Kommissionens beslutning
af 13. februar 2001
om Det Forenede Kongeriges påtænkte støtteordning til fordel for "Viridian Growth Fund"
(meddelt under nummer K(2001) 334)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2001/406/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler(1), og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1) Ved brev af 14. september 1999 anmeldte Det Forenede Kongerige støtte knyttet til oprettelsen og driften af venture-kapitalfonden Viridian Growth Fund.
(2) Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger den 12. november 1999 og rykkede for oplysninger den 22. december 1999. De britiske myndigheder svarede ved brev af 14. januar 2000. Imidlertid gav de ikke alle de oplysninger, der var anmodet om den 12. november 1999. Kommissionen sendte derfor yderligere en rykkerskrivelse den 10. marts 2000, som de britiske myndigheder besvarede ved brev af 28. marts 2000. Den 12. maj 2000 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. De britiske myndigheder svarede ved brev af 14. juni 2000.
(3) Ved brev af 8. august 2000(2) underrettede Kommissionen de britiske myndigheder om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende Viridian Growth Fund.
(4) Beslutningen om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til ovennævnte støtteordning.
(5) Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger.
(6) Det officielle svar fra de britiske myndigheder blev modtaget ved brev af 8. september 2000.
(7) Den 19. september 2000 sendte Kommissionen en anmodning om afklaring af visse spørgsmål, og den 8. november 2000 blev der afholdt et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og de britiske myndigheder, hvor Kommissionens forespørgsler blev diskuteret.
(8) De britiske myndigheder svarede formelt på Kommissionens forespørgsler den 15. december 2000.
II. DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN
Formål med foranstaltningen
(9) Formålet med ordningen som anmeldt og ændret af de britiske myndigheder i forbindelse med proceduren er at mindske konstaterede mangler på fremskaffelsen af venturekapital til små virksomheder (SV) i Nordirland som defineret i henhold til henstillingen om SMV(4). Fonden vil investere i SV inden for fremstillingsvirksomhed og kommercielle tjenesteydelser. Sådanne virksomheder har svært ved at skaffe finansiering fra eksisterende finansielle kilder.
(10) For at kunne tiltrække institutionelle investorer til dette marked, som er stærkt underrepræsenteret i Nordirland og opfattes som meget risikobetonet, mener de britiske myndigheder, at de må give visse incitamenter og derfor bidrage til udviklingen af en regional fond for venturekapital med navnet Viridian Growth Fund.
Retsgrundlag
(11) Retsgrundlaget for ordningen er artikel 7 i The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982 samt fondskontrakten og driftsbestemmelserne.
Fondens status og partnerskabsstruktur
(12) Fonden skal oprettes som et partnerskab, dvs. et partnerskab med begrænset ansvar efter The Limited Partnerships Act 1907 med senere ændringer, med navnet Viridian Growth Fund LP. Partnerskabet har en ledende partner, som er ansvarlig for drift og ledelse af partnerskabets virksomhed, og som er berettiget til at udnævne en direktør. Direktøren blev udvalgt via en udbudsprocedure. Fondens kapital bliver 10 mio. GBP. Til fondens oprettelse stilles den offentlige sektors indskud(5) på 3,34 mio. GBP til rådighed sammen med indskud fra den private sektor og indskud fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) på 3,3 mio. GBP. Af de indskud, der ikke kommer fra den offentlige sektor, stilles 2 mio. GBP til rådighed af Viridian Group plc (den privatejede leverandør af elektricitet i Nordirland), 1 mio. GBP af the Northern Ireland Local Government Officers Superannuation Scheme og 0,33 mio. GBP af Abbey National.
(13) De britiske myndigheder er imidlertid villige til at søge yderligere private investorer gennem relevante trykte medier i Europa. De overvejer for tiden at annoncere i den internationale udgave af Financial Times og det månedlige skrift fra European Venture Capital Association.
Varighed
(14) Fondens investeringsfase vil være afsluttet senest ved udgangen af december 2004 ifølge brev fra de britiske myndigheder af 14. januar 2000.
Fondens investeringsvilkår og afkastfordeling som anmeldt og ændret af de britiske myndigheder
(15) Indskuddene vil blive kørt ind i fonden over en periode, som omtrent modsvarer det årlige afkast på fondens investeringer i SV. Til dækning af den femårige investeringsperiode var der taget højde for fem investeringsrunder for fondens aktionærer. Hver runde med træk på midlerne fra fondens investorer vil foregå i forhold til deltagelsen i fonden. Det er tillige hensigten, at fonden skal styres, således at al kapital, der er investeret af private og det offentlige, skal tilbagebetales med et acceptabelt afkast af den investerede kapital.
(16) Fondens indtægter vil blive fordelt til investorerne i fire faser. I første fase vil der ske udbetalinger til alle investorer fra den private sektor og EIB, indtil hele deres investering er tilbagebetalt. I anden fase modtager de en intern rente på 10 % årligt. I tredje fase vil yderligere realiseringer fra porteføljen først blive udbetalt til dækning af investeringen fra den offentlige sektor, indtil dennes oprindelige investering på 3,34 mio. GBP er tilbagebetalt, og i fjerde fase vil den offentlige sektor modtage en intern rente på 2,2 % årligt.
(17) Såfremt fonden giver underskud, fordeles nettoindkomsttab og eventuelle nettokapitaltab først til Department of Enterprise Trade & Investment (DETI). Dette sker, indtil hele DETI's investering i fonden er blevet reduceret til nul på grund af denne fordeling. Eventuelle yderligere nettoindkomsttab og nettokapitaltab fordeles pro rata til de øvrige investorer efter deres andel.
(18) Det er de britiske myndigheders hensigt, at den ledende partner modtager et administrativt honorar baseret på fondens resultater.
Konklusionen er, at DETI både har en større risiko og en mindre forrentning end de øvrige investorer.
Fondens investeringer i SV
(19) Fondens virksomhed vil foregå under visse begrænsninger som anmeldt af de britiske myndigheder. Fonden får mulighed for at investere op til 600000 GBP i en enkelt SV ved lån og aktieposter:
- Lån: Et lån (ansvarlig kapital uden sikkerhed) tildeles med en rente, som er 1-3 procentpoint højere end den rentesats, der beregnes af de private banker for et lån med sikkerhed.
- Ordinær aktiekapital: SV opgiver en del af deres ordinære aktiekapital til gengæld for en kapitalinvestering.
(20) Fonden investerer ikke i kriseramte virksomheder som defineret i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering(6).
(21) Fonden investerer ikke i virksomheder, der er aktive inden for produktion, forarbejdning eller markedsføring af de produkter, der er opstillet i traktatens bilag I. Den er udelukket fra at investere i virksomheder, der er aktive inden for de følsomme sektorer, for hvilke der er fastlagt særlige fællesskabsregler om statsstøte.
(22) Ifølge de britiske myndigheder vil fonden kun investere i virksomheder, der agter at ekspandere med investeringer i anlægsaktiver eller immaterielle aktiver som beskrevet i punkt 4.4 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte(7).
(23) Finansiel støtte fra fonden er adskilt fra andre regionale eller nationale programmer, men hvis disse bruges sammen, har de britiske myndigheder påtaget sig at holde den samlede støtte inden for rammerne af Nordirlands nuværende støttestatus (40 %).
III. INDLEDNING AF PROCEDUREN EFTER EF-TRAKTATENS ARTIKEL 88, STK. 2
(24) I sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende Viridian Growth Fund(8) udtrykte Kommissionen på flere punkter sin tvivl om den anmeldte støtteforanstaltnings forenelighed med Fællesskabets statsstøtteregler:
a) For det første begrundede de britiske myndigheder særbehandlingen af fondens private investorer med, at dette var nødvendigt for at gøre dem interesserede i at deltage i fonden. I beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt det at garantere en betydelig del af de private investorers risiko og at give dem fordele ved forskellige udtræksbestemmelser var knyttet til eventuelle udgifter, der kan betragtes som støtteberettigede omkostninger i henhold til de meddelelser og rammebestemmelser fra Kommissionen, som giver mulighed for statsstøtte.
b) For det andet satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, om støtten til de virksomheder, der blev investeret i, stod i forbindelse med den oprindelige investering som forstået i enten Fællesskabets tidligere rammebestemmelser for statsstøtte til små og mellemstore virksomheder(9) eller retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte(10) eller andre omkostninger, der kan betragtes som støtteberettigede udgifter i henhold til andre af Kommissionens henstillinger eller rammebestemmelser.
(25) I sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, bemærkede Kommissionen tillige, at den agtede at overveje, om det partnerskab, som danner grundlag for driften af fonden, også skulle betragtes som en virksomhed, der modtager støtte.
IV. KOMMENTARER FRA DET FORENEDE KONGERIGE
(26) Ved brev af 8. september 2000 fremsatte Det Forenede Kongerige bemærkninger til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende fonden. Disse bemærkninger kan opsummeres som følger:
a) Regeringen stillede forslag om oprettelse af fonden, fordi potentielle investorer ikke ønsker at investere på det niveau, der er foreslået for fonden. Formålet med forslaget er at løse problemerne med et reelt markedssvigt, hvilket er en ulempe for målgruppen af virksomheder i Nordirland.
b) De pågældende selskaber kan ikke finde eller tiltrække aktiekapital til Nordirland i størrelsesordenen 50000-300000 GBP. Spørgsmålet er ikke, om de har råd til det - for indeværende eksisterer muligheden ikke, og derfor mangler de kapital.
c) De britiske myndigheder påpegede, at en rente, der ligger 1-3 procentpoint højere end bankernes, gør en væsentlig forskel i Nordirland, hvor bankerne konkurrerer om at udstede lån mod sikkerhed med en lav margen.
d) Ordningen skal være selektiv, da midlerne er begrænsede, og da der potentielt er stor efterspørgsel, så fondens direktør bliver nødt til at handle efter konduite.
e) Hjælpen til fondens private investorer er begrænset til det, der kræves for at sikre deltagelse af den private sektor. Fonden gør det muligt for virksomheder i Nordirland at få adgang til risikovillig kapital og afhjælper dermed markedssvigtet uden at forvride konkurrencen drastisk.
f) De britiske myndigheder mener ikke, at fondens tilstedeværelse betyder færre eller ringere investeringsmuligheder for de øvrige potentielle investorer, der måtte være interesseret i at betjene det samme marked. Der blev rettet henvendelse til alle potentielle institutionelle investorer om at støtte fonden, og de havde alle mulighed for at deltage. Desuden er der for indeværende ikke nogen fond, der dækker investeringsbehovet for målgruppen af virksomheder, og dette tyder på, at disse virksomheder ikke er interessante for investorer. Potentielle investorer vil fortsat kunne finde interessante investeringsmuligheder, som fonden ikke investerer i.
g) Formålet med investeringsstøtten er at gøre det muligt for de pågældende virksomheder at udvide deres aktiviteter hurtigt, ikke at mindske deres nuværende udgifter. De investeringer, der er foreslået til fonden, kan derfor ikke betragtes som driftsstøtte.
h) Et begrænset partnerskab er en ordning, hvorved personer og organisationer indgår aftale om at drive virksomhed sammen med gevinst for øje. Driften af partnerskabet bestemmes i stiftelsesdokumentet. Et begrænset partnerskab er ikke en juridisk person, som er adskilt fra partnerne. I et partnerskab behandler skattemyndighederne desuden de enkelte partnere (investorerne i partnerskabet eller fonden, som det er tilfældet her), som om partnerne selv havde investeret direkte i den underliggende virksomhedsportefølje. Deltagerne i et begrænset partnerskab bliver med andre ord bedømt individuelt på deres skattemæssige forpligtelser fra indkomst- og kapitalgevinster i partnerskabet eller fonden. De begrænsede partnere bliver ikke beskattet to gange, først som partnerskab og derefter som individuelle partnere. Det Forenede Kongerige mener, at hvis støtten bliver vurderet som modtaget af de enkelte partnere, er der tale om dobbeltregning, og det vil være forkert at tildele støtte til det begrænsede partnerskab.
(27) Den 8. november 2000 blev der afholdt møde mellem Kommissionens tjenestegrene og de britiske myndigheder, og den 15. december 2000 blev der fremsendt et formelt brev til Kommissionen, hvori visse ændringer blev oplyst. Disse ændringer indgår i beskrivelsen af foranstaltningen i afsnit II.
V. VURDERING AF FORANSTALTNINGEN
Vurdering af, om der foreligger støtte
(28) Den juridiske person, som udgør fonden, er et begrænset partnerskab, som efter britisk skattelovgivning ikke betragtes som en juridisk person, der er adskilt fra deltagerne. I den foreliggende sag betragter Kommissionen derfor fonden og dens investorer på samme niveau.
(29) Kommissionen har noteret sig, at vilkårene for fondens investorer er blevet ændret i løbet af proceduren. De britiske myndigheder har desuden forpligtet sig til at søge flere private investorer til fonden på europæisk plan. Der er dog stadig forskelle i afkastet til DETI og de øvrige investorer i fonden, hvilket er på DETI's bekostning. DETI's andel i fonden stammer fra statslige midler. På trods af det erklærede mål om at skabe adgang til risikovillig kapital kan Kommissionen derfor ikke udelukke, at ordningen med sine særlige regler kan indeholde støtte til investorer/fond og til de virksomheder, som fonden vil investere i.
(30) En sådan støtte til investorer/fond og til de virksomheder, som fonden vil investere i, kan fordreje eller true med at fordreje konkurrencen og påvirke handelen mellem medlemsstaterne som forstået i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, idet der er en høj grad af konkurrence på de finansielle markeder, også på europæisk plan, og idet de små virksomheder i Nordirland, som fonden vil investere i, får væsentligt øgede muligheder for at konkurrere med virksomheder i andre medlemsstater.
(31) Ordningen blev anmeldt på forhånd i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3.
Støttens forenelighed med fællesmarkedet
(32) Efter at have fastslået, at fonden kan medføre statsstøtte som forstået i traktatens artikel 87, stk. 1, har Kommissionen undersøgt dens forenelighed med undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 2 og 3.
(33) Kommissionen vurderer ikke, at undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 2, finder anvendelse, da støtteforanstaltningen ikke skal opfylde de mål, der er opstillet i den nævnte artikel i traktaten. Det Forenede Kongerige har heller ikke hævdet, at dette er tilfældet.
(34) Traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), finder ikke anvendelse, da ingen del af Nordirland er berettiget til regionalstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 3, litra a)(11).
(35) Formålet med den støtte, der indgår i foranstaltningen, er ikke at gennemføre et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse eller at afhjælpe en alvorlig, forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, og hensigten er heller ikke at fremme kulturen eller bevarelse af kulturarven. Kommissionen mener derfor ikke, at, fonden kan være omfattet af traktatens artikel 87, stk. 3, litra b), eller artikel 87, stk. 3, litra d).
(36) I lyset af ovenstående kan Kommissionen fastslå, at det eneste grundlag, hvorpå foranstaltningen kan siges at være forenelig med fællesmarkedet, er traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).
(37) Kommissionen bemærker, at Nordirland er et støtteområde i henhold til fodnote 44 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte(12). Kommissionen gør opmærksom på sin faste overbevisning om, at SMV har en række ulemper, der kan hæmme deres udvikling. En af de væsentligste ulemper er problemerne med at rejse kapital og kreditter, som overvejende skyldes utilstrækkelig information, finansmarkedernes manglende risikovillighed og de begrænsede garantier, som SMV kan tilbyde. Kommissionen gør tillige opmærksom på, at det er Fællesskabets erklærede politik, som for eksempel nævnt i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon, at "... omdirigere midlerne, så der ydes støtte til iværksættere, højteknologivirksomheder og mikrovirksomheder samt andre initiativer med risikovillig kapital, der foreslås af EIB"(13). Endvidere bemærker Kommissionen, at:
a) Den mest omfattende undersøgelse af SMV-finansiering i Nordirland, som er udarbejdet af Ulster Society of Chartered Accountants, viser, at der forekommer markedssvigt i den lavere ende af markedet for risikovillig kapital. Desuden er det nødvendigt med offentligt engagement for at kunne etablere fonden; ingen privat investor ville investere i fonden på samme vilkår som den offentlige sektor. Derfor ville der ikke eksistere nogen fond uden statsligt engagement.
b) Som tillæg til de vilkår, der oprindelig blev meddelt til Kommissionen, vil fonden kun investere, når investeringsobjektet (SV) indleder et ekspansionsprogram som fastlagt i en ledsagende "business plan". Investeringsbeslutningerne vil fokusere på produktets natur, markedet, udviklingsplanen, kvaliteten af ledelsen og dens knowhow samt adgang til centralt personale.
c) Som yderligere tillæg til de vilkår, der oprindelig blev meddelt til Kommissionen, vil de britiske myndigheder ændre det nuværende begrænsede partnerskab, således at der vil blive trukket på midler fra hver investor i fonden i forhold til deres engagement i fonden ved hver investeringsrunde. De private deltageres eneste fordel vil således være fordeling af afkast og ikke træk på midler. De private investorer (og EIB, som investerer på samme vilkår) udsætter sig dermed for en risiko, længe inden de første afkast bliver udbetalt.
d) De private investorers samlede indskud udgør 33 %, hvilket kan betragtes som en betydelig investering, og de samlede midler, der investeres på ens vilkår, udgør 66 % (både private investorer og EIB). Dermed sikres det, at de kommercielle interesser kommer til at spille en afgørende rolle, når fonden tager sine investeringsbeslutninger, hvilket yderligere begrænser konkurrencefordrejningen ved støtten til investeringsobjekterne.
e) Det er de britiske myndigheders erklærede mål, at fonden styres på en sådan måde, at hele den investerede kapital fra den private og den offentlige sektor bliver tilbagebetalt, og at der opnås et acceptabelt afkast på den investerede kapital.
f) Fondens direktør blev fundet ved åben annoncering i De Europæiske Fællesskabers Tidende(14), og hans/hendes aflønning er delvis resultatbaseret. Dette forventes også at styrke de kommercielle aspekter ved fonden.
g) Endelig skal Kommissionen bemærke, at de britiske myndigheder har forpligtet sig til at holde fondens engagementer adskilt fra andre regionale eller nationale programmer. Hvis disse bruges sammen, har de britiske myndigheder dog påtaget sig at holde den samlede støtte inden for støtteloftet i henhold til Nordirlands nuværende støttestatus (40 %). På grund af problemer med at beregne støtteintensiteter ved aktieandele kan dette kun gøres med hensyn til lånene.
(38) Under disse omstændigheder kan Kommissionen konkludere, at såfremt der kan siges at foreligge støtte til fondens etablering og drift, er denne begrænset til det absolut nødvendige, og den vil ikke have uheldig indflydelse på samhandelen i et sådant omfang, at dette strider mod almenvellet.
(39) Ovenstående konklusioner understøttes af, at der ikke blev fremsat bemærkninger af interesserede parter under den formelle undersøgelsesprocedure.
(40) Kommissionen har taget de britiske myndigheders beslutning ad notam om at anmelde enhver brug af fonden, der ikke er godkendt ved denne beslutning eller ved Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte(15), Kommissionens forordning (EF) nr. 69/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte(16) eller Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder(17).
(41) På grundlag af ovenstående er det Kommissionens holdning, at selv om der måtte indgå støtte i den ændrede Viridian Growth Fund, opfylder denne undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Kommissionen kan derfor konkludere, at ordningen er forenelig med fællesmarkedet -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den ændrede Viridian Growth Fund er forenelig med fællesmarkedet. Foranstaltningen er følgelig tilladt.
Artikel 2
Ud over oplysninger om eventuelle planer om at fortsætte med at støtte eller udvide eller ændre den i artikel 1 nævnte foranstaltning, som de skal fremsende i henhold til traktatens artikel 88, stk. 3, fremsender de britiske myndigheder en årsberetning til Kommissionen, hvori der gives detaljerede oplysninger, så Kommissionen kan vurdere ordningens resultater og afgøre, om de positive virkninger ved ordningen fortsat overgår eventuel konkurrencefordrejning.
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. februar 2001.
Komission päätös,
tehty 13 päivänä helmikuuta 2001,
Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamasta "Viridian Growth Fund" -tukijärjestelmästä
(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 334)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2001/406/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa(1),
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä tuesta, joka liittyi pääomarahasto Viridian Growth Fundin perustamiseen ja toimintaan.
(2) Komissio pyysi lisätietoja 12 päivänä marraskuuta 1999 ja lähetti muistutuksen 22 päivänä joulukuuta 1999. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vastasivat komissiolle 14 päivänä tammikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Ne eivät kuitenkaan toimittaneet kaikkia tietoja, joita oli pyydetty 12 päivänä marraskuuta 1999. Komissio lähettikin asiasta 10 päivänä maaliskuuta 2000 toisen muistutuksen, johon Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vastasivat 28 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi asiasta uusia lisätietoja 12 päivänä toukokuuta 2000, ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vastasivat komissiolle 14 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä.
(3) Komissio ilmoitti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 8 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä(2) päätöksestään aloittaa Viridian Growth Fundin osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely.
(4) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tukijärjestelmästä.
(5) Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.
(6) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat virallisen vastauksen 8 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä.
(7) Syyskuun 19 päivänä 2000 komissio lähetti lisäselvityspyynnön, ja komission kysymyksistä neuvoteltiin komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välillä 8 päivänä marraskuuta 2000 järjestetyssä kokouksessa.
(8) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset antoivat virallisen vastauksen komission kyselyihin 15 päivänä joulukuuta 2000.
II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUKIJÄRJESTELMÄSTÄ
Tukijärjestelmän tavoitteet ovat seuraavat:
(9) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten antaman ilmoituksen ja menettelyn aikana toimitettujen muutosten mukaan tuen tavoitteena on poistaa puutteet, joita on havaittu Pohjois-Irlannissa tapahtuvassa pääomasijoittamisessa pienyrityksiin(4), sellaisina kuin ne on määritelty pk-yrityksiä koskevassa suosituksessa. Rahasto tekee sijoituksia teollisuustuotannon ja liike-elämän palvelujen alalla toimiviin pienyrityksiin, joilla on vaikeuksia saada rahoitusta nykyisistä rahoituslähteestä.
(10) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset katsovat, että koska kyseisillä markkinoilla on Pohjois-Irlannissa vain vähän institutionaalisia sijoittajia ja esiintyy paljon riskejä, viranomaisten on tarjottava kannustimia ja tuettava näin alueellisen pääomarahaston Viridian Growth Fundin kehittymistä.
Oikeusperusta
(11) Tukijärjestelmän oikeusperusta on Pohjois-Irlannin teollisuuden kehittämisestä vuonna 1982 tehdyn päätöksen 7 artikla (Industrial Development (Northern Ireland) order 1982, Article 7) sekä rahastosta tehty sopimus ja rahaston toimintaa koskevat suuntaviivat.
Rahaston asema ja yhtiörakenne
(12) Rahasto on määrä perustaa Viridian Growth Fund L.P. -nimiseksi kommandiittiyhtiöksi, joka rekisteröidään vuoden 1907 kommandiittiyhtiölain Limited Partnerships Act) ja siihen ajan mittaan tehtyjen muutosten mukaisesti. Kommandiittiyhtiöllä on vastuullinen yhtiömies, joka ohjaa ja johtaa liiketoimintaa ja jolla on valtuus nimittää yhtiön johtaja. Rahaston johtaja valittiin tarjouskilpailun perusteella. Rahaston pääoma on yhteensä 10 miljoonaa Englannin puntaa. Rahaston perustamiseksi saadaan yksityisen rahoituksen ohella julkista rahoitusta(5) 3,34 miljoonaa Englannin puntaa ja Euroopan investointipankilta (EIP) 3,3 miljoonaa puntaa. Yksityistä rahoitusta saadaan Viridian Group plc:ltä (Pohjois-Irlannin yksityinen sähköntuottaja) 2 miljoonaa puntaa, Pohjois-Irlannin paikallishallinnon virkamiesten eläkerahastolta 1 miljoonaa puntaa ja Abbey Nationalilta 0,33 miljoonaa puntaa.
(13) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kuitenkin valmiit etsimään muitakin yksityisiä sijoittajia ilmoittamalla asiasta alan julkaisuissa Euroopassa. Ne harkitsevat parhaillaan ilmoituksen laittamista Financial Timesin kansainväliseen painokseen ja European Venture Capital Associationin kuukausijulkaisuun.
Voimassaoloaika
(14) Rahaston investointivaihe saadaan päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat 14 päivänä tammikuuta 2000 päivätyssä kirjeessään.
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ilmoittamat sijoituksia ja tuottoa koskevat ehdot muutoksineen
(15) Rahaston rahoitus järjestetään tietyn ajan kuluessa niin, että se vastaa suunnilleen rahaston vuosittaisia sijoituksia pienyrityksiin. Viisivuotisen investointivaiheen kulujen kattamiseksi rahaston osakkaiden oletetaan tekevän sijoituksia viidessä erässä. Sijoittajien rahoitusosuudet lasketaan suhteessa niiden osakkuuteen rahastossa. Rahastoa on tarkoitus hoitaa niin, että yksityisen ja julkisen sektorin sijoittajat saavat takaisin sijoittamansa pääoman ja sijoitetulle pääomalle voidaan maksaa kohtuullista tuottoa.
(16) Rahaston tuotto jaetaan sijoittajille neljässä vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa kaikille yksityisen sektorin sijoittajille ja EIP:lle maksetaan hyvityksiä kunnes ne ovat saaneet täyden tuoton sijoituksilleen. Toisessa vaiheessa ne saavat vuosituottoa 10 prosenttia. Kolmannessa vaiheessa sijoitussalkusta maksetaan korvauksia lähinnä julkisen sektorin sijoittajille, kunnes ne ovat saaneet takaisin 3,34 miljoonan Englannin punnan alkuinvestointinsa, ja neljännessä vaiheessa julkinen sektori saa vuosituottoa 2,2 prosenttia.
(17) Jos rahaston toiminta aiheuttaa tappioita, tulojen ja pääoman nettotappiot maksaa ensi kädessä Department of Enterprise Trade & Investment (DETI). Tätä käytäntöä jatketaan kunnes koko sen sijoitusosuus rahastossa on käytetty tappioiden korvauksiin. Muut tulojen ja pääoman nettotappiot jaetaan maksettavaksi muiden sijoittajien kesken suhteessa niiden osakkuuteen.
(18) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten aikomuksena on, että vastuulliselle yhtiömiehelle maksetaan hallintopalkkiota, joka perustuu osittain rahaston tulokseen.
DETIn riski on suurempi ja tuottoprosentti pienempi kuin muilla sijoittajilla.
Rahaston sijoitukset pienyrityksiin
(19) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ilmoituksen mukaan rahaston toimintaan liittyy joitakin rajoituksia. Rahasto voi sijoittaa yksittäiseen pienyritykseen enintään 600000 Englannin puntaa lainoina ja osakkuuksina:
- Lainat: (toissijais- tai vakuudettoman) lainan korko on 1-3 prosenttia korkeampi kuin korko, jota liikepankit veloittavat vakuutta vastaan myönnetyistä lainoista.
- Kantaosakkeisiin sijoitettava pääoma: pienyritykset luovuttavat osan osakepääomastaan pääomasijoituksia vastaan.
(20) Rahastosta ei tehdä sijoituksia vaikeuksissa oleviin yrityksiin, sellaisina kuin ne on määritelty valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa(6).
(21) Rahastosta ei tehdä sijoituksia yrityksiin, jotka harjoittavat perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen tuotteiden tuotantoon, jalostamiseen tai markkinointiin liittyvää toimintaa. Siitä ei voida tehdä sijoituksia yrityksiin, jotka harjoittavat toimintaa herkillä aloilla, joille on annettu yhteisön erityisiä valtiontukisääntöjä.
(22) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan rahastosta tehdään sijoituksia ainoastaan yrityksiin, jotka laajentavat toimintaansa sijoittamalla aineelliseen tai aineettomaan käyttöomaisuuteen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.4 kohdan mukaisesti(7).
(23) Rahastosta myönnettävä taloudellinen tuki pidetään erillään muista alueellisista tai kansallisista ohjelmista, mutta jos eri tukimuotoja käytetään samanaikaisesti, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet pitämään tuen kokonaismäärän Pohjois-Irlannin nykyisen tukitason mukaan lasketun enimmäismäärän rajoissa (40 %).
III EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAISEN MENETTELYN ALOITTAMINEN
(24) Päätöksessään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely Viridian Growth Fundin osalta(8) komissio esitti useita epäilyjä siitä, vastaako ilmoitettu tukitoimenpide yhteisön valtiontukisääntöjä:
a) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat suosivansa rahaston yksityisiä sijoittajia, koska tämä on tarpeen niiden houkuttelemiseksi osallistumaan rahaston toimintaan. Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio esitti ensinnäkin epäilyjä siitä, liittyvätkö toimet, joilla poistetaan huomattava osa yksityisten sijoittajien riskejä, ja yksityisten sijoittajien suosiminen erilaisilla sijoitusosuuden maksusäännöillä tukikelpoisiksi katsottaviin kustannuksiin, sellaisina kuin ne on määritelty niissä komission tiedonannoissa ja puitteissa, joiden mukaisesti valtiontuki voidaan hyväksyä.
b) Komissio epäili myös, liittyykö sijoitusten kohteena oleville yrityksille myönnetty tuki alkuinvestointeihin pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevien yhteisön aiempien suuntaviivojen(9) tai alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen(10) tarkoittamassa merkityksessä tai mihinkään muuhun kustannukseen, joka voitaisiin katsoa tukikelpoiseksi komission muiden tiedonantojen ja puitteiden perusteella.
(25) Päätöksessään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta komissio ilmoitti myös harkitsevansa, olisiko rahaston toiminnasta vastaava kommandiittiyhtiökin katsottava tukea saavaksi yritykseksi.
IV YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET
(26) Yhdistynyt kuningaskunta esitti 8 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely rahaston osalta. Huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti:
a) Viranomaiset tekivät rahastoa koskevan ehdotuksen siksi, etteivät potentiaaliset sijoittajat halua tehdä niin suuria sijoituksia kuin rahastosta aiotaan tehdä. Ehdotuksen tarkoituksena on poistaa markkinoilta todellinen ongelma, jonka vuoksi tietyt Pohjois-Irlannin yritykset ovat muita epäedullisemmassa asemassa.
b) Kyseiset yritykset eivät kykene saamaan tai houkuttelemaan Pohjois-Irlantiin 50000-300000 Englannin punnan suuruista osakepääomaa; kyse ei ole siitä, etteikö niillä olisi siihen varaa: tällä hetkellä se ei ole mahdollista, joten ne eivät saa myöskään rahoitusta.
c) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset huomauttavat myös, että pankkikorkoa 1-3 prosenttia korkeampi korko on merkittävä Pohjois-Irlannissa, jossa pankit kilpailevat siitä, kuka myöntää lainoja vakuutta vastaan pienimmällä korolla.
d) Tukijärjestelmän on perustuttava karsintaan, sillä varoja on vain vähän ja kysyntä saattaa olla suuri, joten rahaston johtajan on tehtävä harkittuja päätöksiä.
e) Rahaston yksityisille sijoittajille myönnetään avustuksia vain sen verran kun on tarpeen niiden osallistumisen varmistamiseksi. Rahasto tarjoaa Pohjois-Irlannin yritysten käyttöön riskipääomaa markkinoilla vallitsevan ongelman poistamiseksi eikä kilpailun vääristämiseksi kohtuuttomalla tavalla.
f) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ole sitä mieltä, että rahasto vähentäisi muille samoista markkinoista mahdollisesti kiinnostuneille sijoittajille tarjottavia sijoitusmahdollisuuksia tai niiden houkuttelevuutta. Kaikkia mahdollisia institutionaalisia sijoittajia lähestyttiin rahaston tukemisasiassa, ja kaikilla oli tilaisuus osallistua rahastoon. Kohdeyritysten investointitarpeita varten ei myöskään ole olemassa rahastoa, vaan ne näyttävät jäävän sijoittajien kiinnostuksen ulkopuolelle. Mahdolliset sijoittajat löytävät jatkossakin houkuttelevia sijoitusmahdollisuuksia myös muualta kuin rahaston kohteena olevista yrityksistä.
g) Investointituen tarkoituksena on auttaa kohdeyrityksiä laajentamaan nopeasti toimintaansa eikä vähentää niiden juoksevia kustannuksia. Rahastosta tehtävien sijoitusten ei näin ollen voida katsoa olevan toimintatukea.
h) Kommandiittiyhtiö on järjestely, jossa henkilöt ja organisaatiot sopivat harjoittavansa yhteistä liiketoimintaa voiton saamiseksi. Kommandiittiyhtiön toimintaa säännellään kommandiittiyhtiösopimuksella. Kommandiittiyhtiö ei ole yhtiökumppaneistaan erillinen oikeushenkilö. Näin ollen veronviranomaiset kohtelevat yksittäisiä yhtiökumppaneita (yhtiöön tai tässä tapauksessa rahastoon sijoittajia) ikään kuin yhtiökumppanit olisivat itse tehneet sijoitukset taustalla oleviin yhtiöihin. Kommandiittiyhtiön osakkaiden verovelat arvioidaan siis yksittäin yhtiöön tai rahastoon osallistumisesta kertyneiden tulojen ja pääoman perusteella. Kommandiittiyhtiön osakkaita ei veroteta erikseen yhtiönä ja yksittäisinä yhtiökumppaneina. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset korostavat, että on turhaa ja väärin myöntää tukea kommandiittiyhtiölle, jos tuen katsotaan hyödyttävän vain yksittäisiä yhtiökumppaneita.
(27) Komission yksiköiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten välillä pidettiin 8 päivänä marraskuuta 2000 kokous, jonka jälkeen komissioon toimitettiin joitakin tukijärjestelmään tehtäviä muutoksia 15 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä virallisella kirjeellä. Muutokset on huomioitu tukijärjestelmän kuvausta koskevassa II osassa.
V TUKIJÄRJESTELMÄN ARVIOINTI
Tuen olemassaolo
(28) Rahaston perustajana oleva oikeushenkilö on kommandiittiyhtiö, jota ei Yhdistyneen kuningaskunnan verolainsäädännössä pidetä muista yhtiökumppaneista erillisenä oikeushenkilönä. Komissio katsookin, että tässä tapauksessa rahasto ja siihen sijoittajat ovat samalla tasolla.
(29) Komissio on pannut merkille, että rahaston sijoittajille asetettuja ehtoja on muutettu menettelyn aikana. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat lisäksi sitoutuneet etsimään lisää yksityisiä sijoittajia rahastoon muualta Euroopasta. DETIn ja muiden rahastoon sijoittajien palkkioissa on kuitenkin eroja DETIn tappioksi. DETIn panos rahastoon maksetaan valtion varoista. Vaikka komission virallisena periaatteena onkin edistää riskipääoman saatavuutta, sen on otettava huomioon, että järjestelmän ominaispiirteiden vuoksi siihen saattaa sisältyä tukea sijoittajille/rahastolle sekä yrityksille, joihin rahastosta tehdään sijoituksia.
(30) Tuki sijoittajille/rahastolle sekä rahaston kohteena oleville yrityksille saattaa vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan tarkoittamassa merkityksessä, koska kilpailu on kovaa näillä vähintään Euroopan laajuisiksi katsotuilla rahoitusmarkkinoilla ja koska rahaston kohteena olevat Pohjois-Irlannin pienyritykset pystyvät näin kilpailemaan huomattavasti paremmin muiden jäsenvaltioiden yritysten kanssa.
(31) Tukijärjestelmästä ilmoitettiin etukäteen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille
(32) Todettuaan, että rahaston osalta saattaa olla kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, komissio on tutkinut, voidaanko siihen soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan tai 87 artiklan 3 kohdan poikkeuksia.
(33) Komissio katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia ei voida soveltaa rahastoon, koska tuella ei pyritä kyseisessä artiklassa lueteltuihin tavoitteisiin eikä Yhdistynyt kuningaskunta ole näin väittänytkään.
(34) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei voida soveltaa, koska mikään alue Pohjois-Irlannissa ei täytä kyseisen alakohdan mukaisia aluetuen myöntämisedellytyksiä(11).
(35) Tukijärjestelmän mukaisen tuen tarkoituksena ei ole Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistäminen, jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen tai kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistäminen. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei rahastoon voida soveltaa myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b tai d alakohtaa.
(36) Komissio onkin päättänyt, että toimenpiteen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.
(37) Komissio toteaa, että Pohjois-Irlanti on alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9) alaviitteen 44 mukainen tukialue(12). Komissio muistuttaa mieliin vakiintuneen näkemyksensä siitä, että pk-yritykset kärsivät ongelmista, jotka saattavat hidastaa niiden kehitystä. Merkittävimpiä ongelmia ovat pääoman- ja luotonsaantivaikeudet, jotka johtuvat ennen kaikkea puutteellisesta tiedonsaannista, rahoitusmarkkinoiden taipumuksesta välttää riskejä sekä pk-yritysten tarjoamien vakuuksien rajallisuudesta. Komissio muistuttaa myös, että yhteisö on tuonut julki muun muassa Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmissä tarkoituksena toimia niin, että "... rahoitusta voidaan kohdentaa uudelleen yritysten perustamisen ja korkean teknologian yritysten ja mikroyritysten tukemiseen sekä muihin EIP:n ehdottamiin riskipääoma-aloitteisiin"(13). Komissio toteaa myös, että:
a) Ulster Society of Chartered Accountantsin laatima laajempi selvitys pk-yritysten rahoituksesta Pohjois-Irlannissa osoittaa, että pienemmän riskipääoman markkinoilla esiintyy ongelmia. Lisäksi valtiontuki on ratkaiseva tekijä rahaston perustamiselle; yksityiset sijoittajat eivät sijoittaisi rahastoon samoin ehdoin kuin julkinen sektori. Rahastoa ei siis perustettaisi ilman valtion tukea.
b) Komissiolle alun perin ilmoitettuja tuen myöntämisehtoja on muutettu niin, että rahastosta tehdään sijoituksia vain jos sijoituskohde (pienyritys) aloittaa liiketoimintasuunnitelmassa esitetyn laajennusohjelman. Sijoituspäätökset tehdään hyödykkeen lajin, markkinoiden, kehittämissuunnitelman, johtoryhmän asiantuntemuksen ja osaamisen sekä avainhenkilöstön saatavuuden perusteella.
c) Toinen muutos komissiolle alun perin ilmoitettuihin tuen myöntämisehtoihin on, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset tarkistavat nykyisen kommandiittiyhtiön varmistuakseen siitä, että varat rahaston sijoituseriin kerätään sijoittajilta suhteessa niiden sitoumukseen rahastossa. Näin ollen yksityiset osakkaat saavat etua ainoastaan voitonjaon kautta mutta eivät sijoituserien kokoamisen osalta. Tämä merkitsee sitä, että yksityisten sijoittajien (ja EIP:n, joka tekee sijoituksia samoin ehdoin) edellytetään antavan varat käyttöön jo paljon ennen ensimmäisiä voittoja.
d) Yksityisten sijoittajien tekemien sijoitusten kokonaisosuus on 33 prosenttia, mikä voidaan katsoa merkittäväksi, ja samoin ehdoin sijoitettujen varojen osuus on yhteensä 66 prosenttia (yksityiset sijoittajat ja EIP). Tämä osoittaa, että liiketoiminnalliset näkökohdat ovat tärkeimmässä asemassa rahaston sijoituspäätöksiä tehtäessä, mikä puolestaan rajoittaa entisestään sijoituskohteille myönnetyn tuen aiheuttamaan kilpailun vääristymistä.
e) Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että rahastoa pyritään hoitamaan niin, että yksityisen ja julkisen sektorin sijoittajat saavat takaisin sijoittamansa pääoman ja sijoitetulle pääomalle voidaan maksaa kohtuullista tuottoa.
f) Rahaston johtaja valittiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkistetun avoimen tarjouskilpailun perusteella(14) ja hänen palkkauksessaan noudatetaan osittain tulospalkkausta. Myös tämä seikka lisää rahaston liiketoiminnallista luonnetta.
g) Komissio panee myös merkille Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten lupauksen pitää rahastosta maksettavat tuet erillään muista alueellisista tai kansallisista ohjelmista. Jos eri tukimuotoja kuitenkin käytetään samanaikaisesti, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet pitämään tuen kokonaismäärän Pohjois-Irlannin nykyisen tukitason mukaan lasketun enimmäismäärän rajoissa (40 %). Koska tuki-intensiteettien laskeminen osakeomistusta koskevissa sopimuksissa on ongelmallista, voidaan se tehdä ainoastaan lainojen osalta.
(38) Komissio tekeekin tästä sen päätelmän, että vaikka rahaston perustamiseen ja toimintaan saattaa sisältyä valtiontukea, tukea maksetaan vain sen verran kuin on tarpeen eikä se muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla.
(39) Edellä mainittuja päätelmiä tukee se seikka, etteivät asianomaiset esittäneet huomautuksia virallisen tutkinnan aikana.
(40) Komissio panee merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sitoutuvat ilmoittamaan, jos rahastoa käytetään tämän päätöksen tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001(15), EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001(16) tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001(17) vastaisesti.
(41) Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että muutosten jälkeen Viridian Growth Fund täyttää mahdollisen tuen osalta perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulle poikkeukselle asetetut edellytykset. Komissio julistaa näin ollen tukijärjestelmän yhteismarkkinoille soveltuvaksi.
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Viridian Growth Fund soveltuu siihen tehtyjen muutosten jälkeen yhteismarkkinoille. Tukijärjestelmä voidaan näin ollen panna täytäntöön.
2 artikla
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten on toimitettava EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla komissiolle kaikki rahoituksen jatkamista tai 1 artiklassa tarkoitetun järjestelmän laajentamista tai muuttamista koskevat suunnitelmat ja lisäksi vuosittain yksityiskohtainen selvitys, jonka avulla komissio voi arvioida tukijärjestelmän toimivuuden ja päättää, ovatko järjestelmän myönteiset vaikutukset edelleenkin suuremmat kuin sen aiheuttama mahdollinen kilpailun vääristyminen.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 13 päivänä helmikuuta 2001.