksikön luvalla, johon hänet on sijoitettu. Luvasta on ilmoitettava henkilöstön ja hallinnon pääosaston asianomaiselle yksikölle.
5. Kansalliselle asiantuntijalle voidaan myöntää pääsihteeristössä sovellettavat vuorotyökorvaukset.
11 artikla
Sairaudesta ja tapaturmasta johtuva poissaolo
1. Jos kansallinen asiantuntija on kykenemätön hoitamaan tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi, hänen on mahdollisimman pian ilmoitettava siitä esimiehelleen ja kerrottava olinpaikkansa. Hänen on toimitettava lääkärintodistus, jos hän on poissa yli kolme päivää, ja häntä voidaan vaatia käymään pääsihteeristön järjestämässä lääkärintarkastuksessa.
2. Jos kansallinen asiantuntija on kahdentoista kuukauden aikana poissa työstä sairauden tai tapaturman vuoksi enintään kolmen vuorokauden pituisia jaksoja yhteensä yli kaksitoista päivää, hänen on esitettävä lääkärintodistus kaikista uusista sairauden aiheuttamista poissaoloista.
3. Jos sairausloma kestää yli kuukauden tai on pidempi kuin kansallisen asiantuntijan kertynyt palvelusaika riippuen siitä, kumpi on pidempi, 15 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen korvausten maksaminen keskeytetään ilman eri toimenpiteitä. Tätä säännöstä ei sovelleta, jos kyse on raskauteen liittyvästä sairaudesta. Sairausloma voi jatkua enintään määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymiseen asti.
4. Jos kansallinen asiantuntija kuitenkin saa määräaikaisen palvelukseen ottamisen kestäessä työhön liittyvän vamman, hänelle maksetaan 15 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut korvaukset täysimääräisesti koko työkyvyttömyyden ajan siihen asti, kun määräaikainen palvelukseen ottaminen päättyy.
12 artikla
Vuosiloma, erityislomat ja vapaapäivät
1. Kansallisella asiantuntijalla on oikeus kahden ja puolen arkipäivän lomaan täyttä palveluskuukautta kohti (30 päivää kalenterivuotta kohti).
2. Yksikön, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu, on hyväksyttävä lomat ennakolta.
3. Kansalliselle asiantuntijalle voidaan perustellusta hakemuksesta myöntää erityislomia seuraavasti:
- kansallisen asiantuntijan avioituminen: kaksi päivää,
- puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää,
- puolison kuolema: neljä päivää,
- ylenevää polvea olevan sukulaisen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa,
- ylenevää polvea olevan sukulaisen kuolema: kaksi päivää,
- lapsen syntymä: kaksi päivää,
- lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää vuodessa,
- lapsen kuolema: neljä päivää.
4. Pääsihteeristö voi kansallisen asiantuntijan työnantajan asianmukaisesti perustelemasta pyynnöstä myöntää kansalliselle asiantuntijalle erityislomaa enintään kaksi päivää kutakin 12 kuukauden jaksoa kohti. Asiaa koskevat pyynnöt käsitellään tapauskohtaisesti.
5. Osa-aikatyön tapauksessa vuosiloman kestoa lyhennetään vastaavasti.
6. Määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättyessä käyttämättä olevista lomapäivistä ei makseta korvausta.
13 artikla
Äitiysloma
1. Kansalliselle asiantuntijalle myönnetään synnytyksen johdosta 16 viikon pituinen äitiysloma, jonka aikana hänelle maksetaan 15 artiklassa tarkoitetut korvaukset.
2. Imettävälle kansalliselle asiantuntijalle voidaan pyynnöstä ja asiaa koskevan lääkärintodistuksen perusteella myöntää enintään neljän viikon erityisloma äitiysloman päättymisestä lukien. Tänä aikana hänelle maksetaan 15 artiklassa tarkoitetut korvaukset.
3. Jos kansallinen asiantuntija on työnantajansa kotimaan lainsäädännön perusteella oikeutettu pidempään äitiyslomaan, määräaikainen palvelukseen ottaminen keskeytetään pääsihteeristön myöntämän loman ylittävän jakson ajaksi. Tässä tapauksessa määräaikaisen palvelukseen ottamisen kestoa pidennetään keskeytystä vastaavalla ajalla, jos se on pääsihteeristön edun mukaista.
4. Vaihtoehtoisesti kansallinen asiantuntija voi hakea määräaikaisen palvelukseen ottamisen keskeyttämistä koko äitiys- ja imetysloman ajaksi. Tässä tapauksessa määräaikaisen palvelukseen ottamisen kestoa pidennetään keskeytystä vastaavalla ajalla, jos se on pääsihteeristön edun mukaista.
14 artikla
Hallinto ja valvonta
Lomapäivien hallinnosta ja valvonnasta vastaa pääsihteeristön hallinto. Työaikojen ja poissaolojen valvonnasta vastaa se pääosasto tai yksikkö, johon kansallinen asiantuntija on sijoitettu.
III LUKU KORVAUKSET JA KULUT
15 artikla
Oleskelukorvaukset
1. Kansallisella asiantuntijalla on oikeus saada koko määräaikaisen palvelukseen ottamisen ajan päivärahaa. Jos asuinpaikkakunnan ja asemapaikan välimatka on enintään 150 kilometriä, päivärahan määrä on 26,78 euroa. Jos välimatka on yli 150 kilometriä, päivärahan määrä on 107,1 euroa.
2. Jos pääsihteeristö tai työnantaja ei ole korvannut kansallisen asiantuntijan muuttokuluja, hänelle maksetaan kuukausittain lisäkorvaus alla olevan taulukon mukaisesti:
TAULUKON PAIKKA
Korvaus maksetaan kuukausittain jälkikäteen.
3. Nämä korvaukset maksetaan myös virkamatkojen sekä vuosiloman, äitiysloman, erityisloman ja pääsihteeristön myöntämien vapaapäivien ajalta.
4. Päivärahan määrä on 26,78 euroa, jos kansallinen asiantuntija on kuusi kuukautta ennen määräaikaista palvelukseen ottamista päättyvän kolmen vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ammattitoimintaansa enintään 150 kilometrin päässä asemapaikastaan. Tätä säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon tilannetta, joka aiheutuu kansallisen asiantuntijan muulle kuin asemapaikkavaltiolle tai kansainväliselle järjestölle suorittamista tehtävistä.
5. Kun kansallinen asiantuntija aloittaa tehtävänsä, hänelle maksetaan yhdessä erässä ennakkoon oleskelukorvaukset 75 päivän ajalta eikä tältä jaksolta enää myöhemmin makseta päivärahaa. Jos kansallisen asiantuntijan tehtävät päättyvät ennen tämän jakson päättymistä, kansallisen asiantuntijan on palautettava summa, joka lasketaan sen mukaan, paljonko jaksosta on jäljellä.
6. Pääsihteeristölle ilmoitetaan 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun kirjeenvaihdon yhteydessä kaikki kansallisen asiantuntijan saamat tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin korvauksiin rinnastettavat korvaukset. Nämä vähennetään pääsihteeristön mainitun 1 kohdan mukaisesti maksamasta korvauksesta.
7. Oleskelukorvaukset tarkistetaan kerran vuodessa Brysselissä ja Luxemburgissa työskentelevien yhteisön virkamiesten palkkauksen tarkistusta vastaavasti; tarkistuksella ei ole takautuvaa vaikutusta.
8. Johonkin pääsihteeristön yhteystoimistoon sijoitetun kansallisen asiantuntijan tässä artiklassa tarkoitetut oleskelukorvaukset voidaan hallinnosta ja protokollasta vastaavan pääjohtajan perustellulla päätöksellä korvata vuokralisällä, jos tämä on perusteltua asemapaikkamaan erityisolojen vuoksi.
16 artikla
Kiinteämääräinen lisäkorvaus
1. Kansalliselle asiantuntijalle myönnetään kiinteämääräinen lisäkorvaus, joka on määrältään yhtä suuri kuin erotus hänen työnantajansa maksaman vuosittaisen bruttopalkan (perhelisiä lukuun ottamatta) ja pääsihteeristön maksamien oleskelukorvausten yhteenlasketun määrän ja palkkaluokan A 8 tai B 5 ensimmäisellä tasolla maksettavan peruspalkan välillä, sen henkilöstösäännöissä määritellyn ura-alueen mukaan, johon hänet rinnastetaan. Tätä korvausta ei kuitenkaan myönnetä, jos määräaikaisesti palvelukseen otetun kansallisen asiantuntijan asuinpaikkakunta sijaitsee enintään 150 kilometrin päässä asemapaikasta.
2. Tämän korvauksen määrä tarkistetaan kerran vuodessa yhteisöjen virkamiesten palkkauksen tarkistusta vastaavasti; tarkistuksella ei ole takautuvaa vaikutusta.
17 artikla
Asuinpaikkakunta
1. Näissä säännöissä asuinpaikkakunnalla tarkoitetaan paikkakuntaa, jolla kansallinen asiantuntija työskenteli työnantajansa palveluksessa välittömästi ennen määräaikaista palvelukseen ottamista. Asemapaikalla tarkoitetaan sen pääsihteeristön yksikön toimipaikkaa, johon kansallinen asiantuntija sijoitetaan. Sekä asuinpaikkakunta että asemapaikka on mainittava 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa.
2. Jos pääsihteeristön yksikön palvelukseen määräaikaisesti otettava kansallinen asiantuntija jo työskentelee tilapäisesti työnantajansa palveluksessa muualla kuin sillä paikkakunnalla, jolla tämän päätoimipaikka sijaitsee, asuinpaikkakunnaksi katsotaan se paikkakunta, joka sijaitsee lähimpänä asemapaikkaa.
3. Asemapaikka katsotaan asuinpaikkakunnaksi
a) jos kansallinen asiantuntija on kuusi kuukautta ennen määräaikaista palvelukseen ottamista päättyneen kolmen vuoden jakson aikana joko asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ammattitoimintaansa enintään 150 kilometrin päässä asemapaikastaan; tai
b) jos asemapaikka on kansallisen asiantuntijan puolison tai hänen huollettavanaan olevan lapsen pääasiallinen asuinpaikkakunta silloin, kun pääsihteeristö esittää määräaikaista palvelukseen ottamista koskevan pyynnön.
Tätä säännöstä sovellettaessa kansallisen asiantuntijan, jonka asuinpaikkakunta sijaitsee enintään 150 kilometrin päässä asemapaikasta, katsotaan asuvan viimeksi mainitussa paikassa.
4. Tätä artiklaa sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat kansallisen asiantuntijan muulle kuin asemapaikkavaltiolle tai kansainväliselle järjestölle suorittamista tehtävistä.
18 artikla
Matkakulut
1. Kansallisella asiantuntijalla, jonka asuinpaikkakunta sijaitsee yli 150 kilometrin päässä asemapaikasta, on oikeus saada korvaus matkakuluista, jotka aiheutuvat:
a) hänelle itselleen
- matkasta asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan määräaikaisen palvelukseen ottamisen alkaessa,
- matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättyessä; sekä
b) hänen puolisolleen ja huollettavanaan oleville lapsille edellyttäen, että he asuvat yhdessä kansallisen asiantuntijan kanssa ja että pääsihteeristö korvaa muuttokustannukset
- määräaikaisen palvelukseen ottamisen alkaessa matkasta asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan,
- määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättyessä matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle.
2. Jollei matkaa tehdä lentäen, korvaus on kiinteämääräinen ja rajoittuu toisen luokan junalipun hintaan ilman lisämaksuja. Tämä koskee myös autolla tehtäviä matkoja. Jos junamatkan pituus on yli 500 kilometriä tai jos tavanomaiseen matkareittiin sisältyy merimatka, lentomatka voidaan korvata alennushintaan (PEX tai APEX) perustuvien todellisten kulujen mukaan lentolippujen ja tarkastuskorttien esittämistä vastaan.
3. Edellä 1 kohdan säännöksistä poiketen kansallisella asiantuntijalla, joka todistaa työskentelevänsä määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymisen jälkeen muulla paikkakunnalla kuin sitä ennen, on oikeus saada edellä mainittujen enimmäismäärien puitteissa korvaus kuluista, jotka aiheutuvat matkasta tälle paikkakunnalle. Tämä korvaus voi olla enintään samansuuruinen kuin se korvaus, johon kansallinen asiantuntija on oikeutettu, jos hän palaa asuinpaikkakunnalle.
4. Jos kansallinen asiantuntija on muuttanut asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan, hän saa vuosittain kiinteämääräisen korvauksen kuluista, jotka aiheutuvat sekä hänen että hänen puolisonsa ja huollettavanaan olevien lastensa edestakaisesta matkasta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle, pääsihteeristössä voimassa olevien määräysten mukaisesti.
19 artikla
Muuttokulut
1. Jollei 15 artiklan 4 kohdan toisen virkkeen soveltamisesta muuta johdu, kansallinen asiantuntija voi, saatuaan siihen etukäteen pääsihteeristön luvan, siirtää henkilökohtaisen irtaimistonsa asuinpaikkakunnalta asemapaikkaan pääsihteeristön kustannuksella niiden pääsihteeristössä voimassa olevien määräysten mukaisesti, jotka koskevat muuttokulujen korvaamista, edellyttäen, että seuraavat edellytykset täyttyvät:
a) kansallisen asiantuntijan määräaikainen palvelukseen ottaminen kestää aluksi kaksi vuotta;
b) kansallisen asiantuntijan asuinpaikkakunta sijaitsee vähintään 100 kilometrin päässä asemapaikasta;
c) muutto tapahtuu kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen ottamisen alkamisesta;
d) lupa pyydetään vähintään kaksi kuukautta ennen suunniteltua muuttopäivää,
e) työnantaja ei korvaa muuttokuluja;
f) kansallinen asiantuntija esittää pääsihteeristölle alkuperäiset kustannusarviot, kuitit ja laskut sekä todistuksen, jossa työnantaja vahvistaa, ettei se korvaa muuttokuluja;
2. Jollei 3 ja 4 kohdasta muuta johdu ja jos pääsihteeristö on korvannut asemapaikkaan muuttamisesta aiheutuneet kulut, kansallisella asiantuntijalla on, saatuaan siihen etukäteen luvan, oikeus saada määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättyessä korvaus niistä kuluista, jotka aiheutuvat muuttamisesta asemapaikasta asuinpaikkakunnalle, pääsihteeristössä sillä hetkellä voimassa olevien, muuttokulujen korvaamista koskevien määräysten mukaisesti edellyttäen, että 1 kohdan d, e ja f alakohdassa tarkoitetut edellytykset ja seuraavat ehdot täyttyvät:
a) muutto ei saa tapahtua aikaisemmin kuin kolme kuukautta ennen määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymistä; sekä
b) muuton on tapahduttava kuuden kuukauden kuluessa määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymisestä.
3. Kansallisella asiantuntijalla, jonka määräaikainen palvelukseen ottaminen päättyy hänen omasta tai työnantajan pyynnöstä ennen kuin kaksi vuotta on kulunut sen alkamisesta, ei ole oikeutta asuinpaikkakunnalle muuttamisesta aiheutuvien kulujen korvaamiseen.
4. Kansallisella asiantuntijalla, joka todistaa määräaikaisen palvelukseen ottamisen päättymisen jälkeen työskentelevänsä pääasiallisesti muulla paikkakunnalla kuin sitä ennen, on oikeus saada korvaus kuluista, jotka aiheutuvat muutosta tälle paikkakunnalle, kuitenkin vain siihen määrään asti, joka olisi maksettu, jos kansallinen asiantuntija olisi muuttanut asuinpaikkakunnalle.
20 artikla
Virkamatkat ja niistä aiheutuvat kulut
1. Kansallinen asiantuntija voidaan määrätä virkamatkalle 4 artiklan mukaisesti.
2. Virkamatkakulut korvataan pääsihteeristössä voimassa olevien määräysten mukaisesti.
21 artikla
Koulutus
Kansallinen asiantuntija voi osallistua pääsihteeristön järjestämään koulutukseen, jos se on pääsihteeristön etujen mukaista. Päätettäessä, annetaanko kansalliselle asiantuntijalle lupa osallistua kursseille, on otettava huomioon kansallisen asiantuntijan kohtuullinen etu erityisesti hänen määräaikaiseen palvelukseen ottamisensa jälkeisen ammattiuransa kannalta.
22 artikla
Hallinnolliset säännökset
1. Kansallisen asiantuntijan on ilmoittauduttava määräaikaisen palvelukseen ottamisensa ensimmäisenä päivänä henkilöstön ja hallinnon pääosaston toimivaltaisessa yksikössä tarvittavien hallinnollisten muodollisuuksien hoitamista varten. Hän voi aloittaa tehtävässään joko kuukauden ensimmäisenä tai kuudentenatoista päivänä.
2. Johonkin pääsihteeristön yhteystoimistoon sijoitetun kansallisen asiantuntijan on ilmoittauduttava asemapaikassaan sijaitsevassa pääsihteeristön toimivaltaisessa yksikössä.
3. Pääsihteeristön toimivaltainen yksikkö suorittaa maksut euroina asemapaikassa sijaitsevaan pankkiin avatulle tilille.
IV LUKU SÄÄNTÖJEN SOVELTAMINEN PALVELUKSEEN SIIRRETTYIHIN KANSALLISIIN SOTILASHENKILÖIHIN
23 artikla
Palvelukseen siirrettyihin sotilashenkilöihin sovellettavat säännöt
Jollei 24-33 artiklasta muuta johdu, näitä sääntöjä sovelletaan myös pääsihteeristön palvelukseen Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamista varten palvelukseen siirrettäviin sotilashenkilöihin Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamisesta 22 päivänä tammikuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/YUTP/80(1) mukaisesti.
24 artikla
Edellytykset
Palvelukseen siirrettyjen sotilashenkilöiden on siirtomääräyksensä keston ajan oltava palkallisessa palvelussuhteessa jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion asevoimiin. Heidän on oltava jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisia.
25 artikla
Palvelukseen ottaminen
Poiketen 1 artiklan 3 kohdan toisen virkkeen säännöksistä korkeana edustajana toimiva pääsihteeri vahvistaa palvelukseen siirrettyjen sotilashenkilöiden palvelukseen ottamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
26 artikla
Kirjeenvaihto
Edellä 1 artiklan 5 kohtaa sovellettaessa kirjeenvaihdon osapuolina ovat korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ja asianomaisen jäsenvaltion pysyvä edustusto.
27 artikla
Määräaikaisen palvelukseen siirron kesto
1. Edellä 2 artiklan 1 kohdasta poiketen määräaikaisen palvelukseen siirron keston on oltava vähintään kuusi kuukautta ja enintään kolme vuotta ja sitä voidaan pidentää perättäin enintään neljän vuoden kokonaisajaksi.
2. Edellä 2 artiklan 3 kohdan b alakohdasta poiketen uusi määräaikainen palvelukseen siirto voi, olosuhteiden salliessa ja korkeana edustajana toimivan pääsihteerin suostumuksella, alkaa uudelleen vasta, kun edellisen siirron päättymisestä on, poikkeustapauksia lukuun ottamatta, kulunut vähintään kolme vuotta.
28 artikla
Tehtävät
Edellä 4 artiklan 1 kohdasta poiketen palvelukseen siirretyt sotilashenkilöt vastaavat korkeana edustajana toimivan pääsihteerin alaisuudessa heille päätöksen 2001/80/YUTP liitteen mukaisesti annetuista tehtävistä ja toiminnoista.
29 artikla
Sitoumukset ulkopuolisia kohtaan
Edellä 4 artiklan 2 kohdasta poiketen palvelukseen siirretyt sotilashenkilöt eivät pääsihteeristön puolesta voi tehdä ulkopuoliseen tahoon kohdistuvia sitoumuksia, ellei korkeana edustajana toimivan pääsihteerin erityisesti antamasta valtuutuksesta toisin johdu.
30 artikla
Luotettavuusselvitys
Edellä 4 artiklan 5 kohdasta poiketen on 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa määrättävä palvelukseen siirrettyä sotilashenkilöä koskevan luotettavuusselvityksen asiaankuuluvasta tasosta, joka ei voi olla SECRET-turvaluokkaa alhaisempi.
31 artikla
Ammattikokemus
Edellä 6 artiklan 1 kohdasta poiketen pääsihteeristön palvelukseen voidaan siirtää suunnittelu- tai tutkimustason sotilashenkilö, jolla on korkeatasoinen pätevyys suoritettavien tehtävien hoitamiseen.
32 artikla
Määräaikaisen palvelukseen siirron keskeyttäminen ja päättyminen
1. Korkeana edustajana toimiva neuvoston pääsihteeri antaa luvan soveltaa 7 artiklaa palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön.
2. Edellä 8 artiklasta poiketen määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää, jos se on pääsihteeristön tai palvelukseen siirretyn sotilashenkilön kansallisen hallinnon etujen mukaista, tai muusta perustellusta syystä.
33 artikla
Velvollisuuksien vakava rikkominen
1. Edellä 8 artiklan 3 kohdasta poiketen määräaikainen palvelukseen siirto voidaan päättää ilman irtisanomista, jos palvelukseen siirretty sotilashenkilö on tahallaan tai huolimattomuuttaan vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri päättää tästä sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa. Ennen päätöksen tekemistä korkeana edustajana toimiva pääsihteeri ilmoittaa siitä sen jäsenvaltion pysyvälle edustajalle, jonka kansalainen palvelukseen siirretty sotilashenkilö on. Tämän päätöksen seurauksena ei 18 ja 19 artiklassa tarkoitettuja korvauksia myönnetä.
Ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun päätöksen tekemistä ja sen jälkeen, kun asianomaiselle on annettu mahdollisuus esittää vastineensa, palvelukseen siirretty sotilashenkilö voidaan pidättää tehtäviensä hoidosta, jos korkeana edustajana toimiva pääsihteeri katsoo hänen syyllistyneen vakavaan laiminlyöntiin. Edellä 15 ja 16 artiklassa tarkoitettuja korvauksia ei makseta tämän tehtävien hoidosta pidättämisen aikana, jonka kesto voi olla enintään kolme kuukautta.
2. Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri voi ilmoittaa kansallisille viranomaisille tapauksista, joissa palvelukseen siirretty sotilashenkilö rikkoo tässä päätöksessä vahvistettuja tai tarkoitettuja sääntöjä.
3. Palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön sovelletaan edelleen hänen jäsenvaltionsa kansallisia kurinpitosäännöksiä.
34 artikla
Työaika
Edellä 10 artiklan 2 kohdan toista virkettä ei sovelleta palvelukseen siirrettyyn sotilashenkilöön.
35 artikla
Erityisloma
Edellä 12 artiklan 4 kohdasta poiketen pääsihteeristö voi myöntää ylimääräistä palkatonta erityislomaa työnantajan antamaa koulutusta varten tämän asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä.
36 artikla
Korvaukset
Edellä 15 artiklan 1 kohdasta ja 16 artiklasta poiketen voidaan 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa kirjeenvaihdossa määrätä, ettei kyseisissä säännöksissä säädettyjä korvauksia makseta.
37 artikla
Asuinpaikkakunta
1. Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön asuinpaikkakunnaksi katsotaan sen jäsenvaltion pääkaupunki, jonka kansalainen hän on, jos hänen asuinpaikkakuntansa 17 artiklan 1 ja 2 kohtaa sekä 3 kohdan a alakohtaa sovellettaessa sijaitsee enintään 150 kilometrin etäisyydellä asemapaikasta.
2. Palvelukseen siirretyn sotilashenkilön asuinpaikaksi katsotaan sen jäsenvaltion pääkaupunki, jonka kansalainen hän on, jos hänen puolisonsa tai lastensa 17 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu pääasiallinen asuinpaikkakunta sijaitsee muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa hänen asemapaikkansa sijaitsee.
V LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET
38 artikla
Kumoaminen
Kumotaan seuraavat päätökset:
- neuvoston pääsihteeristön (oikeus- ja sisäasioiden pääosaston) palvelukseen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan tehostamista koskevan ohjelman toteuttamiseksi määräaikaisesti otettaviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavasta järjestelmästä 25 päivänä kesäkuuta 1997 tehty neuvoston päätös,
- Euroopan unionin oikeus- ja sisäasioiden alan säännöstön hyväksymistä, soveltamista ja tosiasiallista täytäntöönpanoa unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa koskevan yhteisen arvioinnin suorittamiseksi neuvoston pääsihteeristön (oikeus- ja sisäasioiden pääosaston) palvelukseen määräaikaisesti otettaviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavasta järjestelmästä 22 päivänä maaliskuuta 1999 tehty neuvoston päätös,
- Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamiesten sekä kansallisten hallintovirkamiesten ja kansainvälisten järjestöjen virkamiesten vaihtojärjestelmän puitteissa neuvoston pääsihteeristöön palvelukseen määrättäviin kansallisiin asiantuntijoihin sovellettavasta järjestelystä 22 päivänä joulukuuta 2000 tehty neuvoston päätös 2001/41/EY(2), ja
- neuvoston pääsihteeristön palvelukseen Euroopan unionin sotilasesikunnan perustamista varten määräaikaisesti siirrettävään kansalliseen sotilashenkilöstöön sovellettavista säännöistä 25 päivänä kesäkuuta 2001 tehty neuvoston päätös 2001/496/YUTP(3).
39 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan kaikkiin uusiin määräaikaisiin palvelukseen ottamisiin ja siirtoihin sekä määräaikaisen palvelukseen ottamisen ja siirron pidennyksiin sen voimaantuloa seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä.
Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 2003.