KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 856/2005
af 6. juni 2005
om ændring af forordning (EF) nr. 466/2001 for så vidt angår fusariumtoksiner
(EØS-relevant tekst)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (1), særlig artikel 2, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 (2) fastsættes der grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer.
(2)
Nogle medlemsstater har vedtaget eller planlægger at vedtage grænseværdier for fusariumtoksiner, som for eksempel deoxynivalenol (DON), zearalenon (ZEA) og fumonisiner i visse fødevarer. På baggrund af de eksisterende forskelle i de tilladte værdier medlemsstaterne imellem og de konkurrenceforvridninger, som kan blive resultatet deraf, må der træffes EF-foranstaltninger til at sikre markedets enhed, samtidig med at proportionalitetsprincippet respekteres.
(3)
En række fusariumsvampe, som er almindelige jordsvampe, producerer en række forskellige mykotoksiner af klassen trichothecener, som for eksempel deoxynivalenol (DON), nivalenol (NIV), T-2-toksin og HT-2-toksin samt nogle andre toksiner (zearalenon og fumonisiner). Fusariumsvampe er almindeligt forekommende på korn i de tempererede områder i Amerika, Europa og Asien. Flere af de toksinproducerende fusariumsvampe kan i varierende omfang producere to eller flere af disse toksiner.
(4)
Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler (SCF) har i en række udtalelser evalueret følgende fusariumtoksiner: deoxynivalenol (DON) i december 1999, zearalenon i juni 2000, fumonisiner i oktober 2000, ajourført i april 2003, nivalenol i oktober 2000 og T-2-toksin og HT-2-toksin i maj 2001 og en gruppeevaluering af trichothecener i februar 2002.
(5)
SCF vurderede, at der ikke foreligger data til støtte for fastsættelse af en samlet tolerabel daglig indtagelse (TDI) for de evaluerede trichothecener, og fastsatte
-
en TDI på 1 μg/kg kropsvægt for deoxynivalenol (DON)
-
en foreløbig TDI (t-TDI) på 0,7 μg/kg kropsvægt for nivalenol
-
en kombineret foreløbig TDI på 0,06 μg/kg kropsvægt for T-2-toksin og HT-2-toksin.
For de øvrige fusariumtoksiner fastsatte SCF
-
en foreløbig TDI (t-TDI) på 0,2 μg/kg kropsvægt for zearalenon
-
en TDI på 2 μg/kg kropsvægt for det samlede indhold af fumonisin B1, B2 og B3, alene eller kombineret.
(6)
Inden for rammerne af Rådets direktiv 93/5/EØF af 25. februar 1993 om bistand til Kommissionen og samarbejde fra medlemsstaternes side ved den videnskabelige gennemgang af spørgsmål vedrørende levnedsmidler (3) udførte og afsluttede man i september 2003 en SCOOP-opgave (videnskabeligt samarbejde) (nr. 3.2.10) om indsamling af data om forekomsten af fusariumtoksiner i fødevarer og vurdering af Fællesskabets befolknings indtagelse af disse toksiner via kosten (4).
Resultaterne af denne opgave viste, at fusariummykotoksiner er vidt udbredt i fødekæden i Fællesskabet. De vigtigste kilder til indtagelse af fusariumtoksiner via kosten er kornprodukter, især hvede og majs. Mens indtagelsen af fusariumtoksiner via kosten for hele befolkningen og voksne ofte er mindre end TDI for det respektive toksin, er den for risikogrupper som spædbørn og småbørn næsten lige så stor som eller i nogle tilfælde større end TDI.
(7)
Navnlig er børns og unges indtagelse af deoxynivalenol via kosten tæt på TDI. For T-2-toksin og HT-2-toksin overstiger den skønnede indtagelse via kosten i de fleste tilfælde t-TDI. Det skal dog bemærkes, at de fleste data om forekomst af T-2-toksin og HT-2-toksin er indsamlet ved hjælp af analysemetoder med en høj påvisningsgrænse, og i betragtning af at antallet af prøver over påvisningsgrænsen var under 20 %, havde de anvendte analysemetoders påvisningsgrænse stor indflydelse på den skønnede indtagelse via kosten. Indtagelsen af nivalenol lå i alle tilfælde langt under t-TDI. I det omfang der foreligger sådanne oplysninger, er indtagelsen via kosten af de øvrige trichothecener, der blev vurderet i ovennævnte SCOOP-opgave, såsom 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol, fusarenon-X, T2-triol, diacetoxyscirpenol, neosolaniol, monoacetoxyscirpenol og verrucol, lav.
(8)
Den gennemsnitlige daglige indtagelse af zearalenon er betragteligt lavere end TDI, men man bør være opmærksom på befolkningsgrupper, der ikke er identificeret i opgaven, og som kan have et regelmæssigt højt forbrug af produkter med høj forekomst af zearalenonforurening, og på fødevarer, der har børn som målgrupper, idet børns kost ikke er ret alsidig.
(9)
Den skønnede indtagelse af fumonisiner via kosten ligger for de fleste befolkningsgruppers vedkommende langt under TDI. Indtagelsen af fumonisiner via kosten øges væsentligt, hvis man kun tager forbrugere i betragtning. Ikke desto mindre ligger den også for denne forbrugergruppe under TDI. Resultaterne af overvågningen af høsten 2003 viser dog, at majs og majsprodukter kan være meget stærkt forurenet med fumonisiner. Der bør træffes foranstaltninger for at undgå, at sådanne majs og majsprodukter med et uacceptabelt højt forureningsniveau indgår i fødekæden.
(10)
Fusariumarter inficerer kornet inden høsten. For så vidt angår infektion med fusarium og dannelse af mykotoksin har man kortlagt flere risikofaktorer. Klimaforhold under væksten, navnlig under blomstringen, har stor indflydelse på mykotoksinindholdet. God landbrugspraksis, hvor risikofaktorerne reduceres til et minimum, kan i et vist omfang forhindre forureningen med fusariumsvampe.
(11)
Af hensyn til beskyttelse af folkesundheden er det vigtigt, at grænseværdierne fastsættes for uforarbejdet korn for at undgå, at stærkt forurenet korn indgår i fødekæden, og for at tilskynde til og sikre, at man træffer alle nødvendige foranstaltninger i dyrknings-, høst- og opbevaringsleddet i produktionskæden (ved at anvende god landbrugs-, høst- og opbevaringspraksis). Grænseværdien for uforarbejdet korn bør anvendes på korn, der er markedsført med henblik på en første forarbejdning, da man på dette stadium ved, hvad kornet skal anvendes til (fødevarer, foder eller industrielt). Rensnings-, sorterings- og tørringsprocedurer betragtes ikke som første forarbejdningsled, for så vidt der ikke sker en fysisk påvirkning af selve kernen, mens afskalning skal betragtes som en første forarbejdning.
(12)
Grænseværdierne fastsættes til et niveau, der tager hensyn til det nuværende eksponeringsniveau for mennesker i relation til den tolerable indtagelse af det pågældende toksin, og som med rimelighed kan opnås gennem god praksis i alle led i produktionen og distributionen. En sådan fremgangsmåde sikrer, at fødevarevirksomhedslederne træffer alle tænkelige foranstaltninger for at forhindre/reducere forureningen mest muligt med henblik på beskyttelse af folkesundheden.
(13)
For så vidt angår majs kendes endnu ikke nøjagtigt alle de faktorer, der indgår i dannelsen af fusariumtoksiner, herunder zeralenon og fumonisin B1 og B2. Derfor får fødevarevirksomhedslederne i kornkæden en frist, der giver dem mulighed for at undersøge kilderne til dannelse af disse mykotoksiner og fastsætte de forvaltningsforanstaltninger, der skal træffes for at forhindre deres forekomst mest muligt. Det foreslås, at grænseværdierne, som er baseret på de tilgængelige data om forekomst, skal gælde fra den 2007, hvis der ikke inden dette tidspunkt fastsættes særlige grænseværdier, der er baseret på nye oplysninger om forekomst og dannelse.
(14)
Ved hjælp af rensning og bearbejdning kan indholdet af fusariumtoksiner i uforarbejdet korn i varierende omfang reduceres i de forarbejdede kornprodukter. Fordi reduktionen varierer, er det hensigtsmæssigt at fastsætte en grænseværdi for kornprodukter til den endelige forbruger for at beskytte forbrugeren og nødvendigt at indføre en lovgivning, der kan håndhæves. Ved fastsættelsen af grænseværdier for kornprodukter til den endelige forbruger bør der anvendes en pragmatisk fremgangsmåde. Endvidere bør der fastsættes grænseværdier for vigtige fødevareingredienser, der er fremstillet på basis af korn, for at sikre en effektiv håndhævelse og dermed beskytte folkesundheden.
(15)
Som følge af de lave niveauer for forurening med fusariumtoksiner i ris foreslås ingen grænseværdier for ris eller risprodukter.
(16)
Som følge af samtidig forekomst er det ikke nødvendigt at overveje særlige foranstaltninger for 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol og fumonisin B3, da mulige foranstaltninger med hensyn til navnlig deoxynivalenol og fumonisin B1 + B2 også ville kunne beskytte befolkningen mod en uacceptabel eksponering for 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol og fumonisin B3. Dette gælder også for nivalenol, hvor der i en vis udstrækning kan observeres samtidig forekomst af deoxynivalenol, og menneskers eksponering for nivalenol skønnes at ligge betragteligt under t-TDI.
(17)
Der foreligger i øjeblikket kun begrænsede data om forekomsten af T-2-toksin og HT-2-toksin. Der er også et presserende behov for udvikling og validering af en følsom analysemetode. Skøn over indtagelsen indikerer dog klart, at forekomsten af T-2 og HT-2 kan give anledning til bekymring for folkesundheden. Udvikling af en følsom metode, indsamling af data om forekomst og yderligere undersøgelser/forskning i faktorer, der har betydning for forekomsten af T-2 og HT-2 i korn og kornprodukter, navnlig havre og havreprodukter, er derfor nødvendig og bør prioriteres højt.
(18)
Forordning (EF) nr. 466/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(19)
De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 466/2001 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 2, stk. 3, affattes således:
»3. Uden at artikel 3, stk. 1, og artikel 4, stk. 3, derved tilsidesættes, er det forbudt
a)
at anvende produkter, der ikke overholder grænseværdierne i bilag I, som fødevareingredienser ved fremstilling af sammensatte eller andre fødevarer
b)
at blande produkter, der overholder grænseværdierne, med produkter, der overskrider grænseværdierne i bilag I
c)
bevidst at afgifte produkter ved kemiske behandlinger i tilfælde af forurenende stoffer, der er opført i sektion 2 (mykotoksiner) i bilag I.«
2)
I artikel 5 indsættes som stk. 5:
»5. Kommissionen reviderer senest den 1. juli 2008 grænseværdierne for deoxynivalenol, zearalenon og fumonisin B1+B2 i punkt 2.4, 2.5, 2.6 og 2.7 i sektion 2 i bilag I og indfører en grænseværdi for T-2-toksin og HT-2-toksin i korn og kornprodukter.
I dette øjemed meddeler medlemsstaterne og de berørte parter hvert år Kommissionen resultaterne af deres undersøgelser, herunder data om forekomst, og hvor langt de er nået med at indføre forebyggende foranstaltninger til at undgå forurening med deoxynivalenol, zearalenon, T-2-toksin og HT-2-toksin og fumonisin B1+B2.«
3)
Bilag I ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. juli 2006. Denne forordning finder ikke anvendelse på produkter, der inden den 1. juli 2006 er blevet markedsført i overensstemmelse med de gældende regler. Fødevarevirksomhedslederen skal kunne dokumentere, hvornår produkterne blev markedsført.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. juni 2005.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 856/2005,
annettu 6 päivänä kesäkuuta 2005,
asetuksen (EY) N:o 466/2001 muuttamisesta Fusarium-toksiinien osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevista yhteisön menettelyistä 8 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 315/93 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Komission asetuksessa (EY) N:o 466/2001 (2) säädetään tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismääristä.
(2)
Jotkin jäsenvaltiot ovat vahvistaneet tai aikovat vahvistaa enimmäismäärät Fusarium-toksiineille, kuten deoksinivalenolille (DON), zearalenonille (ZEA) ja fumonisiineille, tietyissä elintarvikkeissa. Jäsenvaltioissa hyväksyttyjen määrien erojen ja niistä johtuvan kilpailun vääristymisen välttämiseksi yhteisön toimenpiteet ovat tarpeen markkinoiden yhtenäisyyden varmistamiseksi suhteellisuusperiaatetta noudattaen.
(3)
Maaperässä yleisinä esiintyvät Fusarium-sienen lajikkeet tuottavat useampia erilaisia trikoteseenien luokkaan kuuluvia mykotoksiineja kuten deoksinivalenolia (DON), nivalenolia (NIV), T-2-toksiinia, HT-2-toksiinia sekä eräitä muita toksiineja (zearalenonia ja fumonisiineja). Fusarium -sieniä tavataan yleisesti Amerikan, Euroopan ja Aasian lauhkeilla alueilla kasvatetussa viljassa. Useat toksiinia tuottavat Fusarium-sienet pystyvät tuottamaan eriasteisesti kahta tai useampaa näistä toksiineista.
(4)
Elintarvikealan tiedekomitea on arvioinut eri lausunnoissa Fusarium-toksiineja: deoksinivalenolia joulukuussa 1999, zearalenonia kesäkuussa 2000, fumonisiineja lokakuussa 2000 (päivitetty huhtikuussa 2003), nivalenolia lokakuussa 2000 sekä T-2-toksiinia ja HT-2-toksiinia toukokuussa 2001 ja on tehnyt ryhmäarvioinnin trikoteseeneistä helmikuussa 2002.
(5)
Tiedekomitea katsoi, että käytössä olevat tiedot eivät tue hyväksyttävän päivittäisen saannin (TDI) vahvistamista arvioitujen trikoteseenien ryhmälle, ja vahvisti seuraavat rajat:
-
deoksinivalenolin TDI: 1 μg/painokilo/vrk,
-
nivalenolin tilapäinen TDI: 0,7 μg/painokilo/vrk,
-
T-2- ja HT-2-toksiinin yhdistetty tilapäinen TDI: 0,06 μg/painokilo/vrk.
Muiden Fusarium-toksiinien osalta tiedekomitea vahvisti seuraavat rajat:
-
tsearalenonin tilapäinen TDI: 0,2 μg/painokilo/vrk,
-
fumonisiinin B1, B2 ja B3 kokonais-TDI (yksin tai yhteensä): 2 μg/painokilo/vrk.
(6)
Jäsenvaltioiden avusta komissiolle ja näiden yhteistyöstä elintarvikkeita koskevien kysymysten tieteellisessä tutkimisessa 25 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/5/ETY (3) puitteissa tehtiin tieteellistä yhteistyötä (SCOOP) (tehtävä 3.2.10 ”Collection of occurrence data on Fusarium toxins in food and assessment of dietary intake by the population of EU member States” (4)), joka saatiin päätökseen syyskuussa 2003.
Kyseisen tehtävän tulokset osoittivat, että Fusarium-mykotoksiinit ovat levinneet laajalti elintarvikeketjuun yhteisössä. Elintarvikkeista saatavien Fusarium-toksiinien tärkein lähde ovat viljatuotteet, erityisesti vehnä- ja maissituotteet. Elintarvikkeista saatavien Fusarium-toksiinien määrä koko väestössä ja aikuisilla on usein vähemmän kuin kyseisen toksiinin TDI, mutta riskiryhmillä (kuten imeväisillä ja pikkulapsilla) määrät ovat lähellä TDI:tä tai jopa sen yli joissakin tapauksissa.
(7)
Erityisesti deoksinivalenolin osalta elintarvikkeista saatu määrä pikkulasten ja nuorten ryhmässä on lähellä hyväksyttyä päivittäistä saantia (TDI). T-2- ja HT-2-toksiinin osalta arvioitu saanti elintarvikkeista ylittää useimmissa tapauksissa tilapäisen TDI:n. On kuitenkin huomattava, että T-2- ja HT-2-toksiinin useimmat esiintymistiedot saatiin käyttämällä analysointimenetelmiä, joissa oli korkea havaitsemisraja, ja kun otetaan huomioon, että havaitsemisrajan ylittävien näytteiden osuus oli alle 20 prosenttia, elintarvikkeista saannin määrään vaikutti voimakkaasti käytettyjen analysointimenetelmien havaitsemisraja. Nivalenolin osalta saanti oli aina huomattavasti alle tilapäisen TDI:n. Edellä mainitussa SCOOP-tehtävässä käsiteltyjen muiden trikoteseenien, kuten 3-asetyylideoksinivalenolin, 15-asetyylideoksinivalenolin, fusarenoni-X:n, T2-triolin, diasetoksiskirpenolin, neosolaniolin, monoasetoksiskirpenolin ja verrukolin, saanti elintarvikkeista on vähäistä käytettävissä olevien tietojen mukaan.
(8)
Zearalenonin osalta keskimääräinen päivittäinen saanti on merkittävästi alhaisempi kuin hyväksyttävä päivittäinen saanti, mutta tässä olisi kiinnitettävä huomiota väestöryhmiin, joita ei yksilöity tehtävässä ja jotka saattavat kuluttaa säännöllisesti enemmän tuotteita, joissa esiintyy paljon zearalenonia, sekä lapsille suunnattuihin elintarvikkeisiin, koska lasten ruokavalio ei ole niin monipuolinen.
(9)
Fumonisiinien osalta arvioitu saanti elintarvikkeista useimmilla väestöryhmillä on merkittävästi alle TDI:n. Fumonisiinien saanti elintarvikkeista lisääntyy merkittävästi, jos tarkastellaan ainoastaan kuluttajia. Tämänkin ryhmän osalta saanti on kuitenkin alle TDI:n. Vuoden 2003 sadon valvontatulokset osoittivat kuitenkin, että maississa ja maissituotteissa voi olla erittäin korkeita fumonisiinipitoisuuksia. On asianmukaista toteuttaa toimenpiteitä sen välttämiseksi, että elintarvikeketjuun pääsee maissia ja maissituotteita, joiden vierasainepitoisuudet ovat kohtuuttoman korkeat.
(10)
Fusarium-lajin sienet saastuttavat jyvät ennen sadonkorjuuta. Fusarium-saastuntaan ja mykotoksiinin muodostumiseen on todettu liittyvän useita riskitekijöitä. Kasvun ja erityisesti kukinnan aikaisilla ilmasto-olosuhteilla on suuri vaikutus mykotoksiinipitoisuuksiin. Hyvillä maatalouskäytännöillä, joilla riskitekijät vähennetään minimiin, voidaan kuitenkin ehkäistä tietyssä määrin Fusarium-sienen aiheuttama saastuminen.
(11)
Kansanterveyden suojelun kannalta on tärkeää, että käsittelemättömälle viljalle asetetaan enimmäismäärät, jotta vältetään erittäin saastuneen viljan pääsy elintarvikeketjuun ja varmistetaan, että kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan kasvu-, korjuu- ja varastointivaiheessa (soveltamalla hyviä maatalous-, sadonkorjuu- ja varastointikäytäntöjä), ja kannustetaan siihen. On asianmukaista soveltaa käsittelemättömälle viljalle asetettua enimmäismäärää viljoihin, jotka saatetaan markkinoille ensiasteen jalostusta varten, koska viljan aiottu käyttötarkoitus (elintarvike-, rehu- tai teollisuuskäyttö) tiedetään tässä vaiheessa. Puhdistusta, lajittelua ja kuivausta ei pidetä ensiasteen jalostuksena, mikäli itse jyvän ytimeen ei kohdistu fyysistä toimintaa, mutta kuorintaa pidetään ensiasteen jalostuksena.
(12)
Enimmäismäärät asetetaan ottaen huomioon ihmisten tämänhetkinen altistuminen suhteessa kyseisen toksiinin hyväksyttävään saantiin ja taso, joka voidaan kohtuullisesti saavuttaa noudattamalla hyviä käytäntöjä kaikissa tuotanto- ja jakeluvaiheissa. Näin taataan se, että elintarvikealan toimijat soveltavat kaikkia käytössä olevia toimenpiteitä ehkäistäkseen/vähentääkseen saastumista mahdollisimman hyvin kansanterveyden suojelemiseksi.
(13)
Maissin osalta kaikkia Fusarium-toksiinien, erityisesti zearalenonin sekä B1- ja B2-fumonisiinien, muodostumiseen liittyviä tekijöitä ei vielä tiedetä täsmälleen. Tämän vuoksi myönnetään määräaika, jotta viljan tuotantoketjuun liittyvät elintarvikealan toimijat voisivat tutkia, missä näitä mykotoksiineja muodostuu, sekä kartoittaa hallintatoimia, joilla niiden esiintyminen voitaisiin ehkäistä mahdollisimman suuressa määrin. Tällä hetkellä saatavissa oleviin esiintymistietoihin perustuvia enimmäismääriä ehdotetaan sovellettaviksi vuodesta 2007, ellei ennen sitä aseteta uusia erityisiä enimmäismääriä, jotka perustuvat uusiin esiintymis- ja muodostumistietoihin.
(14)
Raa'assa viljassa esiintyvien Fusarium-toksiinien pitoisuutta voidaan vaihtelevassa määrin vähentää puhdistuksen ja käsittelyn avulla jalostetuissa viljatuotteissa. Kun otetaan huomioon vähenemisen vaihtelevuus, on asianmukaista asettaa enimmäismäärä loppukuluttajille tarkoitettuja viljatuotteita varten kuluttajien suojaamiseksi ja on tarpeen antaa täytäntöönpanokelpoista lainsäädäntöä. Olisi omaksuttava käytännöllinen lähestymistapa asetettaessa enimmäismääriä loppukuluttajille tarkoitetuille viljatuotteille. Lisäksi on asianmukaista asettaa enimmäismäärät viljasta saatujen elintarvikkeiden tärkeimmille ainesosille, jotta varmistetaan tehokas täytäntöönpano ja varmistetaan kansanterveyden suojelu.
(15)
Kun otetaan huomioon Fusarium-toksiinien alhaiset pitoisuudet riisissä, riisille tai riisituotteille ei ehdoteta enimmäismääriä.
(16)
Yhteisesiintymisen vuoksi ei ole tarpeen harkita erityistoimenpiteitä 3-asetyylideoksinivalenolin, 15-asetyylideoksinivalenolin eikä fumonisiini B3:n osalta, koska erityisesti deoksinivalenolia ja fumonisiini B1:tä ja B2:ta koskevat mahdolliset toimenpiteet suojaisivat ihmisiä kohtuuttomalta altistumiselta myös 3-asetyylideoksinivalenolille, 15-asetyylideoksinivalenolille ja fumonisiini B3:lle. Sama koskee myös nivalenolia, jota esiintyy tietyssä määrin yhdessä deoksinivalenolin kanssa, ja ihmisten altistumisen nivalenolille arvioidaan olevan merkittävästi alle tilapäisen TDI:n.
(17)
T-2- ja HT-2-toksiinin esiintymisestä on tällä hetkellä saatavilla vain vähän tietoja. Olisi kehitettävä ja validoitava herkkä analyysimenetelmä kiireesti. Arvioitu saanti osoittaa kuitenkin selvästi, että T-2- ja HT-2-toksiinin esiintyminen saattaa vahingoittaa kansanterveyttä. Tämän vuoksi on tarpeen kehittää herkkä menetelmä, kerätä lisää esiintymistietoja ja tehdä lisää tutkimuksia tekijöistä, jotka liittyvät T-2- ja HT-2-toksiinin esiintymiseen viljassa ja viljatuotteissa, erityisesti kaurassa ja kauratuotteissa, ja tälle olisi annettava selvä prioriteettiasema.
(18)
Asetus (EY) N:o 466/2001 olisi näin ollen muutettava vastaavasti.
(19)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY) N:o 466/2001 seuraavasti:
1)
Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:
”3. Kielletään seuraavat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan 1 kohdan ja 4 artiklan 3 kohdan soveltamista:
a)
sellaisten tuotteiden käyttö, joissa ei noudateta liitteessä I asetettuja enimmäismääriä, useista ainesosista koostuvien elintarvikkeiden tai muiden elintarvikkeiden tuotannossa;
b)
enimmäismäärien mukaisten tuotteiden sekoittaminen liitteessä I vahvistetut enimmäismäärät ylittävien tuotteiden kanssa;
c)
tuotteiden myrkyllisyyden poistaminen kemiallisella käsittelyllä, kun kyseessä ovat liitteessä I olevassa 2 jaksossa (Mykotoksiinit) luetellut aineet.”
2)
Lisätään 5 artiklaan 5 kohta seuraavasti:
”5. Komissio tarkastelee liitteessä I olevan 2 jakson 2.4, 2.5, 2.6 ja 2.7 kohtaa uudelleen 1 päivään heinäkuuta 2008 mennessä deoksinivalenolin, zearalenonin ja fumonisiinien B1 ja B2 enimmäismäärien osalta sekä viljassa ja viljatuotteissa esiintyvien T-2- ja HT-2-toksiinien enimmäismäärien sisällyttämiseksi liitteeseen.
Tätä varten jäsenvaltioiden ja asiaan liittyvien tahojen on ilmoitettava vuosittain komissiolle toteutettujen tutkimusten tuloksista, myös esiintymistiedoista ja edistymisestä sellaisten ehkäisevien toimenpiteiden soveltamisessa, joilla pyritään estämään deoksinivalenolin, zearalenonin, T-2- ja HT-2-toksiinien sekä fumonisiinien B1 ja B2 esiintyminen.”
3)
Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2006. Tätä asetusta ei sovelleta tuotteisiin, jotka on sovellettavien säännösten mukaisesti saatettu yhteisön markkinoille ennen 1 päivää heinäkuuta 2006. Elintarvikealan toimijan on todistettava, milloin tuotteet saatettiin markkinoille.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 6 päivänä kesäkuuta 2005.