EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 818/95/EF af 14. marts 1995 om vedtagelse af tredje fase af »Ungdom for Europa«-programmet
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 126,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (3), i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B (4), og
ud fra følgende betragtninger:
Rådet vedtog den 16. juni 1988 afgørelse 88/348/EØF (5) om vedtagelse af handlingsprogrammet til fremme af ungdomsudvekslinger inden for Fællesskabet - »Ungdom for Europa«-programmet og den 29. juli 1991 afgørelse 91/395/EØF (6) om vedtagelse af »Ungdom for Europa«-programmet (anden fase); sidstnævnte afgørelse blev vedtaget for perioden 1. januar 1992 til 31. december 1994;
i Rådets afgørelse 87/569/EØF af 1. december 1987 om et handlingsprogram for erhvervsuddannelse af unge og forberedelse af unge til arbejds- og voksenlivet (7) (PETRA) er det fastsat, at udviklingen af unges kreativitet, virkelyst og foretagsomhed skal fremmes;
i Rådets afgørelse 89/489/EØF af 28. juli 1989 om fastlæggelse af et handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det Europæiske Fællesskab (LINGUA) (8) understreges det, at det ikke vil være muligt at nå alle mål i »Ungdom for Europa«-programmet uden iværksættelse af en række ledsageforanstaltninger, der skal være med til at fremme uddannelserne i fremmedsprog; i »LINGUA«-programmet er det desuden fastsat, at der kun skal ydes støtte til projekter, der gennemføres inden for rammerne af uddannelsesinstitutioner;
i en resolution vedtaget af Rådet og ministrene, forsamlet i Rådet, den 26. juni 1991 om prioriterede aktioner på ungdomsområdet (9) anføres endvidere ønsket om, at der på baggrund af de erfaringer, der gøres i forbindelse med »Ungdom for Europa«-programmet, sker en intensivering af samarbejdet om udveksling af og mobilitet blandt unge med EFTA-landene og landene i Central- og Østeuropa samt i forbindelse med Nord-Syd-dialogen;
Europa-Parlamentet har ved mange lejligheder aktivt støttet, at der på fællesskabsplan iværksættes aktioner og programmer på ungdomsområdet, blandt andet i sin betænkning af 24. maj 1991 om EF-politikkernes betydning for ungdommen;
i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 11. og 12. december 1992 i Edinburgh og den 20. og 21. juni 1993 i København understreges det henholdsvis, at der skal ydes støtte til aktiviteter, der har til formål at udvikle unges selvstændighed og kreativitet, og at der skal træffes præcise og effektive foranstaltninger til bekæmpelse af udstødelse og racisme, blandt andet gennem de unges uddannelse;
udveksling af unge er velegnet, når det drejer sig om at lære medlemsstaternes forskelligartede kulturer bedre at kende og at forstå dem, og medvirker til at styrke demokratiet, tolerancen og samhørigheden i Fællesskabet og solidariteten inden for dette; i den forbindelse kan unges deltagelse i forberedelse, iværksættelse og opfølgning af projekterne udnyttes til at styrke forbindelserne mellem unge i hele Fællesskabet og gøre dem til aktive borgere;
i den forbindelse er det vigtigt at tilskynde dårligt stillede unge til at deltage aktivt i disse aktiviteter ved at lette deres adgang hertil; det er nødvendigt at støtte disse aktioner til fordel for unge gennem aktioner, der er rettet mod ungdomsledere, og i den forbindelse kan etableringen af et EF-handlingsprogram, der er baseret på indhøstede erfaringer, styrke den europæiske dimension;
i sin meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 2. september 1992 om en handlingsplan for ungdomsoplysning understreger Kommissionen, hvilken betydning informeringen af unge på europæisk plan har for Fællesskabet;
det vil være hensigtsmæssigt at styrke forbindelsen mellem aktioner, der gennemføres inden for rammerne af dette program, og aktioner, der udvikles under socialpolitikken, som led i bekæmpelse af racisme og fremmedhad og i samarbejdet med tredjelande;
det er særlig vigtigt, at unge indvandrere får mulighed for at lære deres oprindelseslands kultur at kende, uden at dette dog må berøre integrationsprocessen;
Fællesskabets aktion udvikles som led i gennemførelsen af de mål, der er fastsat i traktatens artikel 126, og som vedrører unge, det vil sige tilskyndelse til udveksling af unge og ungdomsledere og fremme af samarbejdet med tredjelande;
det er nødvendigt, at gennemførelsen af dette program baseres på lokale organer, der er udpeget af medlemsstaterne, og på et tæt samarbejde med de nationale myndigheder, der er ansvarlige for ungdomsspørgsmål, for at sikre, at Fællesskabets aktion støtter og supplerer nationale aktiviteter under fortsat overholdelse af subsidiaritetsprincippet, således som dette er formuleret i traktatens artikel 3 B;
»Ungdom for Europa«-programmet bør åbnes for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med vilkårene for deltagelse i EF-programmer i tillægsprotokollerne til de associeringsaftaler, der skal indgås med disse lande; programmet bør åbnes for deltagelse af Cypern og Malta på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for EFTA-landene, efter procedurer, der skal aftales med disse lande;
i denne afgørelse fastlægges der en finansieringsramme, som for budgetmyndigheden udgør det primære referencegrundlag i forbindelse med den årlige budgetbehandling, jf. den fælles erklæring af 6. marts 1995;
den 20. december 1994 blev der mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen indgået en »modus vivendi-aftale« om gennemførelsesforanstaltninger for retsakter vedtaget i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B.
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Etablering af tredje fase af »Ungdom for Europa«-programmet
1. Ved denne afgørelse etableres Fællesskabets handlingsprogram, »Ungdom for Europa« (tredje fase), i det følgende benævnt »programmet«, som det fremtræder i bilaget; programmet drejer sig om samarbejdspolitikken på ungdomsområdet, herunder ungdomsudvekslinger inden for Fællesskabet og med tredjelande.
Programmet vedtages for perioden 1. januar 1995 til 31. december 1999.
2. Denne afgørelse danner rammen om følgende retningslinjer, som medlemsstaterne ved de foranstaltninger, de træffer til fordel for unge med udgangspunkt i de særlige socialpædagogiske krav, der gør sig gældende inden for ungdomsområdet, helt eller delvis skal tilstræbe at følge:
- sætte unge i stand til at gøre sig bevidste om demokratiets betydning for samfundets indretning og tilskynde dem til således at tage aktivt del i dets institutioner
- fremme unges selvstændighed, kreativitet og foretagsomhed i fællesskabssammenhæng, navnlig inden for samfundsmæssige, kulturelle og miljømæssige områder
- gøre det muligt for unge at udtrykke deres synspunkter vedrørende samfundets indretning og tilskynde de forskellige berørte offentlige myndigheder til at tage hensyn til disse synspunkter
- gøre unge bevidste om, at det er vigtigt at sikre ligestilling mellem mænd og kvinder og opfordre kvinder til at leve et aktivt liv inden for alle samfundsområder
- øge bevidstheden om farerne ved udstødelse, herunder racisme og fremmedhad, ved hjælp af socialpædagogiske foranstaltninger, der iværksættes for og af unge
- tilskynde unge til at informere sig om og gøre sig værdien af kulturel forskelligartethed klar og anerkende denne
- hjælpe de unge til at opfatte Den Europæiske Union som en integrerende del af deres historiske, samfundsmæssige, kulturelle og politiske miljø
- tilskynde unge til at tage aktivt del i samfundslivet, bl. a. gennem foreninger og organisationer, der ikke arbejder med gevinst for øje.
3. Programmet omfatter ikke projekter, der gennemføres inden for rammerne af de formelle uddannelsesstrukturer.
Artikel 2
Finansielle bestemmelser
Programmet løber i fem år. Det træder i kraft den 1. januar 1995.
Finansieringsrammen til gennemførelsen af programmet som helhed andrager 126 mio. ECU for perioden 1995 1999.
Budgetmyndigheden fastlægger de disponible bevillinger for hvert regnskabsår under hensyn til principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning som omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.
Artikel 3
Programmets mål
1. Programmets vigtigste mål er, navnlig gennem et intensiveret samarbejde mellem medlemsstaterne, at bidrage til unges uddannelsesproces gennem fremme af udvekslinger inden for Fællesskabet, andre supplerende ungdomspolitiske aktiviteter i tilknytning til målene med disse udvekslinger samt udvekslinger med tredjelande, som Fællesskabet især har indgået samarbejdsaftaler med.
2. I den forbindelse har programmet følgende specifikke mål:
a) at øge udvekslingen af unge mellem 15 og 25 år fra en eller flere medlemsstater
b) at støtte initiativer og nyskabende projekter, der er af interesse for Fællesskabet, eller som er tværnationale, og som igangsættes af unge for unge og giver dem mulighed for at spille en aktiv og anerkendt rolle i samfundet og udvikle deres personlige evner, kreativitet, solidaritetsfølelse og selvstændighed
c) at skabe gunstige betingelser for, at disse møder bliver af høj kvalitet, og sikre kvaliteten af alle aktioner, der iværksættes i henhold til programmet
d) at støtte uddannelsen af ungdomsledere for at gøre det muligt for de unge at drage nytte af fælles, kvalitetsprægede aktioner i tilknytning til de overordnede mål for programmet
e) at intensivere samarbejdet mellem medlemsstaterne og mellem disse og Kommissionen gennem udveksling af erfaringer og gennem fælles initiativer på fællesskabsplan for derved at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre kvaliteten af tilbud og foranstaltninger til fordel for unge og herunder specielt etablere aktiviteter, der skal informere de unge om programmets målsætninger
f) at fremme udvekslingen med unge fra de tredjelande, som Fællesskabet især har indgået samarbejdsaftaler med.
Artikel 4
Positiv indsats til gavn for dårligt stillede unge
1. Der skal lægges særlig vægt på at give dårligt stillede unge adgang til aktiviteterne under programmet samt at forbedre kvaliteten af de projekter, der tager sigte på denne målgruppe.
I denne afgørelse forstås ved udtrykket »dårligt stillede unge« de unge, der af kulturelle, sociale, økonomiske, fysiske, mentale eller geografiske årsager har vanskeligst ved at deltage i de handlingsprogrammer, der findes på fællesskabsplan og på nationalt, regionalt og lokalt plan.
2. Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at mindst en tredjedel af de beløb, der afsættes til aktion A som beskrevet i bilaget, anvendes til gavn for dårligt stillede unge, samt at der ligeledes gøres en indsats i denne henseende i forbindelse med aktion B, C, D og E som beskrevet i bilaget.
Artikel 5
Samarbejde med medlemsstaterne
1. Kommissionen og medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at bevare og udvikle de organer, der etableres på nationalt plan med henblik på at nå målene for programmet og sikre evaluering og overvågning af de deri fastlagte aktioner samt overholdelse af procedurerne for samråd og udvælgelse.
2. Kommissionen støtter ligeledes en samarbejdspolitik på ungdomsområdet med det sigte at udvikle aktiviteter for unge i regioner, hvor der normalt kun er få muligheder.
3. Hver medlemsstat bestræber sig så vidt muligt på at indføre de foranstaltninger, der er nødvendige for, at unge, som deltager i udvekslinger eller tværnationale aktiviteter under programmet, ikke mister deres rettigheder, navnlig med hensyn til social beskyttelse.
Artikel 6
Udvalget
1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med denne afgørelse.
2. Under udøvelsen af sit hverv bistås Kommissionen af et udvalg, der består af to repræsentanter for hver medlemsstat, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Udvalgets medlemmer kan lade sig bistå af eksperter eller konsulenter.
3. Udvalget kan behandle alle spørgsmål i forbindelse med programmets gennemførelse. Kommissionen kan høre udvalget om de overordnede retningslinjer og ethvert andet spørgsmål, som ikke er nævnt i stk. 5.
4. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning.
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen.
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.
5. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget
- den årlige arbejdsplan for aktion A.II, B.II, C, D og E
- en oversigt over den generelle ligevægt mellem alle aktionerne
- en vejledende fordeling af midlerne mellem medlemsstaterne
- de nærmere bestemmelser vedrørende overvågningen og evalueringen af programmet.
6. Udvalget afgiver en udtalelse om udkastet til de i stk. 5 nævnte foranstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, underrettes Rådet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger.
Kommissionen kan i så fald udsætte gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i højst to måneder.
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i ovenstående afsnit.
Artikel 7
Iværksættelse
1. Kommissionen sørger for programmets iværksættelse.
2. Afgørelser vedrørende den generelle ligevægt mellem de medlemsstater, der deltager i programmet, og de forskellige aktionstyper vedtages efter proceduren i artikel 6.
3. Kommissionen gennemfører alle de foranstaltninger, som er nødvendige for at sikre gennemskuelighed i alle faser af programmets iværksættelse under samtidig hensyntagen til ønsket om og nødvendigheden af at sørge for en stadig større decentralisering af programmets forvaltning, samtidig med at koordineringen styrkes på EF-plan.
4. Programmet er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med vilkårene for deltagelse i EF-programmer i tillægsprotokollerne til de associeringsaftaler, der skal indgås med disse lande; programmet er åbent for deltagelse af Cypern og Malta på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for EFTA-landene, efter procedurer, der skal aftales med disse lande.
5. Projekter og andre aktiviteter, som ikke er decentraliserede, forelægges Kommissionen sammen med den pågældende medlemsstats udtalelse.
Artikel 8
Forbindelse med andre fællesskabsaktioner og samarbejde med de relevante internationale organisationer
Kommissionen og medlemsstaterne drager omsorg for, at programmet er foreneligt med og supplerer medlemsstaternes og Fællesskabets øvrige aktiviteter vedrørende unge.
Kommissionen og medlemsstaterne begunstiger et samarbejde om dette program, hvorved der skabes komplementaritet med arbejdet i de relevante internationale organisationer, især Europarådet.
Artikel 9
Overvågning og evaluering
Så snart denne afgørelse er iværksat, træffer Kommissionen de nødvendige foranstaltninger til overvågning og løbende evaluering af programmet under hensyn til de i artikel 3, stk. 1, omhandlede overordnede mål, til de specifikke mål, der er fastsat i bilaget, til bestemmelserne i artikel 4 samt til eventuelle anvisninger fra det ved artikel 6 nedsatte udvalg.
Kommissionen forelægger i løbet af programmets tredje år Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport, der dækker de første to år af programmet, og som skal danne grundlag for en eventuel omlægning og tilpasning af retningslinjerne i dette.
Artikel 10
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Udfærdiget i Strasbourg, den 14. marts 1995.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS, N:o 818/95/EY,
tehty 14 päivänä maaliskuuta 1995,
»Nuorten Eurooppa» -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),
noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (4),
sekä katsovat, että
neuvosto on tehnyt 16 päivänä kesäkuuta 1988 päätöksen 88/348/ETY nuorisovaihtoa yhteisössä edistävän »Nuorten Eurooppa» -toimintaohjelman hyväksymisestä (5) ja 29 päivänä heinäkuuta 1991 päätöksen 91/395/ETY »Nuorten Eurooppa» -ohjelman (toinen vaihe) hyväksymisestä (6); viimeksi mainittu on voimassa 1 päivästä tammikuuta 1992 alkaen 31 päivään joulukuuta 1994,
nuorten ammatillisen koulutuksen ja aikuisuuteen ja työelämään valmistamisen toimintaohjelmasta (Petra) 1 päivänä joulukuuta 1987 tehdyssä neuvoston päätöksessä 87/569/ETY (7) määrätään nuorten luovuuden kehittämisen, aloitteiden tekemisen ja yrittäjähengen kannustamisesta,
Euroopan yhteisön vieraiden kielten taidon edistämistä koskevan toimintaohjelman (Lingua) käynnistämisestä 28 päivänä heinäkuuta 1989 tehdyssä neuvoston päätöksessä 89/489/ETY (8) korostetaan erityisesti, että »Nuorten Eurooppa» -ohjelma ei voi täysin saavuttaa tavoitteitaan ilman vieraiden kielten opettamisen edistämiseen tarkoitettuja liitännäistoimenpiteitä; lisäksi Lingua-ohjelmassa määrätään ainoastaan koulutuslaitoksissa järjestettävien hankkeiden tuesta,
nuorisoa koskevista ensisijaisista toimista (9) 26 päivänä kesäkuuta 1991 neuvostossa kokoontuneiden neuvoston ja ministereiden päätöslauselmassa vahvistetaan uudelleen halukkuus tehostaa »Nuorten Eurooppa» -ohjelmasta saadun kokemuksen perusteella yhteistyötä nuorisovaihdon ja nuorten liikkuvuuden alalla EFTA-maiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden välillä sekä pohjoinen-eteläsuuntaisen vuoropuhelun puitteissa,
Euroopan parlamentti on useaan otteeseen tukenut aktiivisesti yhteisön tasolla toteutettujen nuorisoa koskevien ohjelmien ja toimien kehittämistä, erityisesti 24 päivänä toukokuuta 1991 annetussa kertomuksessaan yhteisön politiikasta ja sen vaikutuksista nuoriin,
Edinburgissa 11 ja 12 päivänä joulukuuta 1992 ja Kööpenhaminassa 20 ja 21 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostetaan, että toimia, jotka on tarkoitettu nuorten omatoimisuuden ja luovuuden kehittämiseen, olisi jatkettava ja että olisi toteutettava nopeita ja tehokkaita toimenpiteitä syrjäytymisen ja rotuvihan ilmiöiden torjumiseksi, erityisesti kouluttamalla nuoria,
nuorisovaihto on soveltuva keino yhteisön muodostavien jäsenvaltioiden kulttuurien monimuotoisuuden parempaan tuntemiseen ja ymmärtämiseen, ja tällä tavoin se voimistaa yhteisön kansanvaltaa, erilaisuuden sietokykyä ja yhteenkuuluvuutta yhteisvastuun näkökulmasta; tässä mielessä nuorten osallistumista hankkeiden valmisteluun, toteuttamiseen ja seurantaan voidaan hyödyntää yhteisön nuorten välisten suhteiden ja heidän aktiivisen kansalaisuutensa voimistamiseksi,
tätä varten olisi edistettävä vähempiosaisten nuorten aktiivista osallistumista kyseisiin toimiin helpottamalla heidän mukaanpääsyään niihin; olisi tarpeen tukea näitä nuorille tarkoitettuja toimia sellaisilla toimilla, jotka keskittyvät sosiopedagogisten ohjaajien työhön; tällaisen yhteisön toimintaohjelman käyttöönotto lisää tähän mennessä saadun kokemuksen perusteella sen eurooppalaista arvoa,
komission 2 päivänä syyskuuta 1992 Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassa tiedonannossa nuorisotiedottamista koskevasta toimintasuunnitelmasta vahvistetaan se, että nuorisotiedottaminen Euroopan tasolla on tärkeää yhteisölle,
olisi tarpeen tehostaa nykyisen ohjelman ja sosiaalipolitiikassa kehitettyjen ohjelmien välisiä yhteyksiä, rotu- ja muukalaisvihan torjuntaa ja yhteistyötä kolmansien maiden kanssa,
on erityisen tärkeää tehdä siirtolaisnuorille mahdolliseksi perehtyä alkuperäiseen kulttuuriinsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhdentymisen tavoitetta,
yhteisön toimintaa kehitetään perustamissopimuksen 126 artiklassa vahvistettujen nuoria koskevien tavoitteiden mukaisesti, toisin sanoen edistetään nuorisovaihtoa ja sosiopedagogisten ohjaajien vaihtoa sekä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa,
on tarpeen, että tämän ohjelman täytäntöönpanossa tukeudutaan jäsenvaltioiden läheisessä yhteistyössä nuorisosta vastuussa olevien kansallisten viranomaisten kanssa suunnittelemiin hajautettuihin rakenteisiin sen varmistamiseksi, että yhteisön toiminta tukee ja täydentää kansallisia toimia ja pitää edelleen arvossa toissijaisuusperiaatetta, sellaisena kuin se on määritelty perustamissopimuksen 3 b artiklassa,
»Nuorten Eurooppa» -ohjelman olisi oltava avoinna Keski- ja Itä-Euroopan assosioitujen maiden (KIE-maat) osallistumiselle niiden edellytysten mukaisesti, jotka on mainittu yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien näiden maiden kanssa tehtävien assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa; tämän ohjelman olisi oltava avoinna Kyproksen ja Maltan osallistumiselle lisämäärärahojen perusteella samojen sääntöjen mukaisesti, joita sovelletaan EFTA-maihin, kyseisten maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti,
tällä päätöksellä luodaan 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetussa yhteisessä julistuksessa tarkoitetut rahoituspuitteet, jotka muodostavat budjettivallan käyttäjälle ensisijaisen ohjeen vuosittaisen budjettimenettelyn yhteydessä, ja
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen sopimus yhteistoimintatavasta EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti annettavien säädösten säätämismenettelyn osalta on tehty 20 päivänä joulukuuta 1994,
OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
1 artikla
»Nuorten Eurooppa» -ohjelman vahvistaminen (kolmas vaihe)
1. Tällä päätöksellä vahvistetaan liitteessä esitetty »Nuorten Eurooppa» -yhteisön toimintaohjelma (kolmas vaihe), jäljempänä `ohjelma`, joka koskee nuoriin liittyvää yhteistyöpolitiikkaa, mukaan lukien nuorisovaihto yhteisössä ja kolmansien maiden kanssa.
Ohjelma on voimassa 1 päivästä tammikuuta 1995 alkaen 31 päivään joulukuuta 1999.
2. Tämä päätös koskee nuorten hyväksi tarkoitettuja jäsenvaltioiden toimenpiteitä erityisesti nuorisoa koskevalla sosiopedagogisella alalla, joilla on tarkoitus osittain tai kokonaan toteuttaa jotakin seuraavista:
- sen mahdollistaminen, että nuoret tiedostavat kansanvallan merkityksen yhteiskuntajärjestelmässä, ja heidän kannustamisensa sen vuoksi osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntansa toimielinten toimintaan,
- nuorten itsenäisyyden ja luovuuden sekä heidän yritteliäisyytensä kannustaminen yhteisössä, erityisesti sosiaalisella tasolla, kansalaistoiminnan ja kulttuurin tasolla sekä ympäristöä koskevissa kysymyksissä,
- mahdollisuuksien luominen nuorille mielipiteen ilmaisemiseen yhteiskuntajärjestelmästä ja nuorten huomioon ottamisen edistäminen asianomaisissa eri viranomaisissa,
- nuorten saaminen tietoisiksi siitä, että on varmistettava tasapuoliset mahdollisuudet miehille ja naisille ja kannustettava naisia aktiiviseen elämään kaikilla yhteiskunnan alueilla,
- syrjäytymiseen, mukaan lukien rotu- ja muukalaisviha, liittyvien vaarojen huomioon ottamisen edistäminen nuorille suunnattujen ja heidän toteuttamiensa sosiopedagogisten toimenpiteiden avulla,
- nuorten kannustaminen ottamaan selvää ja ottamaan huomioon kulttuurien välinen monimuotoisuus ja tunnustamaan se,
- sen mahdollistaminen, että nuoret pitävät Euroopan unionin käsitettä olennaisena osana historiallista, sosiaalista, kulttuurista ja poliittista ympäristöään,
- nuorten kannustaminen osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntaan, erityisesti yleishyödyllisten järjestöjen ja toimielinten kautta.
3. Ohjelma ei kata hankkeita, jotka toteutetaan osana virallisia opetusjärjestelmiä ja ammatillista koulutusta.
2 artikla
Taloudelliset määräykset
Ohjelma kestää viisi vuotta. Se tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.
Koko ohjelman täytäntöönpanoa koskevat rahoituspuitteet vahvistetaan 126 miljoonaksi ecuksi ajalle 1995-1999.
Budjettivallan käyttäjä määrittää kullekin varainhoitovuodelle käytettävissä olevat määrärahat ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet.
3 artikla
Ohjelman tavoitteet
1. Ohjelman päätavoitteena on erityisesti jäsenvaltioiden välisen tehostetun yhteistyön avulla myötävaikuttaa nuorten koulutusprosessiin kehittämällä vaihtotoimintaa yhteisössä vaihdon tavoitteisiin liittyvien nuoria koskevien muiden lisätoimien avulla sekä niiden kolmansien maiden kanssa tapahtuvan vaihdon avulla, joiden kanssa yhteisö on tehnyt erityisesti yhteistyösopimuksia.
2. Tässä yhteydessä ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:
a) tehostaa sellaisten 15-25-vuotiaiden nuorten vaihtoa, jotka asuvat yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa,
b) tukea sellaisia nuorison käynnistämiä nuorille suunnattuja uusia yhteisön intressissä olevia tai kansalliset rajat ylittäviä aloitteita ja hankkeita, jotka antavat nuorille mahdollisuuden esittää aktiivista ja tunnustettua osaa yhteiskunnassa ja kehittää heidän henkilökohtaisia taipumuksiaan, luovuuttaan, yhteisvastuun tunnettaan ja itsenäisyyttään,
c) luoda suotuisat olosuhteet korkealaatuisille kokouksille; varmistaa kaikkien ohjelmassa toteutettujen toimintamuotojen laatu,
d) tukea nuoriso-ohjaajien kouluttamista, jotta nuoret voivat hyötyä yhteisistä laadukkaista toimintamuodoista, jotka liittyvät ohjelman yleistavoitteisiin,
e) tehostaa jäsenvaltioiden välistä sekä jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä vaihtamalla kokemuksia sekä yhteisön tason yhteisten aloitteiden avulla ja tukea jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä parantaa nuoria koskevien palvelujen ja toimenpiteiden laatua, erityisesti kehittämällä toimia, joiden tarkoituksena on antaa nuorille tietoa ohjelman tavoitteista,
f) edistää nuorisovaihtoa niiden kolmansien maiden nuorten kanssa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksia.
4 artikla
Vähempiosaisia nuoria koskeva edistävä toiminta
1. Erityistä huomiota kiinnitetään vähempiosaisten nuorten pääsyyn ohjelman toimiin ja tälle kohderyhmälle tarkoitettujen hankkeiden laadun parantamiseen.
Tässä päätöksessä »vähempiosaisilla nuorilla» tarkoitetaan nuoria, joilla on eniten vaikeuksia osallistua olemassa oleviin toimintaohjelmiin niin yhteisön kuin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla kulttuuristen, sosiaalisten, taloudellisten, henkisten tai maantieteellisten seikkojen vuoksi.
2. Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat, että vähintään yksi kolmasosa liitteessä määritellylle toimintamuodolle A myönnetyistä määrärahoista käytetään vähempiosaisten nuorten hyväksi ja että vastaavaan pyritään myös liitteessä määriteltyjen toimintamuotojen B, C, D ja E osalta.
5 artikla
Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa
1. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi, kansallisen tason rakenteiden ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi, ohjelmassa määrättyjen toimien arvioinnin ja seurannan varmistamiseksi sekä yhteistoiminta- ja valintamekanismien soveltamiseksi.
2. Komissio tukee myös nuorisoa koskevaa yhteistyöpolitiikkaa, jonka tavoitteena on toiminnan kehittäminen nuorille alueilla, joilla tavallisesti on vähän mahdollisuuksia.
3. Kukin jäsenvaltio pyrkii siinä määrin kuin mahdollista toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, jotta nuoret, jotka osallistuvat ohjelman mukaiseen vaihtoon tai kansalliset rajat ylittäviin toimiin, eivät menetä oikeuksiaan, erityisesti sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksiaan.
6 artikla
Komitea
1. Komissio panee ohjelman täytäntöön tämän päätöksen mukaisesti.
2. Tässä tehtävässä komissiota avustaa komitea, joka muodostuu kahdesta kunkin jäsenvaltion edustajasta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komitean jäsenillä voi olla avustajinaan asiantuntijoita tai neuvonantajia.
3. Komitea voi käsitellä kaikkia ohjelman täytäntöönpanoa koskevia kysymyksiä. Komissio voi kuulla komiteaa yleisistä suuntaviivoista ja kaikista muista kuin 5 kohdassa tarkoitetuista kysymyksistä.
4. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.
Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.
5. Komission edustaja antaa komitealle:
- vuosittaisen työsuunnitelman toimintamuodoille A.II, B.II, C, D ja E,
- tiedon kaikkien toimintamuotojen välisestä yleisestä tasapainosta,
- jäsenvaltiokohtaisen varojen erittelyn,
- ohjelman valvontaa ja arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
6. Komitea antaa lausuntonsa 5 kohdassa tarkoitetusta toimenpiteitä koskevasta ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
Komissio antaa toimenpiteet, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle.
Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella kuukaudella.
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa.
7 artikla
Täytäntöönpano
1. Komissio huolehtii ohjelman täytäntöönpanosta.
2. Ohjelmaan ja eri toimintamuotoihin osallistuvien jäsenvaltioiden välistä yleistä tasapainoa koskevat päätökset tehdään 6 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.
3. Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet avoimuuden takaamiseksi ohjelman kaikissa täytäntöönpanovaiheissa ja ottaa samalla huomioon pyrkimyksen ja tarpeen varmistaa ohjelman hallinnon kasvava hajauttaminen varmistamalla tehostetun yhteensovittamisen yhteisön tasolla.
4. Ohjelma on avoinna assosioitujen Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) osallistumiselle näiden maiden kanssa tehtävien yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa mainittujen edellytysten mukaisesti. Ohjelma on avoinna Kyproksen ja Maltan osallistumiselle lisämäärärahojen perusteella samojen sääntöjen mukaisesti, joita sovelletaan EFTA-maihin, näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti.
5. Hankkeet ja muut hajautetut toimet esitetään komissiolle asianomaisen jäsenvaltion lausunnon kanssa.
8 artikla
Yhteydet muihin yhteisön toimintamuotoihin ja yhteistyö toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa
Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että ohjelma sopii yhteen jäsenvaltioiden ja yhteisön nuoria koskevien muiden toimintamuotojen kanssa ja että se täydentää niitä.
Ne suosivat sellaista tähän ohjelmaan liittyvää yhteistyötä, joka mahdollistaa toimintamuotojen täydentämisen toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa.
9 artikla
Seuranta ja arviointi
Komissio toteuttaa heti tämän päätöksen täytäntöönpanosta alkaen tarvittavat toimenpiteet ohjelman jatkuvan seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi ottaen huomioon 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yleistavoitteen, liitteessä määritellyt erityistavoitteet ja 4 artiklan määräykset sekä 6 artiklalla perustetun komitean mahdollisesti antamat tiedot.
Ohjelman kolmantena vuotena komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, joka koskee täytäntöönpanon kahta ensimmäistä vuotta ja joka on avuksi ohjelman suuntaviivojen mahdollisessa uudelleenmäärittelyssä ja mukauttamisessa.
10 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tehty Strasbourgissa 14 päivänä maaliskuuta 1995.