RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2003/97 af 13. oktober 1997 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af vævede polyolefinsække og -poser med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9, 11 og 23,
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter konsultationer i Det Rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Tidligere trufne foranstaltninger
(1) Rådet indførte ved forordning (EØF) nr. 3308/90 (2) en endelig antidumpingtold på 43,4 % på importen af vævede polyolefinsække med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
Ved forordning (EØF) nr. 2346/93 (3) ændrede Rådet forordning (EØF) nr. 3308/90 og indførte en forhøjet told på 85,7 % efter at have fundet det godtgjort, at tolden var blevet båret af de berørte eksportører.
2. Anmodning om en genoptaget undersøgelse
(2) Efter offentliggørelsen i april 1995 af en meddelelse (4) om det forestående ophør af de tidligere trufne foranstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om en genoptaget undersøgelse fra European Association for Textile Polyolefins (EATP) på vegne af otte producenter i Fællesskabet, som hævdede, at de tegnede sig for en betydelig del af den samlede produktion af den pågældende vare i Det Europæiske Fællesskab. Anmodningen indeholdt bevis for dumping af varen med oprindelse i Kina og for den fornyede væsentlige skade, som må forventes at blive resultatet, hvis de tidligere trufne foranstaltninger ophører. Dette bevis blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en genoptaget undersøgelse.
(3) Den 17. oktober 1995 oplyste Kommissionen i en meddelelse offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende (5) (i det følgende benævnt »meddelelsen om indledningen af proceduren«), at der var indledt en genoptaget undersøgelse af forordning (EØF) nr. 3308/90, og indledte en undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2 og 3, i Rådets forordning (EF) nr. 3283/94 (6), som i løbet af undersøgelsen blev erstattet af grundforordningen.
3. Undersøgelse
(4) Kommissionen gav officielt de eksporterende producenter og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt deres sammenslutninger og repræsentanterne for eksportlandet og de klagende producenter i Fællesskabet meddelelse om, at den genoptagede undersøgelse var indledt.
(5) Interesserede parter fik lejlighed til at fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren.
En række importører og en organisation, der repræsenterer sådanne importører, fremførte deres synspunkter skriftligt. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og modtog svar fra fire producenter i Fællesskabet og to importører i Fællesskabet.
(6) Undersøgelsen blev hæmmet af, at ingen kinesiske eksportører besvarede Kommissionens spørgeskema eller fremførte deres synspunkter skriftligt.
(7) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en konstatering af dumping og skade, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:
a) Klagende producenter i Fællesskabet:
- Condepols SA, Valencia (Spanien)
- Cotesi, Carvalhos (Portugal)
- Saint Frères Emballage SA, Paris (Frankrig)
- Thrace Plastics Co., Athen (Grækenland).
b) Producenter/eksportører i referencelandet:
- Debant, Plastik, Istanbul (Tyrkiet).
c) Importører:
- Blockx, Arendonk (Belgien)
- Interjute, Hulst (Nederlandene).
(8) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. januar 1995 til den 30. september 1995 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af skaden omfattede perioden fra den 1. januar 1992 til den 30. september 1995.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(9) Den vare, der er omfattet af denne procedure, er vævede sække og poser af den art, der anvendes til emballage, ikke af trikotage, fremstillet af strimler eller lignende af polyethylen eller polypropylen, af vævet stof af vægt 120 g og derunder pr. m². Der findes mange forskellige typer sække og poser, som fremstilles af de to råstoffer, men de har alle stort set samme fysiske, kemiske og tekniske karakteristika. Sækkene og poserne anvendes bl.a. til emballering af industri- og landbrugsprodukter.
Da sækkene og poserne stort set har samme fysiske, kemiske og tekniske karakteristika samt anvendelse, blev det konkluderet, at denne genoptagede undersøgelse skulle omfatte alle sådanne sække og poser. Navnlig blev det konkluderet, at sække og poser af vævet stof fremstillet af strimler uanset disses bredde og fremstillet af lamineret stof uanset lamineringens omfang skulle være omfattet af undersøgelsen.
(10) Den ovenfor beskrevne vare henhører i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 2448/95 af 10. oktober 1995 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (7) nu normalt under KN-kode 6305 32 81 og 6305 33 91. Proceduren blev indledt for varer, der henhører under KN-kode 6305 31 91, som ved den pågældende forordning senere er erstattet med de to anførte KN-koder. Som led i den aktuelle genoptagende undersøgelse er det imidlertid blevet klart for Kommissionen, at de pågældende sække og poser kan henhøre under KN-kode 3923 21 00, 3923 29 10 eller 3923 29 90 og samtidig være dækket af ovenstående beskrivelse af den pågældende vare, hvis de er fremstillet af et vævet stof, som enten har form af en strimmel, der er bredere end 5 mm, eller er lamineret på begge sider i et sådant omfang, at det er synligt med det blotte øje.
2. Samme vare
(11) Undersøgelsen viste, at de sække og poser, som blev eksporteret til Fællesskabet af kinesiske selskaber, var samme vare som dem, der blev fremstillet i Tyrkiet, og dette land blev derefter valgt som referenceland, eftersom Kina ikke kan betragtes som et land med markedsøkonomi (jf. betragtning 14 og 15). Desuden havde de sække og poser, som blev fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og solgt på fællesskabsmarkedet i alle henseender de samme fysiske, kemiske og tekniske karakteristika som dem, der blev eksporteret til Fællesskabet fra Kina. Det blev fundet godtgjort, at påtrykning af illustrationer på samt sømning af visse sække, der er omhandlet i betragtning 36, ikke gjorde dem anderledes end andre sække. Desuden blev det fundet godtgjort, at sækkene og poserne havde den samme endelige anvendelse og konkurrerede indbyrdes.
(12) Det blev derfor konkluderet, at de sække og poser, som blev fremstillet og solgt i Tyrkiet, i henhold til artikel 1, stk. 4, i grundforordningen var samme vare som dem, der blev eksporteret til Fællesskabet fra Kina, og dem, der blev fremstillet og solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(13) Sigtet med dumpingundersøgelsen var at slå fast, om foranstaltningernes ophør efter al sandsynlighed ville føre til fortsat eller fornyet dumping eller ej, navnlig ved hjælp af en undersøgelse af, om der stadig var tale om dumping.
2. Referenceland
(14) Da Folkerepublikken Kina ikke betragtes som et land med markedsøkonomi, oplyste Kommissionen ved meddelelsen om indledningen af den genoptagede undersøgelse, at Tyrkiet i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen var valgt som egnet tredjeland med markedsøkonomi (i det følgende benævnt »referenceland«) med henblik på fastlæggelsen af den normale værdi.
(15) Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til valget af referenceland. De kinesiske eksportører fremsatte ingen bemærkninger til dette valg. En importør og en europæisk forhandlerorganisation rejste indsigelse med den begrundelse, at Kinas og Tyrkiets makroøkonomiske situation ikke var sammenlignelige, og at den tyrkiske kapacitet ikke var tilstrækkelig. Importøren foreslog Indonesien som et alternativt referenceland. Dette forslag blev afvist, fordi det som led i en antidumpingprocedure vedrørende samme vare med oprindelse i bl.a. Indonesien var fundet godtgjort, at det indonesiske marked ikke var styret af normale markedskræfter. Under disse omstændigheder blev det under henvisning til, at de tyrkiske og de kinesiske producenter benytter samme maskiner og råstoffer, at en række producenter, som fremstiller samme vare i repræsentative mængder, konkurrerer på det tyrkiske marked, og at den tyrkiske kapacitet i øjeblikket er tilstrækkelig, fundet godtgjort, at Tyrkiet var et egnet valg af referenceland. En tyrkisk producent af samme vare udviste samarbejdsvilje over for Kommissionen.
3. Normal værdi
(16) Som nævnt i betragtning 15 indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for fastlæggelsen af den normale værdi, hos en producent i referencelandet og efterprøvede disse.
(17) I forbindelse med denne fastlæggelse undersøgte Kommissionen, om den samarbejdsvillige producents indenlandske salg i referencelandet var repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen.
Undersøgelsen viste, at den samarbejdsvillige tyrkiske producents samlede indenlandske salg mængdemæssigt udgjorde mindre end 5 % af den kinesiske eksport af samme vare til Fællesskabet.
(18) Da det indenlandske salg af samme vare mængdemæssigt ikke var repræsentativt, og da der ikke kunne konstateres noget andet indenlandsk salg fra en samarbejdsvillig producent, blev den normale værdi beregnet ved en bogholderimæssig kalkule. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen blev den beregnede normale værdi baseret på den samarbejdsvillige tyrkiske producents gennemsnitlige produktionsomkostninger for hver type sække. I henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen blev der tillagt disse omkostninger et rimeligt beløb for salgs-, administrations- og generalomkostninger samt fortjeneste. Salgs-, administrations- og generalomkostningerne blev beregnet på grundlag af aktuelle data vedrørende den samarbejdsvillige tyrkiske producents produktion og indenlandske salg af samme vare. Da en betydelig del af den samarbejdsvillige producents salg var tabsgivende, blev fortjenesten i henhold til artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen baseret på oplysninger fra andre tyrkiske producenter om den fortjeneste, der normalt indtjenes i forbindelse med salg af samme vare i Tyrkiet.
(19) Til brug for undersøgelsen blev varen opdelt på typer (simpel, foret og lamineret). De forskellige produktionsomkostninger blev beregnet separat for de tre typer sække (simpel, lamineret og foret).
4. Eksportpris
(20) Spørgeskemaet for eksportører blev sendt til ti formodede producenter i Kina, men ingen af dem gav noget svar.
(21) Den kinesiske eksport af den pågældende vare fandt sted til uafhængige importører i Fællesskabet. To af importørerne af den samme vare udviste samarbejdsvilje over for Kommissionen. De priser, som disse importører gav meddelelse om, blev anset for at være det bedste foreliggende materiale ved fastlæggelsen af eksportprisen, fordi disse transaktioner mængdemæssigt udgjorde en væsentlig del af importen af varen fra Kina og gjorde det muligt at foretage en beregning for hver type sække.
(22) Eksportprisen blev derfor fastlagt på grundlag af de priser, som de to importører faktisk betalte for den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Disse transaktioner vedrørte to typer af den pågældende vare, nemlig simple og forede sække, som blev anset for repræsentative for den kinesiske eksport. Dette skyldtes, at den pågældende transaktion udgjorde en betydelig del af den kinesiske eksport til Fællesskabet, idet de samarbejdsvillige importører selv tegner sig for en særdeles stor del af den samlede import af samme vare fra Kina.
5. Sammenligning
(23) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 10 og 11, i grundforordningen blev den beregnede normale værdi for hver type varer sammenholdt med den vejede gennemsnitlige eksportpris frit om bord for hver type varer og i samme handelsled. Ved beregningen af den normale værdi frit om bord i tyrkisk havn blev de indenlandske omkostninger ved transport til den nærmeste havn lagt til den beregnede normale værdi, der er beskrevet ovenfor, med henblik på at sikre en loyal sammenligning med den kinesiske eksportpris, som var beregnet fob Shanghai.
(24) Som anført ovenfor omfattede de kinesiske eksportpriser, som blev meddelt af de to samarbejdsvillige importører for undersøgelsesperioden, kun simple og forede sække. Kommissionen begrænsede derfor sin sammenligning til disse to typer.
6. Dumpingmargen
(25) Det fremgik af sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen, at der forelå dumping, og dumpingmargenen var lig med det beløb, hvormed den normale værdi oversteg prisen ved eksport til Fællesskabet.
(26) Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen udtrykt i procent af prisen frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, blev opgjort til 102,4 %.
D. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
(27) Kommissionen undersøgte, om de producenter i Fællesskabet, som støttede anmodningen om en genoptaget undersøgelse og udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, tegnede sig for en væsentlig del af den samlede produktion i Fællesskabet i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Det blev i den sammenhæng konstateret, at de fire producenter, som udviste samarbejdsvilje i forbindelse med den genoptagede undersøgelse, tegnede sig for en væsentlig del (mindst 65 %) af den samlede produktion i Fællesskabet. Det blev derfor konkluderet, at de fire samarbejdsvillige producenter kunne anses for at udgøre »erhvervsgrenen i Fællesskabet« i forbindelse med undersøgelsen.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET ELLER FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(28) Sigtet med skadesundersøgelsen var at konstatere, om det kunne fastslås, at et ophør af foranstaltningerne i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet skade, og om foranstaltningerne i henhold til artikel 11, stk. 3, enten ikke længere var nødvendige eller ikke længere var tilstrækkelige til at modvirke den skadevoldende dumping.
2. Forbruget i Fællesskabet
(29) Det registrerede forbrug på fællesskabsmarkedet for fri omsætning (baseret på udfyldte spørgeskemaer, tal fra Eurostat og markedsoplysninger, som Kommissionen ligger inde med) voksede fra ca. 33 000 tons i 1992 til ca. 44 000 tons i 1995, dvs. med ca. 33 %.
(30) Det skal bemærkes, at sækkene og poserne importeres under forskellige importprocedurer. Antidumping- og konventionaltold anvendes kun på import til fri omsætning.
3. Dumpingimportens størrelse og markedsandel
(31) De mængder af den pågældende vare, der blev importeret fra Kina til fri omsætning, faldt fra 3 884 tons i 1992 til 2 672 tons i 1995. Denne imports markedsandel (beregnet på grundlag af tallet i betragtning 29 ovenfor for det registrerede forbrug) faldt fra 11,7 % i 1992 til 6,1 % i 1995.
(32) Det skal bemærkes, at importen fra Kina til fri omsætning ganske vist er faldet i de seneste år, men stadig har en betydelig markedsandel. Det må formodes, at de kinesiske producenters muligheder for at underbyde producenterne i Fællesskabet på markedet for fri omsætning har bidraget til at trykke priserne på fællesskabsmarkedet på trods af de foranstaltninger, der allerede er truffet (jf. betragtning 37 nedenfor).
4. Dumpingpriser ved import
(33) Mangelen på samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportørers side bevirkede, at eksportprisen til brug for fastlæggelsen af underbuddet blev beregnet på grundlag af de to samarbejdsvillige importørers faktiske transaktioner (næsten udelukkende midlertidig import). Disse tal udgjorde de bedste foreliggende oplysninger, navnlig fordi de gjorde det muligt at sammenligne priserne for hver type sække eller poser (simpel, foret, lamineret osv.).
(34) Kommissionens tjenestegrene sammenlignede gennemsnitspriserne for hver type sække eller poser på grundlag af salget til den første uafhængige importør (for importens vedkommende) og til den første uafhængige kunde (for fællesskabsproducenternes vedkommende).
(35) Fællesskabsproducenterne sælger næsten udelukkende til endelige brugere. I de få tilfælde, hvor de solgte til forhandlere, blev der ikke konstateret nogen prisforskel af betydning. På den anden side blev samtlige importtransaktioner foretaget af importører/grossister med oplagringsomkostninger. For at tage hensyn til forskellen i handelsled foretog Kommissionen en passende korrektion i nedadgående retning af fællesskabsproducenternes gennemsnitspriser.
(36) Alle konstaterede importtransaktioner omfattede enten (a) simple sække og poser eller (b) sække og poser foret med en polyethylen-foring. Alle de forede sække og poser var sømmet foroven på sækken eller posen, og det samme var tilfældet for alle transaktioner på nær én med simple sække og poser, og de fleste var ikke påtrykt illustrationer (disse blev påtrykt af importøren). Derimod omfattede størstedelen af fællesskabsproducenternes salg usømmede sække og poser påtrykt illustrationer. Fællesskabsproducenternes salgspriser blev derfor i fornødent omfang korrigeret ved fratrækning af trykkeomkostningerne og omkostningerne ved at indsætte en søm. Kommissionen beregnede derefter en gennemsnitspris for fællesskabsproducenterne for hver type importerede sække eller poser sammenvejet på grundlag af de fire samarbejdsvillige producenters salg af den pågældende type.
(37) Efter at disse korrigerede gennemsnitspriser for hver type sække eller poser var beregnet, blev der foretaget yderligere en beregning for at fastlægge underbuddets faktiske størrelse - i situationen med de allerede trufne foranstaltninger - på markedet for sække og poser til fri omsætning. Importpriserne blev forhøjet med 92,9 % (konventionaltold på 7,2 % plus antidumpingtold på 85,7 %) og sammenlignet med fællesskabsproducenternes korrigerede priser. Det skal bemærkes, at importtransaktionerne vedrørte midlertidig import og derfor ikke skulle pålægges told, men disse oplysninger var de bedste foreliggende, fordi der ikke fandtes kontrollerede transaktioner til fri omsætning. Resultatet var underbudsmargener på 4,7 % for simple sømmede sække og poser og 28,6 % for forede sække og poser, og gennemsnittet blev 15,3 % (udtrykt i procent af fællesskabsproducenternes korrigerede priser).
5. Faktorer med tilknytning til erhvervsgrenen i Fællesskabet
(38) I de følgende betragtninger vedrørende ændringerne i visse nøglefaktorer fra 1992 til undersøgelsesperioden er tallene for undersøgelsesperioden korrigeret for at gøre dem sammenlignelige med tal for hele år, da perioden kun var af ni måneders varighed.
Produktion
(39) Produktionen for erhvervsgrenen i Fællesskabet faldt fra 9 500 tons i 1992 til et sammenligneligt tal på 8 900 tons i undersøgelsesperioden, dvs. med 6 %.
Afsætning og markedsandel
(40) Afsætningen for erhvervsgrenen i Fællesskabet faldt med 13 %, nemlig fra ca. 9 600 tons i 1992 til et sammenligneligt tal på ca. 8 400 tons i undersøgelsesperioden. Der var tale om en nedgang i markedsandel fra 30,2 % i 1992 til 19,1 % i undersøgelsesperioden.
Omsætning
(41) Omsætningen for erhvervsgrenen i Fællesskabet på fællesskabsmarkedet faldt med 9 %, nemlig fra ca. 23,7 mio. ECU i 1992 til et sammenligneligt tal på ca. 21,6 mio. ECU i undersøgelsesperioden.
Rentabilitet
(42) Rentabiliteten for erhvervsgrenen i Fællesskabet for den pågældende vare forringedes, idet tabene voksede fra 0,14 % af omsætningen i 1992 til 1,80 % i undersøgelsesperioden.
Konklusion
(43) Disse resultater bekræfter, at erhvervsgrenen i Fællesskabet befinder sig i en svækket situation. Dette bliver endnu mere udpræget, hvis der finder underbud sted i det omfang, der kan forventes, hvis foranstaltningerne over for importen fra Kina ophører.
6. Prisunderbud, hvis foranstaltningerne ophører
(44) Der blev foretaget yderligere en beregning af underbuddet for at fastlægge, hvor truende et niveau underbuddet når, hvis foranstaltningerne ophører. Metoden var den samme som den i betragtning 34 til 37 ovenfor beskrevne bortset fra, at der kun blev lagt konventionaltolden på 7,2 % og ikke den nuværende antidumpingtold på 85,7 % til importpriserne. I dette tilfælde blev underbudsmargenerne opgjort til 47,0 % for simple sømmede sække og poser og 60,2 % for forede sømmede sække og poser, hvilket giver et gennemsnit på 52,9 % af de korrigerede producentpriser i Fællesskabet.
7. Konklusion
(45) Skønt importen fra Kina til fri omsætning er faldet, er den fortsat betydelig sammenholdt med den produktion, som erhvervsgrenen i Fællesskabet står for. I denne økonomiske sektor må det formodes, at de kinesiske eksportører vil have ringe eller intet besvær ved at øge deres eksport til de tidligere niveauer, hvis de økonomiske forhold gør dette attraktivt.
(46) Selv med de nuværende foranstaltninger kan importen fra Kina underbyde Fællesskabets producenter på markedet for sække og poser »til fri omsætning«. Hvis foranstaltningerne ophørte, ville dette underbud blive øget drastisk, idet det ville give de kinesiske producenter et stærkt incitament til at øge deres eksport til Fællesskabet og skabe et yderligere nedadgående pres på fællesskabsproducenternes priser.
(47) De pågældende sække og poser er omfattet af en kvantitativ begrænsning (tekstiler i kategori 33). Den aktuelle begrænsning hæmmer dog ikke importen i videre omfang (udnyttelse på 30 % i 1995), navnlig fordi den betingelse, at den også bør anvendes på sække og poser, der skal reeksporteres til lande uden for Fællesskabet, øjensynlig ikke anvendes konsekvent.
(48) Det konkluderes derfor, at foranstaltningernes ophør sandsynligvis vil føre til fornyet skade.
(49) Der blev derfor foretaget en yderligere undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen med henblik på at fastslå, om de nuværende foranstaltninger har været tilstrækkelige til at opveje den dumping, der forvolder skade. Denne undersøgelse er omhandlet i betragtning 62 til 64 nedenfor.
F. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Indledning
(50) Ingen andre interesserede parter end producenter og importører gav sig til kende under den genoptagede undersøgelse (der henvises til betragtning 5). Navnlig gav ingen brugere af sække og poser sig til kende, og dette kan betragtes som et tegn på, at foranstaltningerne øvede begrænset indflydelse på deres interesser. Alligevel blev der som beskrevet nedenfor foretaget en vurdering af Fællesskabets bredere interesser i forbindelse med sagen.
2. Foranstaltningernes pris- og mængdemæssige virkninger
(51) Siden der blev truffet foranstaltninger i 1990, har importen af sække og poser fra Kina til fri omsætning været faldende. I samme tidsrum er det registrerede forbrug i Fællesskabet steget, og det må derfor antages, at køberne snarere har brugt andre leveringskilder end købt færre sække og poser. Det kan i mangel af nogen påstand om eller tegn på det modsatte konkluderes, at foranstaltningerne ikke har ført til knaphed i udbuddet.
(52) Prisen for importen fra Kina, ufortoldet, faldt indtil 1994, men steg atter i 1995. Det fremgår af en vurdering på grundlag af statistikkerne fra Eurostat, at prisen for importen fra Kina, fortoldet med henblik på fri omsætning, i 1995 lå ca. 70 % højere end i 1990, da foranstaltningerne blev truffet.
(53) Selv med de foreslåede nye toldsatser vil de kinesiske priser være lavere end fællesskabsproducenternes priser, eftersom den nye toldsats er lavere end omfanget af det underbud, der ville blive aktuelt, hvis foranstaltningerne ophørte. Efterspørgslen i Fællesskabet er øjensynlig stigende. Selv efter at de foreslåede nye foranstaltninger er truffet, må det anses for usandsynligt, at de kinesiske eksportører vil nedsætte deres pris for importen, ufortoldet, eller vil blive nødsaget til at formindske deres afsætning på markedet til fri omsætning i forhold til den nuværende situation. Det kan med rimelighed antages, at prisen for importen fra Kina på markedet til fri omsætning (fortoldet) kun vil stige en smule (mindre end 10 %) som følge af de foreslåede nye foranstaltninger.
3. Interesserne for erhvervsgrenen i Fællesskabet
(54) De samarbejdsvillige selskaber i Fællesskabet tegner sig i øjeblikket for en omsætning på ca. 23 mio. ECU og en beskæftigelse på 650 personer (ekstrapoleret til alle producenter i Fællesskabet giver dette et skøn på 35 mio. ECU og 1 200 personer).
(55) Undersøgelsen har vist, at erhvervsgrenen i Fællesskabet har bestræbt sig på at rationalisere og ændre produktionen i retning af mere specialiserede typer sække og poser (såsom fleksible mellemstore bulkbeholdere), hvilket tyder på, at industrien kan bevare levedygtigheden. De store investeringer, der er foretaget i forbindelse med denne rationalisering, kan meget vel vise sig at være spildt, hvis den pågældende erhvervsgren ikke beskyttes mod illoyal og skadelig import. Hvis antidumpingforanstaltningerne videreføres, vil de antagelig bringe erhvervsgrenen i Fællesskabet på niveau med importen fra Kina, fordi de modvirker de illoyale konkurrencemetoder.
4. Brugernes interesser
(56) De pågældende sække og poser er et industriprodukt, som navnlig anvendes til emballering af bl.a. landbrugsprodukter og kemikalier.
(57) Foranstaltningerne vil pr. definition ikke forringe konkurrenceevnen på markeder i tredjelande for brugerne i Fællesskabet af sække og poser (såsom eksportører af landbrugsprodukter), fordi tolden ikke vil blive opkrævet for sække og poser bestemt til reeksport efter fyldning. Foranstaltningerne kan imidlertid øve indflydelse på konkurrenceevnen for brugerne på fællesskabsmarkedet set i forhold til konkurrenter fra tredjelande. Af de nedenfor anførte årsager kan denne virkning imidlertid anses for at være minimal.
(58) For at vurdere de sandsynlige virkninger for brugerne (eftersom de hverken fremsatte bemærkninger eller indgav klager under undersøgelsen) blev de sandsynlige omkostningsforøgelser som følge af foranstaltningerne opgjort i forhold til værdien af det sandsynlige indhold af en sæk eller pose (landbrugsprodukter osv.) med henblik på at anslå den procentvise omkostningsforøgelse. Analysen viste, at omkostningsforøgelsen for langt de fleste brugere af kinesiske sække ville andrage ca. 0,5 % af denne værdi. Da prisen på indholdet kun udgør en del af brugernes samlede omkostninger, vil omkostningsforøgelsen opgjort i forhold til de samlede omkostninger ligge på et endnu lavere niveau.
5. Importørernes interesser
(59) Kun to af de mere end 40 eksportører, som Kommissionen kontaktede, udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, og der blev modtaget bemærkninger fra én importørsammenslutning.
(60) Det skal bemærkes, at de foreslåede ændrede foranstaltninger ikke ventes at ville føre til nogen mængdemæssig formindskelse af importen fra Kina. Desuden kan importørerne skifte til andre leveringskilder, og de beskæftiger sig under alle omstændigheder i vid udstrækning med midlertidig import, som ikke påvirkes af de nye foranstaltninger. Under disse omstændigheder kan virkningen af den foreslåede begrænsede toldforhøjelse ikke forventes at øve væsentlig indvirkning på importørerne.
6. Konklusion
(61) Kommissionen konkluderede af de ovenfor skitserede forhold, at der ikke var nogen bydende nødvendig begrundelse for ikke at opretholde de tidligere trufne foranstaltninger som korrigeret efter resultatet af den genoptagede undersøgelse med henblik på at genskabe en konkurrenceordning baseret på loyal prisfastsættelse og fjerne truslen om den skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet, som ville blive resultatet, hvis foranstaltningerne fik lov til at ophøre.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Niveau for afhjælpning af skaden
(62) Som led i skadesundersøgelsen blev det fundet godtgjort, at de importerede sække og poser typemæssigt var sammensat på en anden måde end dem, der blev fremstillet af fællesskabsproducenterne. Eksempelvis blev der ikke konstateret nogen laminerede sække eller poser i importen fra Kina, medens disse typer tegner sig for en betydelig del af de fleste fællesskabsproducenters produktion. Det blev konstateret, at simple sække og poser (den type, som der importeredes flest af) var langt mindre rentable for fællesskabsproducenterne end andre typer.
(63) Der blev derfor foretaget en beregning på grundlag af produktionsomkostningerne for hver type sække eller poser. For nogle producenters vedkommende var det nødvendigt at beregne disse omkostninger ved en bogholderimæssig kalkule, enten fordi selskabets standardomkostningsberegning ikke kunne anses for at være i overensstemmelse med dets efterprøvede samlede omkostninger, eller fordi der ikke var foretaget nogen sådan standardomkostningsberegning.
(64) Der blev foretaget en korrektion af de således beregnede omkostninger for at tage hensyn til forskelle i handelsled mellem importen og fællesskabsproducenternes salg (der henvises til betragtning 35 ovenfor), ligesom der blev tillagt en fortjeneste. Der blev for hver type foretaget en sammenligning med cif-priserne for den registrerede import korrigeret for konventionaltolden på 7,2 %. Den vejede gennemsnitlige margen udtrykt i procent af importens cif-værdi, som derved fremkom, og som udtrykker truslen om underbud, hvis foranstaltningerne ophører, og derfor også det toldniveau, der er nødvendigt for at afhjælpe skaden, blev opgjort til 120,9 %.
Det blev derfor fundet godtgjort, at de nuværende foranstaltninger på 85,7 % ikke var tilstrækkelige til at opveje den dumping, der forvolder skade.
2. Endelig told
(65) Da resultatet af sammenligningen blev højere skadesmargener end den fastlagte dumpingmargen, og da den nye dumpingmargen var højere end den told, som blev underkastet en genoptaget undersøgelse, bør tolden i henhold til artikel 9, stk. 4, baseres på den nye dumpingmargen. På grundlag af de ovenstående konklusioner bør antidumpingtolden fastsættes til 102,4 % -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sække og poser af den art, der anvendes til emballage, ikke af trikotage, fremstillet af strimler eller lignende af polyethylen eller polypropylen, af vævet stof af vægt 120 g og derunder pr. m² og med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Varerne, som er beskrevet ovenfor, henhører under følgende KN-koder:
TABELPOSITION
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 102,4 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.
3. Medmindre andet er angivet, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.
Artikel 2
Forordning (EØF) nr. 3308/90 ophæves.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Dens gyldighedsperiode udløber fem år efter ikrafttrædelsen, idet den dog, dersom der på det pågældende tidspunkt er en genoptaget undersøgelse af de ved denne forordning trufne foranstaltninger i gang, forbliver i kraft, indtil den genoptagede undersøgelse er afsluttet.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 13. oktober 1997.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2003/97,
annettu 13 päivänä lokakuuta 1997,
Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien kudottujen polyolefiinisäkkien ja -pussien tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) (jäljempänä `perusasetus`), ja erityisesti sen 9, 11 ja 23 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo, että
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1) Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 3308/90 (2) käyttöön 43,4 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien kudottujen polyolefiinisäkkien tuonnissa.
Neuvosto muutti asetuksella (ETY) N:o 2346/93 (3) asetuksen (ETY) N:o 3308/90 ja otti käyttöön korotetun 85,7 prosentin suuruisen tullin sen jälkeen, kun oli todettu, että asianomaiset viejät olivat vastanneet tullista.
2. Uudelleentarkastelua koskeva pyyntö
(2) Julkaistuaan vuoden 1995 huhtikuussa ilmoituksen (4) voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä komissio vastaanotti uudelleentarkastelua koskevan pyynnön, jonka oli jättänyt European Association for Textile Polyolenfins (EATP) -yhdistys kahdeksan yhteisöjen tuottajan puolesta, joiden väitettiin muodostavan suurimman osan kyseisen tuotteen kokonaistuotannosta Euroopan yhteisössä. Pyyntöön sisältyi todisteita kyseisen Kiinasta peräisin olevan tuotteen polkumyynnistä sekä toistuvasta merkittävästä vahingosta, joka todennäköisesti aiheutuisi voimassa olevien toimenpiteiden päättyessä. Näitä todisteita pidettiin riittävänä perusteena tarkastelun vireillepanolle.
(3) Komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 17 päivänä lokakuuta 1995 julkaistulla ilmoituksella (5) (jäljempänä `menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus`) asetuksen (ETY) N:o 3308/90 uudelleentarkastelun aloittamisesta ja pani vireille tutkimuksen neuvoston asetuksen (EY) N:o 3283/94 (6) 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti; asetus korvattiin tutkimuksen aikana perusasetuksella.
3. Tutkimus
(4) Komissio ilmoitti tuotetta vieville tuottajille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä näitä edustaville järjestöille, samoin kuin viejämaan edustajille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille uudelleentarkastelun aloittamisesta.
(5) Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
Eräät tuojat ja yksi tuojia edustava järjestö esittivät näkökantansa kirjallisesti. Komissio lähetti kyselylomakkeita kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastauksen neljältä yhteisön tuottajalta sekä kahdelta yhteisöön tuojalta.
(6) Tutkimusta haittasi se, ettei yksikään kiinalainen viejä vastannut komission kyselyyn tai esittänyt näkökantaansa kirjallisesti.
(7) Komissio etsi ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja vahingon määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimukset seuraavien yritysten toimitiloissa:
a) Valituksen tehneet yhteisön tuottajat
- Condepols S.A., Valencia (Espanja)
- Cotesi, Carvalhos (Portugali)
- Saint Frères Emballage S.A., Pariisi (Ranska)
- Thrace Plastics Co., Ateena (Kreikka)
b) Vertailumaan tuottaja/viejä
- Debant Plastik, Istanbul, Turkki
c) Tuojat
- Blockx, Arendonk, Belgia
- Interjute, Hulst, Alankomaat
(8) Polkumyyntitutkimus ulottui 1 päivästä tammikuuta 1995 30 päivään syyskuuta 1995 (jäljempänä `tutkimusajanjakso`). Vahingon tarkastelu ulottui 1 päivästä tammikuuta 1992 aina 30 päivään syyskuuta 1995.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana kohteena oleva tuote
(9) Kyseessä oleva tuote on kudotut säkit ja pussit, jollaisia käytetään tavaroiden pakkaamiseen, muuta kuin neulosta, valmistettu polyeteeni- tai polypropeenikaistaleesta tai sen kaltaisesta tuotteesta, kangasta, joka painaa enintään 120 g/m². Molemmista raaka-aineista valmistetaan monia erilaisia säkkejä ja pusseja, mutta niillä on kaikilla samanlaisia fyysisiä, kemiallisia ja teknisiä ominaispiirteitä. Kyseisiä säkkejä ja pusseja käytetään muun muassa teollisuus- ja maanviljelystuotteiden pakkaamiseen.
Koska säkkien ja pussien olennaiset fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaispiirteet ja niiden käyttö ovat samanlaiset, katsottiin, että tarkastelun olisi koskettava kaikkia tällaisia säkkejä ja pusseja. Erityisesti katsottiin, että tarkastelun soveltamisalaan olisi kuuluttava minkä tahansa levyisistä kaistaleista kudotusta kankaasta sekä missä tahansa määrin laminoidusta kankaasta valmistetut säkit ja pussit.
(10) Edellä kuvattu tuote kuuluu tällä hetkellä tavallisesti CN-koodeihin 6305 32 81 ja 6305 33 91 tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 10 päivänä lokakuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2448/95 (7) mukaisesti. Menettely aloitettiin CN-koodiin 6305 31 91 kuuluvien tuotteiden osalta, mikä koodi myöhemmin korvattiin mainitulla asetuksella kahdella tässä kappaleessa mainitulla CN-koodilla. Tämän tarkastelun yhteydessä komissio kuitenkin havaitsi, että jos kyseiset säkit ja pussit on tehty kankaasta, joka on joko kudottu 5 millimetriä leveämmästä kaistaleesta tai laminoitu molemmilta puolilta niin, että laiminlyönti on paljaalla silmällä havaittavissa, ne voidaan luokitella CN-koodeihin 3923 21 00, 3923 29 10 tai 3923 29 90, vaikka ne ovat edelleen edellä annetun tavaran kuvauksen mukaisia.
2. Samankaltainen tuote
(11) Tutkimus osoitti, että kiinalaisten yritysten yhteisöön viemät säkit ja pussit olivat samankaltaisia tuotteita kuin Turkissa tuotetut tuotteet; Turkki valittiin vertailumaaksi, koska Kiinaa ei pidetä markkinatalousmaana (katso johdanto-osan 14 ja 15 kappale). Yhteisön tuotannonalan tuottamien ja yhteisön markkinoilla myymien säkkien ja pussien todettiin samaten olevan fyysisiltä, kemiallisilta ja teknisiltä ominaispiirteiltään kaikissa suhteissa samanlaisia kuin Kiinasta yhteisön markkinoille vietävät säkit ja pussit. Todettiin, etteivät johdanto-osan 36 kappaleessa mainitut painatukset ja päärmeet tehneet tietyistä pusseista muista pusseista eroavia. Todettiin myös, että säkeillä ja pusseilla oli sama lopullinen käyttötarkoitus ja että ne olivat kilpailevia tuotteita.
(12) Tämän vuoksi pääteltiin, että Turkissa tuotetut ja myydyt säkit ja pussit olivat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä samankaltainen tuote kuin Kiinasta yhteisöön viedyt sekä yhteisön tuotannonalan tuottamat ja myymät säkit ja pussit.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI UUDELLEEN ALKAMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(13) Polkumyyntitutkimuksen tavoitteena oli harkita, voitaisiinko määrittää, että toimenpiteen voimassaolo todennäköisesti johtaisi polkumyynnin jatkumiseen tai uudelleen alkamiseen, erityisesti tarkastelemalla, jatkuiko polkumyynti.
2. Vertailumaa
(14) Koska Kiinan kansantasavaltaa ei pidetä markkinatalousmaana, komissio ilmoitti uudelleentarkastelua aloitettaessa, että Turkkia ehdotettiin soveltuvaksi kolmanneksi maaksi, joka on markkinatalousmaa (jäljempänä `vertailumaa`), normaaliarvon määrittämistä varten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
(15) Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa ehdotetusta vertailumaasta. Kiinalaiset viejät eivät esittäneet valintaa koskevia huomautuksia. Yksi tuoja ja yksi eurooppalainen kauppiaiden yhdistys vastustivat valintaa sillä perusteella, että Kiinan ja Turkin kansantalouden tila ei ollut vertailtavissa ja että Turkin tuotantokapasiteetti ei ollut riiittävä. Tuoja ehdotti Indonesiaa vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi. Ehdotus hylättiin, koska samaa tuotetta koskevassa polkumyyntimenettelyssä, jossa yksi alkuperämaista oli Indonesia, todettiin, että Indonesian markkinoita eivät ohjaa tavanomaiset markkinavoimat. Näin ollen ja ottaen huomioon, että turkkilaiset ja kiinalaiset tuottajat käyttävät samoja koneita ja samoja raaka-aineita, että Turkin markkinoilla kilpailevat useat samankaltaista tuotetta edustavissa määrin valmistavat tuottajat ja että Turkin kapasiteetti on tällä hetkellä riittävä, Turkin todettiin olevan soveltuva valinta vertailumaaksi. Yksi turkkilainen samankaltaista tuotetta valmistava tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä komission kanssa.
3. Normaaliarvo
(16) Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todettiin, komissio etsi ja tarkasti kaikki normaaliarvon määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot yhden vertailumaan tuottajan osalta.
(17) Kyseisessä määrityksessä komissio pyrki määrittämään, oliko yhteistyössä toimivan vertailumaan tuottajan kotimainen myynti edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
Tutkimuksessa todettiin, että yhteistyössä toimivan turkkilaisen tuottajan koko kotimaisen myynnin määrä oli vähemmän kuin 5 prosenttia samankaltaisen tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuvan viennin määrästä.
(18) Koska samankaltaisen tuotteen kotimaisen myynnin määrä ei ollut edustavaa ja koska käytettävissä ei ollut muita yhteistyössä toimivan tuottajan kotimaan myyntimääriä, normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti. Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti muodostettu normaaliarvo laskettiin yhteistyössä toimivan turkkilaisen tuottajan kunkin pussityypin keskimääräisten tuotantokustannusten perusteella. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti kustannuksiin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto- ja muiden kustannusten määrittäminen perustui tosiasialliseen tietoon yhteistyössä toimivan turkkilaisen tuottajan valmistaman samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä kotimarkkinoilla. Koska yhteistyössä toimivan tuottajan kyseisen tuotteen myynnistä suuri osa oli tappiollista, voittomarginaalin laskenta perustui perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti muilta turkkilaisilta tuottajilta saatuihin tietoihin voitosta, jonka ne tavallisesti saavat samankaltaisen tuotteen myynnistä Turkissa.
(19) Tutkimusta varten tuotteen eri tyypit luokiteltiin (yksinkertainen, vuorillinen ja laminoitu). Tuotantokustannukset laskettiin erikseen kunkin kolmen pussityypin (yksinkertainen, vuorillinen ja laminoitu) osalta.
4. Vientihinta
(20) Viejille tarkoitettu kyselylomake lähetettiin kymmenelle väitetylle kiinalaiselle tuottajalle, mutta yksikään niistä ei vastannut kyselyyn.
(21) Tarkasteltavana olevan tuotteen vienti Kiinasta suuntautui riippumattomille tuojille yhteisössä. Kaksi samankaltaisten tuotteiden tuojaa toimi tutkimuksessa yhteistyössä komission kanssa. Näiden tuojien ilmoittamien hintojen katsottiin olevan paras käytettävissä oleva todiste vientihinnan määrittämistä varten, koska kyseiset tuontitoimet edustivat huomattavaa osaa tuotteen tuonnista Kiinasta, ja niiden perusteella voitiin laskea kunkin pussityypin kustannukset.
(22) Tämän vuoksi vientihinnat määritettiin kyseisten kahden tuojan kyseisestä tuotteesta tutkimusajanjaksona tosiasiallisesti maksamien hintojen perusteella. Kyseiset liiketoimet koskivat tuotteen kahta tyyppiä, yksinkertaisia ja vuorillisia pusseja, joita pidettiin edustavina Kiinasta vietävien tuotteiden suhteen. Kyseiset liiketoimet muodostivat suuren osan Kiinasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä, koska yhteistyössä toimineet tuojat edustivat erittäin suurta osaa Kiinasta peräisin olevasta samankaltaisen tuotteen tuonnista.
5. Vertailu
(23) Perusasetuksen 2 artiklan 10 ja 11 kohdan mukaisesti kunkin tuotetyypin laskennallista normaaliarvoa verrattiin kunkin tuotetyypin vientihintojen painotettuun keskiarvoon vapaasti laivassa -hinnan perusteella ja samassa kaupan portaassa. Laskennallisen normaaliarvon laskemiseksi vapaasti laivassa Turkin satamassa -tasolla rahtikustannukset sisämaasta lähimpään satamaan lisättiin edellä esitetyllä tavalla määritettyyn laskennalliseen normaaliarvoon, jotta voitaisiin tehdä tasapuolinen vertailu kiinalaisiin hintoihin, jotka oli ilmoitettu vapaasti laivassa Shanghaissa -tasolla.
(24) Kuten edellä esitettiin, yhteistyössä toimineelta kahdelta tuojalta saadut kiinalaiset vientihinnat tutkimusajanjaksona koskivat ainoastaan yksinkertaisia ja vuorillisia pusseja. Komissio rajasi tämän vuoksi vertailunsa näihin kahteen pussityyppiin.
6. Polkumyyntimarginaali
(25) Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyynnin olemassaolon; polkumyyntimarginaali on määrä, jolla normaaliarvo ylitti yhteisöön suuntautuvasta viennistä perittävän hinnan.
(26) Keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta on 102,4 prosenttia.
D. YHTEISÖN TUOTANNONALA
(27) Komissio arvioi, edustivatko uudelleentarkastelua koskevaa pyyntöä tukeneet ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineet yhteisön tuottajat pääosaa koko yhteisön tuotannosta perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Todettiin, että kyseiset yhteistyössä toimineet neljä tuottajaa tuottivat pääosan (vähintään 65 prosenttia) yhteisön koko tuotannosta. Tämän vuoksi pääteltiin, että neljän yhteistyössä toimineen tuottajan voitiin katsoa muodostavan yhteisön tuotannonalan kyseisessä tutkimuksessa.
E. VAHINGON JATKUMISEN TAI UUDELLEEN ALKAMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(28) Vahinkoa koskevan tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, voitaisiinko määrittää, että toimenpiteiden voimassaolo todennäköisesti johtaisi vahingon jatkumiseen tai uudelleen alkamiseen, sekä perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, olivatko toimenpiteet enää tarpeen tai olivatko ne riittämättömiä vahinkoa aiheuttaneen polkumyynnin vastapainoksi.
2. Yhteisön kulutus
(29) Todettavissa oleva yhteisön kulutus vapaaseen liikkeeseen luovutetun tavaran markkinoilla kasvoi noin 33 prosentilla eli noin 33 000 tonnista vuonna 1992 noin 44 000 tonniin vuonna 1995; tiedot perustuvat kyselyyn saatuihin vastauksiin, Eurostatin tietoihin sekä komission käytettävissä oleviin markkinatietoihin.
(30) Huomattakoon, että säkkejä ja pusseja tuodaan erilaisissa tuontimenettelyissä. Polkumyynti- ja sopimustulleja sovelletaan ainoastaan vapaaseen liikkeeseen luovutettuun tuontiin.
3. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus
(31) Kyseessä olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevan vapaaseen liikkeeseen luovutettavan tuonnin määrä laski 3 884 tonnista vuonna 1992 2 672 tonniin vuonna 1995. Tuonnin markkinaosuus (laskettuna johdanto-osan kappaleessa 29 mainittujen todettavissa olevan kulutuksen lukujen perusteella) laski 11,7 prosentista vuonna 1992 6,1 prosenttiin vuonna 1995.
(32) Huomattakoon, että vaikka Kiinasta peräisin olevan vapaaseen liikkeeseen luovutettavan tuonnin määrä on laskenut viime vuosina, sillä on edelleen huomattava markkinaosuus. Voidaan katsoa, että sen kyky alittaa yhteisön tuottajien hinnat vapaaseen liikkeeseen luovutetun tavaran markkinoilla jopa nykyisten toimenpiteiden ollessa voimassa (katso johdanto-osan kappale 37) on osaltaan vaikuttanut hintojen laskemispaineisiin yhteisön markkinoilla.
4. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat
(33) Koska kiinalaiset viejät eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, hinnan alittavuuden laskemisessa käytettävä vientihinta otettiin kahden yhteistyössä toimivan tuojan tosiasiallisista tuontitoimista, joista lähes kaikissa oli kyse väliaikaisesta maahantuonnista. Kyseiset luvut edustivat parasta käytettävissä olevaa tietoa erityisesti, koska niiden perusteella voitiin tehdä vertailu säkki- tai pussityypeittäin (yksinkertainen, vuorillinen, laminoitu ja niin edelleen).
(34) Komission yksiköt vertailivat keskimääräisiä hintoja säkki- tai pussityypeittäin sen perusteella, millä hinnalla tuotteet myytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle tuojalle (tuonnin osalta) tai riippumattomalle asiakkaalle (yhteisön tuottajien osalta).
(35) Yhteisön tuottajat myyvät tavaraa lähes pelkästään suoraan lopullisille käyttäjille. Niissä harvoissa tapauksissa, jossa tavaraa myytiin välittäjille, ei todettu olennaista hinnaneroa. Tuontitoimet sen sijaan suuntautuivat tukkutuojille, mihin liittyi varastointikustannuksia. Tämän huomioon ottamiseksi komissio oikaisi yhteisön tuottajien keskimääräisiä hintoja alaspäin kaupan portaiden eron mukaisesti.
(36) Kaikki tarkastellut tuontitoimet koskivat joko a) yksinkertaisia säkkejä ja pusseja tai b) polyeteenivuorilla varustettuja säkkejä ja pusseja. Kaikissa vuorillisissa säkeissä ja pusseissa sekä kaikissa yksinkertaisissa säkeissä ja pusseissa yhtä tuontitoimea lukuun ottamatta oli päärme säkin tai pussin suussa, ja useimmissa ei ollut painatusta (koska tuoja vastaa painatuksesta). Tätä vastoin yhteisön tuottajien myynnistä pääosa oli painettuja, päärmeettömiä säkkejä tai pusseja. Tämän vuoksi yhteisön tuottajien myyntihinnat oikaistiin tarpeen mukaan vähentämällä painatuskustannukset ja päärmäyskustannukset. Tämän jälkeen komissio laski yhteisön tuottajien keskimääräisen hinnan kunkin tuodun säkki- tai pussityypin osalta neljän yhteistyössä toimineen tuottajan kyseisen tuotteen myynnin mukaan painotettuna.
(37) Kun oli laskettu oikaistut keskimääräiset hinnat kunkin säkki- tai pussityypin osalta, tehtiin laskelma tosiasiallisen hinnan alittavuuden tason määrittämiseksi nykyisten toimenpiteiden ollessa voimassa vapaaseen liikkeeseen luovutettujen säkkien ja pussien markkinoilla. Tuontihintoja korotettiin 92,9 prosentilla (7,2 prosentin sopimustulli ja 85,7 prosentin polkumyyntitulli) ja verrattiin oikaistuihin yhteisön tuottajien hintoihin. Huomattakoon, että tuontitoimet koskivat väliaikaista maahantuontia ja niistä ei tämän vuoksi kanneta tullia, mutta todettujen vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevien tuontitoimien puuttuessa tämä oli paras käytettävissä oleva tieto. Alittavuusmarginaaliksi laskettiin 4,7 prosenttia yksinkertaisten päärmättyjen säkkien ja pussien osalta sekä 28,6 prosenttia vuorillisten päärmättyjen säkkien ja pussien osalta, ja keskiarvoksi tuli 15,3 prosenttia (prosenttiosuuksina oikaistuista yhteisön tuottajien hinnoista ilmaistuna).
5. Yhteisön tuotannonalaan liittyvät tekijät
(38) Seuraavissa kappaleissa, joissa tarkastellaan eräissä keskeisissä tekijöissä tapahtuneita muutoksia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välillä, tutkimusajanjakson lukemat on oikaistu siten, että ne ovat vertailukelpoisia kokonaista vuotta koskevien lukujen kanssa, koska tutkimusajanjakson pituus oli ainoastaan yhdeksän kuukautta.
Tuotanto
(39) Yhteisön tuotannonalan tuotanto laski 6 prosenttia eli 9 500 tonnista vuonna 1992 noin 8 900 tonniin (vertailukelpoiseksi muutettu luku) tutkimusajanjaksona.
Myynti ja markkinaosuudet
(40) Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät yhteisön markkinoilla laskivat 13 prosentilla noin 9 600 tonnista vuonna 1992 tutkimusajanjakson noin 8 400 tonniin (vertailukelpoiseksi muutettu luku). Tämä vastasi markkinaosuuden laskua 30,2 prosentista vuonna 1992 tutkimusajanjakson 19,1 prosenttiin.
Myynnin arvo
(41) Yhteisön tuotannonalan myynnin arvo yhteisön markkinoilla laski 9 prosentilla noin 23,7 miljoonasta ecusta vuonna 1992 tutkimusajanjakson noin 21,6 miljoonaan ecuun (vertailukelpoiseksi muutettu luku).
Kannattavuus
(42) Yhteisön tuotannonalan kannattavuus kyseisen tuotteen osalta laski, ja myyntitappiot kasvoivat 0,14 prosentista vuonna 1992 tutkimusajanjakson 1,80 prosenttiin.
Päätelmä
(43) Havainnot vahvistavat, että yhteisön tuotannonalan tilanne on heikentynyt. Se huonontuisi edelleen, jos hinnan alittavuutta esiintyisi siinä määrin kuin Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen saisi aikaan.
6. Hinnan alittavuus toimenpiteiden voimassaolon päättyessä
(44) Toinen hinnan alittavuutta koskeva laskelma tehtiin sen määrittämiseksi, mikä olisi uhkaava hinnan alittavuuden taso siinä tapauksessa, että toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Menetelmä oli sama kuin 34-37 kappaleessa kuvattu lukuun ottamatta sitä, että tuontihintoihin lisättiin ainoastaan 7,2 prosentin sopimustulli eikä nykyistä 85,7 prosentin polkumyyntitullia. Alittavuusmarginaaliksi laskettiin 47,0 prosenttia yksinkertaisten päärmättyjen säkkien ja pussien osalta sekä 60,2 prosenttia vuorillisten päärmättyjen säkkien ja pussien osalta, ja keskiarvoksi tuli 52,9 prosenttia (prosenttiosuuksina oikaistuista yhteisön tuottajien hinnoista ilmaistuna).
7. Päätelmä
(45) Vaikka Kiinasta peräisin oleva vapaaseen liikkeeseen luovutettava tuonti on vähentynyt, se on edelleen merkittävää verrattuna yhteisön tuotannonalan tuotantoon. Tällä talouden alalla voidaan olettaa, että kiinalaisilla viejillä ei olisi juurikaan vaikeuksia lisätä vientinsä määrä entisille tasoille, jos talouden tilanne olisi otollinen.
(46) Jopa nykyisten toimenpiteiden ollessa voimassa Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa pystytään alittamaan yhteisön tuottajien hinnat vapaaseen liikkeeseen luovutettujen säkkien ja pussien markkinoilla. Jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi, hinnan alittavuuden taso nousisi huomattavasti, mikä kannustaisi voimakkaasti kiinalaisia tuottajia lisäämään vientiään yhteisöön ja loisi lisää yhteisön tuottajien hintojen laskemiseen kohdistuvaa painetta.
(47) Kyseisiin säkkeihin ja pusseihin sovelletaan määrällistä rajoitusta (tekstiililuokka 33). Rajoitus ei kuitenkaan ole tällä hetkellä huomattava tuontia rajoittava tekijä (käyttöaste oli 30 prosenttia vuonna 1995) erityisesti koska edellytystä, että rajoitus koskisi myös yhteisön ulkopuolella uudelleen vietäviksi tarkoitettuja säkkejä ja pusseja, ei näytetä sovellettavan tiukasti.
(48) Tämän vuoksi päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti vahingon uudelleen alkamiseen.
(49) Tämän vuoksi toteutettiin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti uusi arvio sen määrittämiseksi, ovatko nykyiset toimenpiteet riittävät vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi. Tätä käsitellään 62-64 kappaleessa.
F. YHTEISÖN ETU
1. Johdanto
(50) Tarkastelun yhteydessä ei ilmoittautunut muita asianomaisia osapuolia kuin tuottajia ja tuojia (katso johdanto-osan 5 kappale). Huomattakoon erityisesti, että säkkien ja pussien käyttäjiä ei ilmoittautunut, mitä voidaan pitää osoituksena siitä, että toimenpiteiden vaikutukset niiden etuihin olivat rajalliset. Laajemmista asiaan liittyvistä yhteisön eduista toteutettiin kuitenkin jäljempänä esitetty arvio.
2. Toimenpiteiden vaikutukset hintoihin ja määriin
(51) Sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1990, Kiinasta peräisin olevien vapaaseen liikkeeseen luovutettavien säkkien ja pussien tuonti on vähentynyt. Tänä aikana todettavissa oleva yhteisön kulutus on lisääntynyt, joten voidaan olettaa, että ostajat ovat käyttäneet muita hankintalähteitä sen sijaan, että olisivat ostaneet vähemmän säkkejä ja pusseja. Kun ei toisin ole esitetty tai osoitettu, voidaan todeta, että toimenpiteet eivät ole johtaneet tarjonnan puutteeseen.
(52) Kiinasta peräisin olevan tuonnin tulliton hinta laski vuoteen 1994 asti, mutta alkoi nousta vuonna 1995. Eurostatin tilastojen perusteella tehty arvio viittaa siihen, että Kiinasta peräisin olevan vapaaseen liikkeeseen luovutettavan tuonnin hinnat olivat vuonna 1995 tullin jälkeen noin 70 prosenttia korkeammat kuin vuonna 1990 ennen toimenpiteiden käyttöönottoa.
(53) Myös ehdotetuilla uusilla tulleilla kiinalaisen tavaran hinnan alittavat yhteisön tuottajien hinnat, koska uusi tulli on alhaisempi kuin hinnan alittavuuden taso siinä tapauksessa, että toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Yhteisön kysyntä näyttää olevan lisääntymässä. Voidaan pitää epätodennäköisenä, että kiinalaiset viejät alentaisivat tullittomia hintojaan tai että niiden olisi vähennettävä myyntimääriään vapaaseen liikkeeseen luovutetun tavaran markkinoilla nykytilanteeseen verrattuna ehdotettujen uusien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeenkään. Voidaan kohtuudella olettaa, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat (tullin jälkeen) vapaaseen liikkeeseen luovutetun tavaran markkinoilla nousevat hieman (alle 10 prosenttia) ehdotettujen uusien toimenpiteiden seurauksena.
3. Yhteisön tuotannon etu
(54) Yhteistyössä toimineiden yhteisön yritysten nykyinen liikevaihto on tällä hetkellä noin 23 miljoonaa ecua ja ne työllistävät 650 ihmistä; tämän perusteella laskettuna voidaan kaikkien yhteisön tuottajien liikevaihdoksi arvioida 35 miljoonaa ecua ja työvoimaksi 1 200 henkeä.
(55) Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonala on pyrkinyt järkeistämään tuotantoaan ja siirtymään entistä erikoistuneempien säkkien ja pussien (esimerkiksi joustavat suurpakkaukset) tuotantoon, mikä osoittaa, että tuotannonala voi säilyä elinkelpoisena. Järkeistämistyössä toteutetut huomattavat investoinnit olisivat turhia, jos kyseistä tuotannonalaa ei suojattaisi vilpilliseltä ja vahingolliselta tuonnilta. Polkumyyntitoimenpiteiden jatkamisen ansiosta yhteisön tuotannonala voisi kilpailla tasapuolisin toimintaedellytyksin Kiinasta peräisin olevan tuonnin kanssa, kun hyvien kilpailukäytäntöjen vastaiset menettelytavat tehdään tehottomiksi.
4. Käyttäjien etu
(56) Kyseessä olevat säkit ja pussit ovat teollisuustuotteita, joita käytetään pääasiassa muun muassa maatalouden ja kemian alan tuotteiden pakkaamiseen.
(57) Määritelmän mukaisesti toimenpiteiden ei pitäisi vaikuttaa kyseisiä säkkejä ja pusseja yhteisössä käyttävien (esimerkiksi maataloustuotteiden viejien) kilpailukykyyn kolmansien maiden markkinoilla, koska täytön jälkeen uudelleen yhteisöstä vietäviksi tarkoitettuihin säkkeihin ja pusseihin ei sovelleta tullia. Toimenpiteet saattaisivat kuitenkin vaikuttaa tuotteita yhteisön markkinoilla käyttävien kilpailukykyyn kolmansien maiden kilpailijoiden suhteen. Jäljempänä esitetyistä syistä tätä vaikutusta pidetään kuitenkin erittäin vähäisenä.
(58) Käyttäjiin kohdistuvien todennäköisten vaikutusten arvioimiseksi (kun käyttäjät eivät tutkimuksen yhteydessä esittäneet näkökantoja tai valituksia) todennäköinen toimenpiteistä johtuva kustannusten lisääntyminen ilmaistiin suhteessa säkin tai pussin todennäköisen sisällön (maataloustuotteet ja niin edelleen) arvoon, jotta voitaisiin arvioida kustannusten lisääntyminen prosentteina. Erittelystä ilmeni, että kustannusten lisääntyminen suurimmalle osalle kiinalaisten säkkien käyttäjistä olisi noin 0,5 prosenttia tästä arvosta. Koska sisällön hinta muodostaa ainoastaan osan käyttäjien kokonaiskustannuksista, kustannusten lisääntyminen suhteessa kokonaiskustannuksiin olisi tätäkin vähäisempää.
5. Tuojien etu
(59) Ainoastaan kaksi niistä yli 40 tuojista, joihin komissio otti yhteyttä, toimi tutkimuksessa yhteistyössä, ja yksi tuojia edustava järjestö esitti näkökantansa.
(60) Huomattakoon, että ehdotettujen tarkistettujen toimenpiteiden ei odoteta vähentävän Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrää. Lisäksi tuojat voivat siirtyä käyttämään muita hankintalähteitä, ja niiden tuonti on joka tapauksessa suurelta osin väliaikaista maahantuontia, johon uudet toimenpiteet eivät vaikuta. Näin ollen odotetaan, ettei ehdotetun vähäisen tullin korotuksen vaikutus tuojiin ole merkittävä.
6. Päätelmä
(61) Arvioituaan kaikkia edellä kuvailtuja tekijöitä komissio katsoi, ettei ollut pakottavia syitä sille, että voimassa olevien ja tarkastelun tulosten perusteella muutettavien toimenpiteiden voimassaoloa jatkettaisi, jotta voitaisiin palauttaa oikeudenmukaisiin hinnoittelukäytäntöihin perustuva kilpailu sekä poistaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon uhka, joka syntyisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
G. POLKUMYYNTITOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(62) Vahinkoa koskevassa tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisöön tuotavien säkki- ja pussityyppien valikoima erosi yhteisön tuottajien tuottamasta valikoimasta. Kiinasta ei todettu tuotavan esimerkiksi laminoituja säkkejä ja pusseja, kun taas useimpien yhteisön tuottajien tuotannosta ne muodostavat huomattavan osan. Yksinkertaisten säkkien ja pussien, jollaisia yhteisöön tuodaan eniten, todettiin olevan yhteisön tuottajille huomattavasti vähemmän tuottoisia kuin muiden tyyppien.
(63) Tämän vuoksi tehtiin kunkin säkki- tai pussityypin tuotantokustannuksiin perustuva laskelma. Eräiden tuottajien osalta kustannukset oli muodostettava laskennallisesti joko siksi, että yrityksen standardikustannuslaskentaa kunkin tyypin osalta ei pidetty niiden todennettujen kokonaiskustannusten mukaisena tai siksi, ettei tällaista standardikustannuslaskentaa ollut.
(64) Näin laskettuihin kustannuksiin tehtiin oikaisu, jotta voitiin ottaa huomioon kaupan portaiden erot tuonnin ja yhteisön tuottajien myynnin välillä (katso johdanto-osan 35 kappale), sekä lisättiin voittomarginaali. Kunkin tyypin hintoja vertailtiin tarkastellun tuonnin cif-hintoihin, joita mukautettiin 7,2 prosentin sopimustullin huomioon ottamiseksi. Näin saatu painotettu keskimääräinen marginaali, joka ilmaistaan osuutena tuonnin cif-arvosta ja edustaa toimenpiteiden voimassaolon päättyessä hinnan alittavuuden uhkaa ja näin ollen vahingon korjaamisen edellyttävää tullin tasoa, oli 120,9 prosenttia.
Näin ollen määritettiin, etteivät tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet (85,7 prosentin tulli) olleet riittävät vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi.
2. Lopulliset tullit
(65) Koska vertailun tulokset osoittavat, että vahinkomarginaalit ovat korkeammat kuin määritetty polkumyyntimarginaali, ja koska uusi polkumyyntimarginaali on korkeampi kuin tarkastelun kohteena olevan tullin taso, tullin olisi perustuttava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti todettuun polkumyyntimarginaaliin. Edellä esitettyjen havaintojen perusteella polkumyyntitullin olisi oltava 102,4 prosenttia.
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa seuraaviin CN-koodeihin kuuluvia, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia kudottuja säkkejä ja pusseja, jollaisia käytetään tavaroiden pakkaamiseen, muuta kuin neulosta, valmistettu polyeteeni- tai polypropeenikaistaleesta tai sen kaltaisesta tuotteesta, kangasta, joka painaa enintään 120 g/m².
TAULUKON PAIKKA
2. Lopullinen sovellettava polkumyyntitulli vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnasta on 102,4 prosenttia.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Kumotaan asetus (ETY) N:o 3308/90.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Asetuksen voimassaolo päättyy viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta, jollei tällä asetuksella hyväksyttyjen toimenpiteiden uudelleentarkastelu ole tuolloin kesken, jolloin sen voimassaoloa jatketaan kyseisen uudelleentarkastelun päättämiseen saakka.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 13 päivänä lokakuuta 1997.