KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1465/96 af 25. juli 1996 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Malaysia og i Den Kinesiske Folkerepublik
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 7,
efter konsultationer i Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1) Kommissionen offentliggjorde den 28. oktober 1995 en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse ringmekanismer med oprindelse i Malaysia og i Den Kinesiske Folkerepublik og iværksatte en undersøgelse. Undersøgelsen blev indledt på baggrund af en klage indgivet den 18. september 1995 af Krause GmbH og Koloman Handler GmbH, som det påstås tegner sig for 90 % af produktionen af ringmekanismer i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende import, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde iværksættelsen af en procedure.
2. Undersøgelse
(2) Kommissionen underrettede officielt de eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandene og de klagende fællesskabsproducenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den fastsatte frist.
Et antal producenter i de pågældende lande samt brugere i Fællesskabet tilkendegav deres mening skriftligt. Alle parter, som anmodede om at blive hørt inden for den fastsatte frist, blev hørt.
(3) Undersøgelsesperioden for fastsættelsen af, om der fandt dumping sted, var fra 1. oktober 1994 til 30. september 1995.
(4) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og modtog detaljerede svar fra de klagende fællesskabsproducenter, den eneste producent i Malaysia, fem eksportører i Hongkong og en eksportør i USA, hvilke seks eksportører er forretningsmæssigt forbundet med kinesiske producenter, samt fra tre importører i Fællesskabet, der er forretningsmæssigt forbundet med producenterne i de berørte eksportlande, og fra fem uafhængige importører i Fællesskabet.
(5) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping og skade, og foretog undersøgelser hos følgende selskaber:
a) Klagende producenter i Fællesskabet:
- Koloman Handler GmbH, Wien, Østrig
- Krause GmbH & Co. KG. Espelkamp, Tyskland.
b) Eksportører/producenter:
1. Malaysia
- Bensons Metal Products, Shad Alam.
2. Den Kinesiske Folkerepublik
Da alle fem kinesiske producenter/eksportører var forretningsmæssigt forbundet med selskaber i Hongkong og/eller USA, og de pågældende besvarede de spørgeskemaer, der blev sendt til producenterne/eksportørerne i Den Kinesiske Folkerepublik, blev der foretaget undersøgelser hos disse forbundne selskaber.
- Champion Stationery Manufacturing Co. Ltd, Hongkong
- Hong Kong Stationery Mfg Co. Ltd, Hongkong
- Sun Kwong Metal Manufacturer Co. Ltd, Hongkong
- US Ring Binder Corp., New Bedford, USA
- Wah Hing Stationery Manufactory Co. Ltd, Hongkong
- World Wide Stationery Manufacturing Co. Ltd, Hongkong.
Champion Stationery Manufacturing Co. Ltd og Sun Kwong Metal Manufacturer Co. Ltd ejes af den samme gruppe selskaber, og begge sælger deres kinesiske ringmekanismer til et forretningsmæssigt forbundet selskab i USA (US Ring Binder).
c) Importører, der er forretningsmæssigt forbundet med producenter/eksportører:
- Bensons International Systems BV, Utrecht, Nederlandene
- Bensons International Systems Ltd, Stroud, Det Forenede Kongerige
- Hong Kong Stationery Limited, Eastleigh, Det Forenede Kongerige.
d) Uafhængige importører:
- KWH Plast (UK) Ltd, Milton Keynes, Det Forenede Kongerige
- KWH Plast Vertriebs GmbH, Speyer, Tyskland.
3. Tredjeland med markedsøkonomi
(6) Da Den Kinesiske Folkerepublik betragtes som et land uden markedsøkonomi, meddelte Kommissionen ved indledningen af proceduren, at den påtænkte at anvende Malaysia som et passende tredjeland med markedsøkonomi med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Den Kinesiske Folkerepublik. Valget var baseret på oplysninger i klagen, hvor det blev påstået, at situationen i Malaysia med hensyn til omkostningsstruktur og produktionsteknologi var rimelig tæt på den, der konstateredes i Kina. Det hævdedes endvidere, at producenterne i begge lande kun havde meget få eller slet ingen miljømæssige omkostninger i forbindelse med produktionen af den pågældende vare.
(7) Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til det påtænkte valg, og en importør gjorde indsigelse, men undlod at fremlægge tilstrækkelig begrundelse for sit krav og foreslog ikke et andet land med markedsøkonomi.
(8) Af undersøgelsen fremgik det, at Malaysia er det eneste land med markedsøkonomi uden for Fællesskabet, hvor der fremstilles ringmekanismer af et selskab, som ikke har forbindelse med de klagende producenter i Fællesskabet.
(9) På grundlag af oplysningerne fra et selskab, der er forretningsmæssigt forbundet med en kinesisk eksportør, fastslog Kommissionen, at det er muligt at sammenligne produktionsprocessen, teknologien og automatiseringsniveauet i Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik.
(10) Med hensyn til konkurrencen på det malaysiske marked viser det sig, at der er konkurrence mellem den lokale produktion og de importerede varer. Kommissionen konstaterede således, at ringmekanismer med oprindelse i Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik solgtes på det malaysiske marked.
(11) På baggrund af ovenstående fandt Kommissionen det passende og rimeligt at anvende Malaysia som et tredjeland med markedsøkonomi til fastsættelsen af den normale værdi for den kinesiske eksport af ringmekanismer til Fællesskabet.
B. DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE
1. Den undersøgte vare
(12) Den vare, der er omfattet af proceduren, er visse ringmekanismer, der anvendes ved fremstillingen af ringbind, software- og tekniske manualer, foto- og frimærkealbummer, kataloger og brochurer; den består af to rektangulære stålplader eller -bånd, hvortil er fastgjort mindst fire halvringe af stål, og holdes sammen af den dækplade af stål. De åbnes enten ved, at der trækkes i halvringene, eller med en lille triggermekanisme af stål, som er fastgjort til ringmekanismen. Ringmekanismer henhører under KN-kode ex 8305 10 00. D-formede mekanismer, som henhører under samme KN-kode, er ikke omfattet af denne undersøgelse.
(13) Der solgtes flere hundrede forskellige typer ringmekanismer i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Typerne er forskellige med hensyn til størrelse, form og antal ringe, grundpladens størrelse og måden, hvorpå ringene åbnes (ved at trække i ringene eller en triggermekanisme). Da alle ringmekanismer har samme grundlæggende fysiske egenskaber, og de forskellige typer ringmekanismer kan erstatte hinanden inden for et vist udvalg, fastslog Kommissionen, at alle ringmekanismer, der eksporteres fra Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik, udgør en enkelt vare med henblik på denne procedure.
2. Samme vare
(14) Kommissionen var i stand til at fastslå, at de ringmekanismer, der blev fremstillet og solgt i Malaysia, var identiske med eller havde fysiske egenskaber af stor lighed med de ringmekanismer, der eksporteredes fra Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik til Fællesskabet.
(15) Det fremgik også af undersøgelsen, at ringmekanismer fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og de, som eksporteredes til Fællesskabet fra Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik, enten er identiske eller har egenskaber, som ligger tæt op ad hinanden.
(16) En importør hævdede også, at 17- og 23-rings mekanismer ikke er samme vare som »standardvaren« med 2- og 4-rings mekanismer og burde udelukkes fra proceduren. Til støtte herfor fremførte importøren, at de pågældende varer var langt mere sofistikerede, og at produktionsomkostningerne var tre til seks gange højere end til ringmekanismer med færre ringe. Den pågældende importør oplyste også, at varen med 17- og 23-rings mekanismer var en del af et nichemarked, som kun fandtes i Nederlandene.
Kommissionen kan ikke godtage disse argumenter, da varen med 17- og 23-rings mekanismer har samme grundlæggende fysiske egenskaber, formål og anvendelsesmuligheder som andre ringmekanismer, og det tillige forholder sig sådan, at produktionen i Fællesskabet dækker hele udvalget af varer, herunder også varer med 17- og 23-rings mekanismer.
(17) Kommissionen finder derfor, at ringmekanismer, fremstillet og solgt i Fællesskabet, ringmekanismer, fremstillet og solgt i Malaysia, og ringmekanismer, eksporteret til Fællesskabet fra Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik, bør betragtes som samme vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96, herefter »grundforordningen«.
C. DUMPING
1. Malaysia
(18) På grund af det store antal forskellige modeller af ringmekanismer, der eksporteredes til Fællesskabet, blev der med henblik på beregningen af dumpingens omfang kun taget hensyn til de mest solgte modeller, som omfattede over 75 % af den malaysiske eksportørs samlede salg til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
a) Normal værdi
(19) Den eneste malaysiske producents salg af ringmekanismer på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden udgjorde 5,8 % af selskabets eksport til uafhængige kunder i Fællesskabet i samme periode. Salget på hjemmemarkedet blev derfor anset for at omfatte tilstrækkelige mængder.
(20) I tilfælde, hvor modellerne blev solgt i tilstrækkelige mængder på det malaysiske hjemmemarked i normal handel, blev den normale værdi for sammenlignelige modeller eksporteret til Fællesskabet fastsat på grundlag af den gennemsnitlige pris, der betaltes på hjemmemarkedet af uafhængige kunder, da under 20 % af salget foregik med tab.
I andre tilfælde, hvor en model ikke solgtes i tilstrækkelige mængder på hjemmemarkedet, blev den normale værdi for den sammenlignelige model eksporteret til Fællesskabet beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne i Malaysia plus et beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Salgs- og administrationsomkostningerne og andre generalomkostninger blev fastsat på grundlag af den malaysiske producents oplysninger om produktion og salg i normal handel for samme vare.
b) Eksportpris
(21) Da hele eksporten til Fællesskabet i undersøgelsesperioden foregik fra den malaysiske producent til forretningsmæssigt forbundne importører, var det i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen nødvendigt at beregne eksportprisen på grundlag af den pris, hvortil de importerede varer første gang videresolgtes til en uafhængig køber i Fællesskabet. For at fastsætte en troværdig eksportpris frit Fællesskabets grænse blev videresalgsprisen justeret for de forretningsmæssigt forbundne importørers omkostninger mellem import og videresalg samt en fortjenstmargen på 7,8 %. Fortjenstmargenen blev fastsat på grundlag af den gennemsnitlige fortjeneste, der normalt opnås af uafhængige importører af ringmekanismer i Fællesskabet.
c) Sammenligning
(22) Ved sammenligningen tog Kommissionen hensyn til de væsentligste fysiske egenskaber ved en ringmekanisme. På grundlag af de tekniske oplysninger, der indhentedes i løbet af undersøgelsen, valgtes følgende seks væsentligste fysiske egenskaber med henblik på at identificere sammenlignelige modeller:
- type mekanisme (plade eller bånd)/åbningsmekanisme (hvis plade)
- antal ringe
- ringenes form
- afstanden mellem ringene
- nominel indholdskapacitet
- grundpladens bredde.
Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelse mod valget af nævnte egenskaber.
(23) Ved sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen konstaterede Kommissionen, at den normale værdi var fastlagt i et andet handelsled end eksportprisen, da varen solgtes til endelige brugere i Malaysia, medens eksportprisen svarede til den pris, forhandlerne skulle betale. Denne forskel i handelsled blev anset for at have haft indflydelse på priserne på ringmekanismer, og Kommissionen fandt derfor, at det i forbindelse med den foreløbige afgørelse, da der ikke forelå beviser for, om priserne ville blive påvirket af en sådan forskel, burde fastsættes, at virkningen var 10 % af den gennemsnitlige bruttomargen (forskellen mellem salgspris og produktionsomkostninger), som den malaysiske producent opnåede ved salg på hjemmemarkedet til endelige brugere. På dette grundlag fandt Kommissionen, at det var rimeligt at nedsætte den normale værdi i overensstemmelse hermed.
(24) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen blev der foretaget andre justeringer med henblik på en rimelig sammenligning. Der blev således foretaget justering for afslag, transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger og kreditomkostninger og provisioner, som eksportøren enten krævede, eller som blev konstateret ved undersøgelsen på stedet, og som påvirkede priserne og prissammenligneligheden.
d) Dumpingmargen
(25) Den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver enkelt model blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige pris ab fabrik for den sammenlignelige model ved eksport i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.
(26) Af sammenligningen fremgik det, at der fandt dumping sted, og at dumpingmargenerne svarede til forskellen mellem den normale værdi for en model og eksportprisen på den sammenlignelige model. Den gennemsnitlige dumpingmargen for alle modeller var 42,8 % af den faktiske eksportpris, frit Fællesskabets grænse, for Bensons Metal Products, den eneste berørte malaysiske eksportør.
2. Den Kinesiske Folkerepublik
(27) I betragtning af det store antal forskellige modeller af ringmekanismer, som de kinesiske producenter eksporterede til Fællesskabet, begrænsede Kommissionen sin dumpingberegning til hver producents mest solgte modeller, som udgjorde mindst 80 % af den samlede mængde, der eksporteredes til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(28) Af de grunde, der er angivet i betragtning 5, litra b), nr. 2, blev Champion Stationery Manufacturing Co. Ltd og Sun Kwong Metal Manufacturer Co. Ltd behandlet som ét selskab i forbindelse med fastsættelsen af dumpingens omfang.
a) Normal værdi
(29) Da Den Kinesiske Folkerepublik betragtes som et land uden markedsøkonomi, var det efter udvælgelsen af Malaysia som et passende tredjeland med markedsøkonomi nødvendigt at fastsætte den normale værdi for den kinesiske eksport på grundlag af de fremherskende priser og omkostninger på det malaysiske marked.
Kommissionen konstaterede, at for hver enkelt af de kinesiske producenter, bortset fra én, World Wide Stationery Manufacturing Co. Ltd, solgtes alle modeller af ringmekanismer i tilstrækkelige mængder på det malaysiske marked i forhold til de sammenlignelige modeller, som samme producenter solgte til eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(30) For disse producenter blev den normale værdi fastsat på grundlag af den gennemsnitlige salgspris for den sammenlignelige model, der solgtes i tilstrækkelige mængder i normal handel i Malaysia, eller på grundlag af den beregnede værdi for den pågældende model i tilfælde, hvor den sammenlignelige model ikke solgtes i Malaysia eller ikke i tilstrækkelige mængder. Den normale værdi blev beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne plus et beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste fastsat på grundlag af den malaysiske producents oplysninger om produktion og salg i normal handel for samme vare.
(31) Med hensyn til World Wide Stationery Manufacturing Co. Ltd var det nødvendigt at beregne den normale værdi for alle modeller ved at anvende samme metode som beskrevet i betragtning 30, da enkelte modeller, som kunne sammenlignes med dem, der solgtes til eksport til Fællesskabet af samme selskab, ikke var blevet solgt i tilstrækkelige mængder på det malaysiske marked.
b) Eksportpris
(32) Da hele den kinesiske eksport til Fællesskabet foregik via forretningsmæssigt forbundne selskaber etableret i tredjelande, blev der med henblik på fastsættelse af eksportprisen fob kinesisk havn foretaget justering for disse selskabers direkte salgsomkostninger.
(33) I tilfælde hvor eksporten foregik via et forretningsmæssigt forbundet selskab etableret uden for Fællesskabet til forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet, og for at fastsætte en troværdig eksportpris frit Fællesskabets grænse, blev eksportprisen beregnet i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen ved at trække alle den forbundne importørs omkostninger mellem import og videresalg til den første uafhængige køber i Fællesskabet såvel som en fortjenstmargen på 7,8 % fra videresalgsprisen til den pågældende uafhængige køber. Fortjenstmargen blev fastsat på grundlag af den normale gennemsnitlige fortjeneste for uafhængige importører af ringmekanismer i Fællesskabet.
c) Sammenligning
(34) For at foretage en rimelig sammenligning mellem de kinesiske modeller, der eksporteredes til Fællesskabet, og de modeller, der anvendtes ved fastsættelsen af den normale værdi, anvendte Kommissionen samme metode som beskrevet i betragtning 22.
(35) Ved sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen fastslog Kommissionen, at den normale værdi var fastsat i et andet handelsled end eksportprisen, da varen solgtes til industrielle endelige brugere i Malaysia, medens eksportprisen svarede til den pris, distributørerne skulle betale. Af samme grunde som angivet i betragtning 23 blev den normale værdi derfor justeret for handelsled på samme måde som i betragtning 23.
(36) I henhold til artikel 2, stk. 10, i grundforordningen blev der foretaget andre justeringer med henblik på en rimelig sammenligning. Der blev således foretaget justering for afslag, transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt andre dermed forbundne omkostninger og kreditomkostninger og provisioner, som enten krævedes af eksportøren, eller som blev konstateret ved undersøgelsen på stedet, og som påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed.
d) Individuel behandling
(37) Champion Stationery Manufacturing Co. Ltd, Sun Kwong Metal Manufacturer Co. Ltd og World Wide Stationery Manufacturing Co. Ltd anmodede inden for den fastsatte frist om at få fastsat individuelle dumpingmargener.
(38) Champion Stationery Manufacturing Co. Ltd kunne imidlertid ikke i forbindelse med den undersøgelse, der blev foretaget på stedet, fremlægge relevante dokumenter for undersøgelsesperioden, som kunne berettigede selskabets krav, og Kommissionen måtte derfor afvise selskabet på grund af manglende samarbejdsvilje.
(39) Med hensyn til Sun Kwong Metal Manufacturer Co. Ltd og World Wide Stationery Manufacturing Co. Ltd fremgik det af oplysningerne, at deres kinesiske produktionstransaktioner ikke var foregået uafhængigt af de kinesiske myndigheder med hensyn til beskæftigelsespolitik, leverandører af råmaterialer og andre produktionsmaterialer og den måde, selskaberne gjorde forretning på i Den Kinesiske Folkerepublik. På baggrund af disse resultater fandt Kommissionen det ikke passende at fastsætte individuelle dumpingmargener for de to selskaber.
e) Dumpingmargen
(40) Den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver enkelt model fob malaysisk havn blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den sammenlignelige model fob kinesisk havn i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.
(41) Af sammenligningen fremgik det, at der fandt dumping sted, og at dumpingmargenerne svarer til forskellen mellem den normale værdi for en model og eksportprisen for en sammenlignelig model. Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for alle de undersøgte modeller var for Den Kinesiske Folkerepubliks vedkommende 112,8 % af den faktiske eksportpris frit Fællesskabets grænse.
D. DEN PÅGÆLDENDE ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET
(42) Undersøgelsen bekræftede, at de to klagende producenter i Fællesskabet tegner sig for en betydelig del, nemlig over 90 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af ringmekanismer.
(43) Det konstateredes, at en begrænset del af en af de klagende EF-producenters salg i Fællesskabet vedrørte varer, som havde fået den sidste væsentlige forarbejdning i Ungarn og derfor ikke kunne indgå i selskabets produktion i Fællesskabet. På den anden side blev det også fastslået, at nogle varer, som importstatistikkerne angav som varer af ungarsk oprindelse, blot var blevet samlet i Ungarn af østrigske dele og derfor blev anset for at være en del af den pågældende producents produktion i Fællesskabet, da den samleproces, de pågældende varer havde undergået i Ungarn, ikke tilførte de færdige varer ungarsk oprindelse ud fra ikke-præferentielle oprindelsesregler. Det blev betragtet som irrelevant, at sådanne varer var angivet som varer af ungarsk oprindelse i importstatistikkerne, da deres oprindelse var blevet angivet på grundlag af præferentielle oprindelsesregler, som ikke gælder for denne undersøgelse.
(44) Det blev ligeledes fastslået, at der ud over de to klagende fællesskabsproducenters produktion også var en vis produktion i Italien og Spanien. Selv om de involverede selskaber ikke indsendte fuldstændige oplysninger til Kommissionen, bekræftede oplysningerne fra forskellige kilder på markedet, at producenterne i disse to lande ikke tegnede sig for en betydelig del af produktionen i Fællesskabet af ringmekanismer.
Et af de pågældende selskaber, der er etableret i Spanien, gav sig til kende og anmodede om at blive betragtet som en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet. Selskabet var imidlertid ikke part i klagen, der blev indgivet af producenter, som repræsenterer en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet. Desuden konstateredes det, at selskabets salg i de fleste tilfælde bestod af varer importeret fra Den Kinesiske Folkerepublik, og at det derfor ikke var muligt at betragte produktion af ringmekanismer i Fællesskabet som selskabets vigtigste forretning. Selskabet kunne således ikke betragtes som en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
(45) På dette grundlag fastslog Kommissionen, at de to klagende producenter i Fællesskabet, som medvirkede ved undersøgelsen, og hvis samlede produktion i Fællesskabet omfatter en betydelig del af den samlede produktion af ringmekanismer i Fællesskabet, udgør den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.
E. SKADE
1. Indledende bemærkninger
(46) For at fastlægge skaden i denne procedure analyserede Kommissionen oplysningerne vedrørende perioden 1992 til september 1995. Det geografiske område for undersøgelsen i denne periode var Fællesskabet i dets sammensætning på det tidspunkt, da proceduren blev indledt, dvs. alle 15 medlemsstater. Alle nødvendige oplysninger til formålet blev indhentet fra producenter i Fællesskabet, eksportører og importører.
En eksportør hævdede, at klagen ikke kunne antages, og at beviserne vedrørende skade var vildledende, da de omhandlede en periode før 1995. Ifølge denne eksportør burde en af de klagende fællesskabsproducenter, som er etableret i Østrig, ikke betragtes som del af erhvervsgrenen i Fællesskabet inden den 1. januar 1995, hvor Østrig blev medlem af Den Europæiske Union.
Da Østrig var medlem af EU på tidspunktet for klagens indgivelse, finder Kommissionen, at den østrigske producent er en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i grundforordningen og derfor er berettiget til at optræde som klager.
Med hensyn til anden del af argumentet finder Kommissionen, at der ikke kun er muligt, men også absolut nødvendigt, at tage hensyn til oplysningerne om produktionen i Østrig i en periode, hvor landet endnu ikke havde tiltrådt EU. Eventuelle foranstaltninger vil komme til at gælde for Fællesskabet som helhed (dvs. de 15 medlemsstater), og undersøgelsen bør derfor også omfatte Fællesskabet som helhed. I den forbindelse er det med hensyn til inddragelse eller udelukkelse af en medlemsstat uden betydning, hvilken periode der anvendes til analyse af oplysningerne om skade. Dette er i overensstemmelse med artikel VI i GATT 1994.
Det bør også nævnes, at aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde trådte i kraft den 1. januar 1994, og at markederne i bl.a. de tre nye medlemsstater (Østrig, Finland og Sverige) fra denne dato ikke bør betragtes som særskilte markeder i forhold til markedet i Fællesskabet. På grund af det forholdsvis begrænsede antal producenter i verden har det europæiske marked, i dets geografiske betydning, været forholdsvis integreret, i det mindste fra begyndelsen af halvfemserne, hvorfor markedsvilkårene ikke blev påvirket af de nye medlemsstaters tiltrædelse.
Kravet blev derfor anset for uberettiget.
2. Det samlede forbrug på markedet i Fællesskabet
(47) Ved beregningen af det samlede synlige forbrug af ringmekanismer på markedet i Fællesskabet lagde Kommissionen fællesskabsproducenternes salg i EF sammen med den samlede import til Fællesskabet (baseret på besvarelser fra de samarbejdende eksportører). For andre lande end Malaysia, Den Kinesiske Folkerepublik og Ungarn måtte beregningen baseres på Eurostats importstatistikker. Der blev taget hensyn til, at KN-kode 8305 10 00 også omfatter varer, som ikke indgår i denne procedure.
På dette grundlag steg det synlige EF-forbrug af ringmekanismer på markedet i Fællesskabet fra 240 mio. enheder i 1992 til 283 mio. enheder i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på 18 %.
3. Kumulativ vurdering af virkningerne af dumpingimporten
(48) Selv om der var nedgang i importmængden fra Malaysia fra 1992 til undersøgelsesperioden, var den malaysiske imports andel af markedet fortsat betydelig. Dumpingmargenen for både den kinesiske og den malaysiske import er slet ikke ubetydelig, og det samme gælder importmængden. På markedet i Fællesskabet er der desuden samme konkurrencevilkår mellem importerede varer og mellem importerede varer og varer fra Fællesskabet. Der er ikke nogen væsentlige forskelle i kvalitet mellem de malaysiske og de kinesiske varer, og de tager sigte på samme kunder. Endvidere er nedgangen i salget af malaysiske varer på markedet i Fællesskabet blot en følge af, at den eneste forretningsmæssigt forbundne importør af malaysiske varer besluttede at dække en del af sit behov med varer fra Den Kinesiske Folkerepublik. Det er således et selskabs beslutning om at skifte leverandør, der må tages hensyn til i forbindelse med en vurdering af udviklingen i importen fra Malaysia.
(49) På dette grundlag finder Kommissionen at bestemmelserne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen om kumulativ vurdering er opfyldt i forbindelse med importen fra Malaysia og importen fra Den Kinesiske Folkerepublik, og at der derfor bør foretages en samlet vurdering af virkningerne af dumpingimporten fra de to lande.
4. Dumpingimportens omfang og markedsandel
(50) Dumpingimporten fra Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik steg fra 115,7 mio. enheder i 1992 til 160,2 mio. enheder i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på 38 %.
(51) Markedsandelen for ringmekanismer importeret fra Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik steg fra 48,1 % i 1992 til 56,5 % i undersøgelsesperioden.
5. Priserne på dumpingimporten
(52) For at fastslå, om de eksporterende producenter anvendte lavere priser end fællesskabsproducenternes priser i undersøgelsesperioden, blev der foretaget en prissammenligning på grundlag af EF-erhvervsgrenens salg og forretningsmæssigt forbundne importørers videresalg til uafhængige kunder, hvilket blev anset for at være samme handelsled (især producenter af ringbind). Med hensyn til den kinesiske eksport af varer til uafhængige importører blev der foretaget justering for at afspejle forskellen i handelsled mellem importører og EF-producenternes kunder. Denne justering blev baseret på importørernes omkostninger og fortjeneste samt den told, der skulle betales. Alle priser blev sammenlignet mellem alle rabatter og afslag. For at sikre en rimelig sammenligning anvendtes priserne på modeller med samme fysiske egenskaber.
(53) Nogle importører hævdede uden at begrunde deres påstand yderligere, at den pågældende vare blev fremstillet i Den Kinesiske Folkerepublik af stål af en lavere kvalitet end det, der anvendtes til fremstilling af ringmekanismer i Fællesskabet, og at denne forskel påvirkede varernes sammenlignelighed. Det blev imidlertid fastslået ved undersøgelsen, at de kinesiske varer solgtes til endelige brugere, som også købte varer produceret i Fællesskabet til samme formål. En påstået forskel i kvalitet ville således ikke have været tilstrækkelig til at berettige, at der blev gjort forskel på disse varer, også selv om den var blevet begrundet.
(54) På grund af det store antal forskellige modeller blev priserne sammenlignet på grundlag af en stikprøve af modeller, som udgør mere end 60 % af både importmængden og EF-producenternes salg.
På dette grundlag blev der konstateret prisunderbud i forbindelse med importen fra de pågældende lande på 11,5 % af EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris for importerede varer med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik. I forbindelse med importen fra Malaysia blev der konstateret et underbud på 3,1 % i forhold til fællesskabsproducenternes priser.
6. Den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet
a) Produktion
(55) I en periode med stigende forbrug var EF-erhvervsgrenens produktion af ringmekanismer forholdsvis stabil mellem 1992 og undersøgelsesperioden og afspejlede derfor ikke stigningen. Den lette stigning i produktionen i denne periode skyldes en stigning i salget uden for Fællesskabet.
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(56) Da EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg mellem 1992 og undersøgelsesperioden, var der en nedgang i udnyttelsesgraden fra 55 % i 1992 til 49 % i undersøgelsesperioden.
Stigningen i kapaciteten skyldtes en forbedring af produktionsmaskinernes effektivitet, som var indkøbt før 1993 og nåede op på fuld produktionskapacitet i 1994.
c) Lagre
(57) EF-erhvervsgrenens lagre ved årets udgang steg 14 % mellem 1992 og undersøgelsesperioden.
d) Salg
(58) Mellem 1992 og undersøgelsesperiodens udløb solgte EF-erhvervsgrenen fortsat en stabil mængde af ringmekanismer på markedet i Fællesskabet, men salget faldt 10 % i værdi.
e) Markedsandel
(59) EF-erhvervsgrenens andel af EF-markedet faldt i mængde fra 41,4 % i 1992 til 35 % i undersøgelsesperioden.
f) Prisfald
(60) For alle varer var der en nedgang på 10 % i EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspris netto fra 1992 til undersøgelsesperioden. For at efterprøve, om denne nedgang skyldtes en ændring i vareblandingen, vurderede Kommissionen tendensen i priserne på et udvalg af modeller, som udgør over 50 % af fællesskabsproducenternes salg. Det blev fastslået, at faldet i priserne baseret på dette udvalg med en fast vareblanding endda var endnu mere påfaldende (omkring 20 %). Det er således bekræftet, at der er tale om et betydeligt prisfald.
g) Fortjeneste
(61) Erhvervsgrenen havde tab på salget af samme vare i hele perioden, og der fastsattes et tab på 5 % for undersøgelsesperioden. Som følge af igangværende automatisering og omstrukturering var EF-erhvervsgrenen i stand til at reducere tabet mellem 1992 og undersøgelsesperioden. Denne lille forbedring skyldtes en nedsættelse af produktions- og generalomkostningerne, som er endnu mere tydeligt end det generelle prisfald.
h) Beskæftigelse og investeringer
(62) EF-erhvervsgrenens arbejdsstyrke blev reduceret med 28 % mellem 1992 og undersøgelsesperioden, og investeringerne faldt betydeligt i samme periode.
7. Konklusion vedrørende skade
(63) Der skete klart en forværring af EF-erhvervsgrenens situation mellem 1992 og undersøgelsesperiodens udløb, specielt med hensyn til markedsandel og salgspriser.
(64) På et voksende marked med en samlet vækstrate på 18 % mellem 1992 og undersøgelsesperiodens udløb (dvs. en årlig vækstrate på ca. 6 %) havde fællesskabsproducenterne globalt set mistet 6 % af markedet. Da producenternes salgsmængde var stabil, blev de forhindret i at udnytte markedsudvidelsen.
(65) EF-erhvervsgrenens globale fortjeneste på salget af samme vare var fortsat negativ, selv om den blev lettere forbedret med tiden. Dette skyldtes, at erhvervsgrenen ikke var i stand til at forhøje priserne mellem 1992 og undersøgelsesperiodens udløb, ikke engang en smule, fordi der var tale om betydelige prisunderbud. Priserne faldt faktisk i gennemsnit 10 % i samme periode. Fællesskabsproducenternes finansielle situation er blevet kritisk, og hvis den fortsætter, vil producenterne ikke kunne bære den. Det vil give alvorlig risiko for, at fællesskabsproducenterne ophører med og/eller etablerer deres produktion andetsteds inden for forholdsvis kort tid.
(66) På baggrund af ovenstående fastslår Kommissionen, at erhvervsgrenen i Fællesskabet er påført væsentlig skade.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(67) Kommissionen undersøgte, hvorvidt den malaysiske og den kinesiske dumpingimport var skyld i den skade, der forvoldtes erhvervsgrenen i Fællesskabet, og om andre faktorer havde forvoldt eller bidraget til skaden.
Ringmekanismer fremstillet i Fællesskabet og ringmekanismer importeret fra Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik konkurrerer direkte med hinanden, især på grundlag af priserne. Dette skyldes, at der ikke er betydelige forskelle i kvalitet mellem de importerede varer og varer fremstillet af fællesskabsproducenter. Varerne tager sigte på samme kunder, nemlig producenter af ringbind og lign. i samme geografiske område via samme salgskanaler.
2. Virkningerne af dumpingimporten
(68) Ved undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten konstateredes det, at denne imports voksende mængde og markedsandel samt de underbydende og faldende priser faldt sammen med EF-erhvervsgrenens tab af markedsandele og faldende salgspriser.
(69) For størstedelen af markedet i Fællesskabet, som består af standard ringmekanismer, er markedet gennemsigtigt og således prisfølsomt. Følgelig betyder salg til lave priser uundgåeligt, at varerne erstattes med andre varer, da kunderne vælger at få forsyninger til den laveste pris. Konklusionen er derfor, at denne import til lave priser klart er forbundet med den forværrede situation for EF-erhvervsgrenen.
3. Virkningerne af andre faktorer
(70) Det undersøgtes, om andre faktorer end dumpingimporten fra Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik kunne have ført eller bidraget til EF-erhvervsgrenens svækkede situation, og navnlig om importen af varer fra andre lande end de to, der er omfattet af proceduren, kan have bidraget til denne situation.
a) Ungarn
(71) Som beskrevet i betragtning 43 finder en del af en af fællesskabsproducenternes produktion sted i Ungarn, og den blev derfor holdt ude fra denne producents produktion i forbindelse med vurderingen af skade. For at fastslå, om importen fra Ungarn særskilt betragtet forvoldte EF-erhvervsgrenen skade, undersøgte Kommissionen import- og prisniveauet på markedet i Fællesskabet.
Som anført i betragtning 43 giver Eurostats importstatistikker ikke er korrekt billede af den nuværende handelsstrøm af ringmekanismer med oprindelse i Ungarn, og Kommissionens analyse af den ungarske import mellem 1992 og september 1995 måtte derfor baseres på oplysninger begrænset til de ringmekanismer, som faktisk havde oprindelse i Ungarn i overensstemmelse med ikke-præferentielle oprindelsesregler. På dette grundlag blev det fastslået, at den pågældende import fra Ungarn fortsat var stabil mellem 1992 og undersøgelsesperioden, og at i forbindelse med en sammenligning af priserne til første uafhængige kunder var priserne på den pågældende import højere end priserne på importen fra Kina og Malaysia. På grund af pristrykket fra de to lande solgtes disse ungarske varer på et lidt lavere niveau end varer fremstillet af fællesskabsproducenterne.
Kommissionen fastslog derfor, at importen fra Ungarn ikke bidrog væsentligt til den forværrede situation for EF-erhvervsgrenen.
b) Andre lande
(72) Eurostats importstatistikker omfatter også importen fra Slovenien, men ifølge troværdige markedskilder vedrører denne import D-formede mekanismer, som ikke indgår i denne undersøgelse.
Importmængden til Fællesskabet fra andre tredjelande er derfor hverken betydelig eller stigende. Under disse omstændigheder konkluderes det, at importen fra andre kilder ikke bidrog til den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen i den periode, der blev anvendt i forbindelse med fastlæggelsen af skade.
c) Andre argumenter
(73) Det blev påstået, at de to fællesskabsproducenter og en tredje part, som producerede i Fællesskabet på det pågældende tidspunkt, tidligere anvendte konkurrencebegrænsende praksis, og at klagerne således selv bidrog til den skade, der påførtes dem.
Det blev imidlertid fastslået, at spørgsmålet ikke er blevet rejst af nogen EF- eller national konkurrencemyndighed, og det således blot er en ugrundet formodning, som det ikke er muligt at tage hensyn til på dette indledende stadium.
4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(74) Kommissionen finder, at dumpingimporten fra Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. Denne konklusion er baseret på de forskellige ovenstående oplysninger, særlig den opnåede markedsandel og de involverede mængder, hvilket førte til et kraftigt pristryk på EF's marked for ringmekanismer, specielt for fællesskabsproducenternes priser.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Generelt
(75) Kommissionen foretog på grundlag af alle fremlagte beviser en foreløbig undersøgelse af, om det klart kunne konkluderes, at det ikke er i Fællesskabets interesse at anvende foranstaltninger som omhandlet i artikel 21, stk. 1, i grundforordningen.
Til dette formål betragtede Kommissionen virkningerne af eventuelle foranstaltninger og følgerne for alle parter, der er involveret i proceduren, hvis der ikke blev truffet midlertidige foranstaltninger.
2. Følgerne for erhvervsgrenen i Fællesskabet
(76) Med hensyn til erhvervsgrenen i Fællesskabet er det meget sandsynligt, at erhvervsgrenen vil skulle sænke priserne yderligere eller vil miste markedsandele i stigende grad, hvis der ikke bliver truffet foranstaltninger, der kan korrigere virkningerne af dumpingimporten. I begge tilfælde vil EF-erhvervsgrenens situation blive forværret. Fortsætter de gentagne tab siden 1992, vil produktionen i Fællesskabet inden kort tid ikke længere være levedygtig og vil ophøre eller blive etableret andetsteds uden for Fællesskabet med deraf følgende negative virkninger for beskæftigelse, investeringer og konkurrence på markedet i Fællesskabet. En sådan situation vil ikke være resultatet af normale konkurrencevilkår, da det af de indhentede oplysninger synes at fremgå, at fællesskabsproducenterne er omkostningseffektive, særlig sammenlignet med Malaysia. Det bør noteres, at fællesskabsproducenterne giver dele af deres produktion i underleverance, og at deres leverandører og underleverandører fortrinsvis er små og mellemstore virksomheder, som også vil blive negativt berørt.
3. Virkningerne for brugerne
(77) Flere interesserede parter angav, at det ikke vil være i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger. Især blev det påstået, at omkostningerne til ringmekanismer, afhængigt af modellen, udgør et betydeligt element i omkostningerne til fremstilling af ringbind og lign. og at det ville få negative virkninger for virksomheder senere i produktionsforløbet (producenter af ringbind og andre papirvarer), hvis der indføres foranstaltninger.
De brugere, der fremførte disse påstande, undlod imidlertid at fremlægge tilstrækkeligt bevis i tide til at begrunde deres krav og således give mulighed for, at påstandene kunne efterprøves inden indførelsen af midlertidige foranstaltninger. Kommissionen har til hensigt at undersøge spørgsmålet i detaljer, inden der træffes endelig afgørelse.
(78) Det blev også påstået, at det ville skabe et duopol med hensyn til leveringer til EF-markedet med negative virkninger for priserne, hvis der blev indført foranstaltninger.
Kommissionen kan ikke godtage et sådant ræsonnement. Det bliver således ikke nævnt, at antidumpingforanstaltninger ikke er foranstaltninger med forbud, men snarere korrigerende foranstaltninger, som hverken er til hinder for, at eksportører i tredjelande kan få adgang til markedet i Fællesskabet, forudsat de eksporterer deres varer til rimelige priser, og heller ikke reducerer effektiv konkurrence og kvaliteten og diversiteten af forsyningerne.
(79) Endelig blev det fremført, at antidumpingforanstaltninger ville indvirke på den konkurrencemæssige stilling for producenter af ringbind og lign. i EF over for producenter, der er etableret i tredjelande, da de fortsat ville have adgang til ringmekanismer fra de pågældende lande til lave priser. Dette ville føre til, at EF's producenter kunne miste markedsandele og således blive fristet til at etablere produktionen i nabolande.
Med hensyn til konkurrencen fra producenter, der er etableret i tredjelande, bør det noteres, at en del af markedet for ringbind og lign. er virksomhedsorienteret, og at det for denne del af markedet er afgørende, at producenterne befinder sig i nærheden af kunderne og har en fleksibel produktion og et godt kendskab til markedet. Konkurrencen fra disse tredjelande er for tiden endvidere begrænset, og mulighederne for, at den vil stige, er beskedne, fordi transportomkostningerne pr. enhed er op til fem gange højere for den færdige vare end for den pågældende vare på grund af større volumen. Det er derfor ikke sandsynligt, at importen af ringmekanismer vil blive erstattet med import af færdige varer (dvs. ringbind) i den nærmeste fremtid.
Kommissionen modtog ikke beviser for, at antidumpingforanstaltninger for ringmekanismer kunne blive en afgørende faktor for, at ringbindindustrien ville etablere sig uden for Fællesskabet.
(80) Kommissionen finder derfor, at det i højere grad vil være i brugernes og forbrugernes interesser på mellemlang og lang sigt, at der opretholdes det bredest mulige udvalg af leverandører af ringmekanismer, hvilket vil være resultatet af antidumpingforanstaltninger, end at Fællesskabets produktion af den pågældende varer formindskes eller helt forsvinder. Der bør også erindres om, at de tidligere prisfordele, som køberne nød god af skyldtes illoyal prispraksis og at der ikke er nogen begrundelse for at tillade, at sådanne illoyale lave priser fortsat findes.
4. Konklusion
(81) Ved undersøgelsen af de forskellige interesser fastslår Kommissionen foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at træffe foranstaltninger mod den pågældende import.
Hvis EF-erhvervsgrenen står uden passende beskyttelse mod den fastlagte illoyale konkurrence, vil det øge denne erhvervsgrens vanskeligheder og kunne føre til, at den forsvinder eller etablerer sig uden for Fællesskabet. Den forventede prisstigning og deraf følgende ekstraomkostninger for forbrugerne kan på ingen måde betragtes som værende af samme størrelsesorden som omkostningerne ved, at EF-erhvervsgrenen helt forsvinder.
Kommissionen agter, i det omfang det er muligt i henhold til artikel 21 i grundforordningen, yderligere at undersøge områder, der skønnes relevante for analysen af spørgsmålet om Fællesskabets interesser, inden den træffer endelig afgørelse.
H. TOLD
(82) I henhold til artikel 7, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen, hvilket toldniveau der vil være nødvendigt til at afhjælpe den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen af dumpingimporten. Til dette formål beregnedes et prisniveau baseret på fællesskabsproducenternes produktionsomkostninger samt en rimelig fortjenstmargen.
Det konstateredes, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen måtte anses for at være et rimeligt minimum under hensyn til behovet for langsigtede investeringer, og særligt det beløb, EF-erhvervsgrenen kunne forvente at opnå, hvis der ikke fandt dumping sted. Fortjenstmargenen blev fastlagt på grundlag af en aktionærs normale indtjening under normale konkurrenceforhold, dvs. en fortjeneste på 10 %.
(83) Da der er forskellige typer modeller, beregnede Kommissionen for EF-erhvervsgrenens mest solgte modeller (60 % i mængde) og for hver kategori af disse modeller med samme grundlæggende egenskaber, et prisniveau bestående af fællesskabsproducenternes vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, idet der blev taget behørigt hensyn til EF-erhvervsgrenens globale fortjeneste plus ovennævnte fortjenstmargen.
(84) Det blev fastslået, at tolden for tilsvarende kategorier bør svare til forskellen mellem denne beregnede pris og eksportørernes faktiske salgspriser ved eksport til Fællesskabet. For at fastsætte toldens niveau måtte de således fastlagte prisstigninger udtrykkes som en procent af de importerede varers vejede gennemsnitlige værdi, frit Fællesskabets grænse.
(85) Som nævnt i betragtning 52 måtte de kinesiske eksportpriser til uafhængige importører justeres opad for at sikre en sammenligning i samme handelsled.
For Den Kinesiske Folkerepublik konstateredes et niveau på 35,4 % til at afhjælpe skaden. Da denne margen er lavere end den foreløbigt fastlagte dumpingmargen, bør den midlertidige antidumpingtold fastsættes på dette niveau.
(86) For Malaysia konstateredes et niveau på 10,5 % til at afhjælpe skaden. Da denne margen er lavere end den foreløbigt fastlagte dumpingmargen, bør den midlertidige antidumpingtold fastsættes på dette niveau.
I. SLUTBESTEMMELSER
(87) Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de berørte parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt.
Endvidere bør det fremføres at alle afgørelser, der træffes med henblik på denne forordning er midlertidige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told på forslag af Kommissionen -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer henhørende under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305 10 00 * 10) med oprindelse i Malaysia og Den Kinesiske Folkerepublik. I forbindelse med denne forordning består ringmekanismer af to rektangulære stålplader eller -bånd, hvortil er fastgjort mindst fire halvringe af stål, og holdes sammen af en dækplade af stål. De kan åbnes enten ved, at der trækkes i halvringene eller med en lille triggermekanisme af stål fastgjort til ringmekanismen.
2. Tolden fastsættes til følgende af prisen netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:
a) 10,5 % for importen af varer med oprindelse i Malaysia
b) 35,4 % for importen af varer med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik.
3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
4. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
Artikel 2
De berørte parter kan senest femten dage efter denne forordnings ikrafttræden tilkendegive deres mening skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
I overensstemmelse med artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan parterne fremsætte bemærkninger for så vidt angår anvendelsen af nærværende forordning inden en måned efter dens ikrafttrædelse.
Artikel 3
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i en periode på seks måneder, medmindre Rådet træffer endelige foranstaltninger inden udløbet af denne periode, jf. dog artikel 7, 9, 10 og 14 i forordning (EF) nr. 384/96.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 1996.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1465/96,
annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rengaskirjamekanismien tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta,
sekä katsoo, että
A. MENETTELY
1. Aloittaminen
(1) Komissio ilmoitti 28 päivänä lokakuuta 1995 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) tiettyjen Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rengaskirjamekanismien koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta ja aloitti tutkimuksen. Menettely aloitettiin Krause GmbH:n ja Koloman Handler GmbH:n 18 päivänä syyskuuta 1995 jättämän valituksen tuloksena, joiden yhteisen tuotannon väitettiin edustavan 90:tä prosenttia yhteisön rengaskirjamekanismien tuotannosta. Valituksessa esitetyt todisteet kyseisten tuontitavaroiden polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta huomattavasta vahingosta olivat riittävät oikeuttamaan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisen.
2. Tutkimus
(2) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta niille viejille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, viejämaiden edustajille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi määräajan kuluessa.
Useat asianomaisista maista olevat tuottajat sekä yhteisöstä olevat käyttäjät esittivät kantansa kirjallisesti. Kaikille edellä mainitussa määräajassa asianmukaisen pyynnön esittäneille annettiin tilaisuus tulla kuulluiksi.
(3) Polkumyyntitutkimukset koskivat 1 päivän lokakuuta 1994 ja 30 päivän syyskuuta 1995 välistä ajanjaksoa.
(4) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille niille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai yksityiskohtaiset vastaukset valituksen tehneiltä yhteisön tuottajilta, ainoalta tuottajalta Malesiasta, viideltä viejältä Hong Kongista ja yhdeltä viejältä Yhdysvalloista, jotka kaikki olivat etuyhteydessä kiinalaisiin tuottajiin, sekä kolmelta yhteisön tuojalta koskien asianomaisten viejämaiden tuottajia ja viideltä riippumattomalta yhteisön tuojalta.
(5) Komissio etsi ja tarkisti kaikki alustavan polkumyyntiä koskevan päätelmän kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraavien yritysten toimitiloissa:
a) Valituksen tehneet yhteisön tuottajat:
- Koloman Handler GmbH, Wien (Itävalta),
- Krause GmbH & Co. KG. Espelkamp (Saksa)
b) Viejät/tuottajat:
1. Malesia
- Bensons Metal Products, Shad Alam
2. Kiinan kansantasavalta
Koska kaikilla viidellä kiinalaisella tuottajalla/viejällä oli etuyhteys Hong Kongissa tai Yhdysvalloissa olevien yritysten kanssa, ja nämä vastasivat Kiinan kansantasavallassa oleville tuottajille/viejille lähetettyihin kyselylomakkeisiin, paikalla suoritettavat tutkimukset suoritettiin näissä etuyhteyden omaavissa yrityksissä seuraavasti:
- Champion Stationery Manufacturing Co. Ltd (Hong Kong),
- Hong Kong Stationery Mfg Co. Ltd (Hong Kong),
- Sun Kwong Metal Manufacturer Co. Ltd (Hong Kong)
- US Ring Binder Corp., New Bedford (Yhdysvallat)
- Wah Hing Stationery Manufactory Co. Ltd (Hong Kong)
- World Wide Stationery Manufacturing Co. Ltd (Hong Kong)
Champion Stationery Manufacturing Co. Ltd ja Sun Kwong Metal Manufacturer Co. Ltd kuuluvat samalle yritysryhmittymälle, ja molemmat myyvät kiinalaisia rengaskirjamekanismeja Yhdysvalloissa olevalle etuyhteydessä olevalle yritykselle (US Ring Binder).
c) Tuojat, joilla on etuyhteys tuottajiin/viejiin:
- Bensons International Systems B.V., Utrecht (Alankomaat)
- Bensons International Systems Ltd, Stroud (Yhdistynyt kuningaskunta)
- Hong Kong Stationery Limited, Eastleigh (Yhdistynyt kuningaskunta)
d) Riippumattomat tuojat:
- KWH Plast (UK) Ltd, Milton Keynes (Yhdistynyt kuningaskunta)
- KWH Plast Vertriebs GmbH, Speyer (Saksa)
3. Kolmas markkinatalousmaa
(6) Koska Kiinan kansantasavaltaa ei pidetä markkinatalousmaana, komissio ilmoitti menettelyn alussa, että Malesiaa suunniteltiin pidettäväksi soveltuvana kolmantena markkinatalousmaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan kansantasavallan osalta. Tämä valinta perustui valittajan antamiin tietoihin, joiden mukaan Malesian kulurakenteeseen ja tuotantoteknologiaan liittyvä tilanne oli suhteellisen lähellä Kiinassa vallitsevaa tilannetta. Lisäksi näiden tietojen mukaan molempien maiden tuottajille oli hyvin vähäiset tai täysin olemattomat ympäristöön liittyvät kulut tuottaessaan kyseisiä tuotteita.
(7) Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa suunniteltuun valintaan, ja yksi tuoja vastusti sitä mutta ei onnistunut riittävästi perustelemaan vaatimustaan eikä ehdottanut vaihtoehtoista markkinatalousmaata.
(8) Tutkimus osoitti, että Malesia on ainoa Euroopan yhteisön ulkopuolinen markkinatalousmaa, jossa rengaskirjamekanismeja tuottaa yritys jolla ei ole yhteyksiä valituksen tehneisiin yhteisön tuottajiin.
(9) Erääseen kiinalaiseen viejään etuyhteydessä olevan yrityksen antamien tietojen mukaan komissio voisi osoittaa, että tuotantomenetelmä ja teknologia sekä automaation taso Kiinan kansantasavallassa ja Malesiassa vastaavat toisiaan.
(10) Malesian markkinoilla vallitsevan kilpailutilanteen suhteen vaikuttaa siltä, että kilpailua on olemassa paikallisen tuotannon ja tuontituotteiden välillä. Komissio myös totesi, että Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia rengasmekanismeja myytiin näillä markkinoilla.
(11) Siksi, edellä kuvatut seikat huomioon ottaen, komissio katsoi aiheelliseksi ja kohtuulliseksi käyttää Malesiaa kolmantena markkinatalousmaana Kiinasta yhteisöön vietävien rengaskirjamekanismien normaaliarvon määrittelemiseksi.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(12) Menettelyn kohteena olevia tuotteita ovat tietynlaiset rengaskirjamekanismit, joita käytetään irtolehtikansioiden, ohjelmisto- ja teknisten käsikirjojen, valokuva- ja postimerkkikansioiden, luetteloiden ja esitteiden valmistuksessa ja jotka koostuvat kahdesta suorakulmaisesta teräslaatasta tai -langasta, joihin ainakin neljä teräslangasta tehtyä puolirengasta on kiinnitetty ja joita teräskuori pitää yhdessä. Ne voidaan avata joko vetämällä puolirenkaista tai RKM:iin kiinnitetyn pienen teräksisen laukaisumekanismin avulla. RKM:t kuuluvat CN-koodiin 8305 10 00. Samaan CN-koodiin kuuluvat vipuvarsimekanismit eivät kuulu tämän tutkimuksen piiriin.
(13) Useita satoja erityyppisiä RKM:eja myytiin yhteisössä tutkimusajanjakson aikana. Tyypit vaihtelivat kokonsa, renkaiden muodon ja lukumäärän, pohjalaatan koon ja renkaiden avausmenetelmän (vetämällä tai laukaisumekanismia käyttäen) puolesta. Ottaen kuitenkin huomioon, että kaikilla RKM:eilla on samat fyysiset ominaispiirteet ja että RKM:t voivat tietyssä laajuudessa korvata toisensa, komissio totesi kaikki Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta viedyt RKM:t tämän menettelyn kannalta yhdeksi tuotteeksi.
2. Samankaltainen tuote
(14) Komissio saattoi todeta, että Malesiassa tuotetut ja myydyt RKM:t olivat tästä maasta ja Kiinan kansantasavallasta yhteisöön vietyjen RKM:ien kanssa identtisiä tai fyysisiltä ominaispiirteiltään niitä läheisesti muistuttavia.
(15) Tutkimus on myös osoittanut, että yhteisön teollisuuden tuottamat ja yhteisöön Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta viedyt RKM:t ovat joko identtisiä tai ominaispiirteiltään toisiaan läheisesti muistuttavia.
(16) Eräs tuoja väitti myös, että 17- tai 23-renkaiset mekanismit eivät ole samankaltaisia tuotteita kuin "standardin" mukaiset 2-4 renkaiset mekanismit ja että ne pitäisi jättää menettelyn ulkopuolelle. Tämän väitteen tueksi tuoja esitti, että kyseiset tuotteet ovat paljon kehittyneempiä ja että niiden tuotantokustannukset ovat kolmesta kuuteen kertaa korkeammat kuin vähempirenkaisten RKM:ien. Kyseinen tuoja väitti myös, että 17- ja 23-renkaiset mekanismit olivat osa pienmarkkinoita, jotka ovat olemassa vain Alankomaissa.
Nämä väitteet eivät ole hyväksyttävissä, koska 17- ja 23-renkaisilla mekanismeilla on samat fyysiset perusominaisuudet, sovellukset ja käyttötarkoitus kuin muillakin RKM:eilla, ja lisäksi yhteisön tuotanto kattaa koko tuotevalikoiman 17- ja 23-renkaiset mekanismit mukaan luettuina.
(17) Siksi komissio katsoo, että yhteisössä tuotettavat ja myytävät RKM:t, Malesiassa tuotettavat ja myytävät RKM:t sekä yhteisöön Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta viedyt RKM:t on katsottava asetuksen (EY) N:o 384/96 (jäljempänä `perusasetus`) 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuiksi samankaltaisiksi tuotteiksi.
C. POLKUMYYNTI
1. Malesia
(18) Yhteisöön vietyjen RKM:ien monien eri mallien vuoksi vain myydyimmät mallit, joiden määrä kattaa yli 75 prosenttia malesialaisen viejän yhteisöön tutkimusajanjaksona suuntautuneesta kokonaismyynnistä, otettiin huomioon polkumyyntiä määritettäessä.
a) Normaaliarvo
(19) Ainoan malesialaisen tuottajan RKM:ien myynti kotimarkkinoillaan oli tutkimusajanjaksona 5,8 prosenttia sen samanaikaisesta viennistä yhteisön riippumattomille asiakkaille. Siksi kotimaan myynti katsottiin määrältään riittäväksi.
(20) Kun malleja myytiin Malesian kotimaan markkinoilla riittävässä määrin tavanomaisessa kaupankäynnissä, yhteisöön vietyjen samankaltaisten mallien normaaliarvo määritettiin keskimääräisen, riippumattomien asiakkaiden kotimaan markkinoilla maksaman hinnan perusteella, koska alle 20 prosenttia tästä myynnistä oli tappiollista.
Muissa tapauksissa, kun mallin kotimaan myynti ei ollut määrältään riittävää, vastaavan yhteisöön viedyn mallin normaaliarvo laskettiin Malesian tuotantokustannusten perusteella lisättynä myynti-, yleis- ja hallintokuluilla (MY & H) sekä voitolla. MY & H ja voitto määriteltiin malesialaisen tuottajan todellisten tuotanto- ja myyntitietojen perusteella myytäessä samankaltaista tuotetta tavanomaisessa kaupankäynnissä.
b) Vientihinta
(21) Koska kyseisen malesialaisen tuottajan tutkimusajanjaksona yhteisöön suuntutunut vienti tapahtui etuyhteydessä oleville tuojille, vientihinta oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin yhteisössä ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Luotettavan vientihinnan määrittelemiseksi yhteisön rahalla kaikki etuyhteydessä oleville tuojille ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneet kulut sekä 7,8 prosentin voitto vähennettiin jälleenmyyntihinnasta. Voittomarginaali määriteltiin RKM:ien riippumattomien yhteisön tuojien tavallisesti saaman keskimääräisen voiton perusteella.
c) Vertailu
(22) Vertailua varten komissio tarkasteli RKM:n tärkeimpiä fyysisiä ominaisuuksia. Tutkimuksen aikana kerättyjen teknisten tietojen perusteella valittiin seuraavat kuusi tärkeintä fyysistä ominaisuutta vertailukelpoisten mallien löytämiseksi:
- Mekanismin tyyppi (laatta tai lanka)/avausjärjestelmä (jos laattatyyppinen malli)
- Renkaiden määrä
- Renkaiden muoto
- Renkaiden väli
- Nimellinen paperien määrä
- Pohjan leveys
Yksikään asianomainen osapuoli ei vastustanut yllä mainittujen ominaisuuksien valintaa.
(23) Verratessaan normaaliarvoa vientihintaan komissio totesi, että normaaliarvo oli määritetty eri kaupan portailla kuin vientihinta, koska Malesiassa tuote myyntiin loppukäyttäjille, kun taas vientihinta vastasi tukkumyyjän maksamaa hintaa. Tämän kaupan portaan eron katsottiin vaikuttavan RKM:ien hintoihin, ja komissio arvioi alustavia päätelmiään varten, kun todisteita kyseisen eron vaikutuksesta hintoihin ei ollut, vaikutuksen olevan 10 prosenttia malesialaisen tuottajan kotimarkkinoillaan tapahtuneesta myynnistä loppukäyttäjille saamasta keskimääräisestä bruttovoittomarginaalista (myyntihinnan ja valmistuskulujen välinen ero). Tällä perusteella komissio katsoi kohtuulliseksi alentaa vastaavasti normaaliarvoa.
(24) Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti tehtiin muita oikaisuja tasapuolisen vertailun aikaansaamiseksi. Siksi oikaisut alennusten, kuljetuksen, vakuutuksen, käsittelyn, lastauksen ja liitännäiskustannusten mukaisesti sekä luottoehtojen ja palkkioiden mukaisesti tehtiin joko viejän vaatimuksesta tai siksi, että ne havaittiin paikalla suoritetun tutkimuksen aikana ja että ne vaikuttivat hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen.
d) Polkumyyntimarginaali
(25) Kunkin mallin normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin vertailukelpoisen mallin vapaasti tehtaalla -pohjaisen vientihinnan painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
(20) Tämä vertailu paljasti polkumyynnin olemassaolon, ja polkumyyntimarginaalit vastasivat määrää, jolla mallin normaaliarvo ylittää vertailukelpoisen mallin vientihinnan. Kaikkien tutkittujen mallien polkumyyntimarginaalien keskiarvo, ilmaistuna prosentteina todellisesta vapaasti yhteisön rajalla -vientihinnasta, oli asianomaisen Benson Metal Products -yrityksellä, ainoalla malesialaisella viejällä 42,8 prosenttia.
2. Kiinan kansantasavalta
(27) Kiinalaisten tuottajien yhteisöön viemien RKM:ien erilaisten mallien suuren määrän vuoksi komissio rajoitti polkumyyntilaskelmansa kunkin tuottajan parhaiten myytyihin malleihin, joiden määrä oli ainakin 80 prosenttia niiden tutkimusajanjaksona kaikkiaan yhteisöön viemästä määrästä.
(28) Edellä 5 kohdan b kohdan 2 alakohdassa annetussa selvityksessä mainituista syistä Champion Stationery Manufacturing Co. Ltd ja Sun Kwong Metal Manufacturer Co. Ltd -yrityksiä on käsitelty polkumyyntiä määriteltäessä yhtenä yrityksenä.
(a) Normaaliarvo
(29) Koska Kiinan kansantasavaltaa ei pidetä markkinatalousmaana ja Malesian tultua valituksi soveltuvaksi kolmanneksi markkinatalousmaaksi, kiinalaisten vientituotteiden normaaliarvo oli määriteltävä Malesian markkinoilla vallitsevien hintojen ja kustannusten perusteella.
Komissio totesi, että yhtä lukuun ottamatta (World Wide Stationery Manufacturing Co. Ltd) jokaisen kiinalaisen tuottajan kaikkien RKM-mallien myynti Malesian markkinoilla oli riittävää suhteessa vertailukelpoisiin malleihin, joita nämä tuottajat myivät tutkimusajanjakson aikana yhteisöön vientiä varten.
(30) Näiden tuottajien osalta normaaliarvo määritettiin riittävästi ja tavanomaisessa kaupankäynnissä Malesiassa myydyn vertailukelpoisen mallin myyntihinnan keskiarvon perusteella tai, jos vertailukelpoista mallia ei myyty Malesiassa tai sen myynti ei ollut riittävää, mallin laskennallisen arvon perusteella. Normaaliarvo määriteltiin laskennallisesti tuotantokustannusten perusteella lisättynä myynti- yleis- ja hallintokuluilla (MY & H) sekä voitolla, joiden määrä määriteltiin malesialaisten tuottajien samankaltaisten tuotteen tuotantoa ja myyntiä normaalissa kaupankäynnissä koskevien todellisten tietojen perusteella.
(31) Koska World Wide Stationery Manufacturing Co. Ltd:n yhteisöön vietäväksi myymien yksittäisten mallien kanssa vertailukelpoisia malleja ei oltu myyty riittävästi Malesian markkinoilla, kaikkien mallien normaaliarvo oli määriteltävä tämän yrityksen osalta laskennallisesti käyttäen samaa menetelmää kuin on kuvattu edellä kohdassa (30).
b) Vientihinta
(32) Koska Kiinan koko vienti yhteisöön oli suoritettu etuyhteydessä olevien kolmansien maiden yritysten välityksellä, vapaasti laivassa kiinalaisessa satamassa -hinnasta vähennettiin näille yrityksille aiheutuneet suorat myyntikustannukset.
(33) Kun vienti tapahtui yhteisön ulkopuolisen etuyhteydessä olevan yrityksen välityksellä etuyhteydessä oleville yhteisön tuojille ja vientihinta yhteisön rajalla oli määriteltävä luotettavasti, tämä tapahtui laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti vähentämällä kaikki etuyhteydessä olevalle tuojalle tuonnin ja ensimmäiselle riippumattomalle yhteisön ostajalle jälleenmyynnin välillä aiheutuneet kustannukset sekä 7,8 prosentin voittomarginaali hinnasta, jolla tuote myytiin tälle riippumattomalle ostajalle. Voittomarginaali määriteltiin RKM:ien riippumattomien yhteisön tuojien tavallisesti saaman keskimääräisen voiton perusteella.
c) Vertailu
(34) Oikean vertailun suorittamiseksi yhteisöön vietyjen kiinalaisten mallien ja normaaliarvon määrittelyssä käytettyjen mallien välillä komissio sovelsi samaa menetelmää kuin on kuvattu edellä kohdassa (22).
(35) Verratessaan normaaliarvoa vientihintaan komissio päätti, että normaaliarvo oli määritetty kaupan eri portaalla kuin vientihinta, koska myynti Malesiassa tapahtui teollisuuden loppukäyttäjille, kun taas vientihinta vastasi tukkumyyjien maksamaa hintaa. Siksi, samasta syystä kuin on kuvattu edellä kohdassa (23), normaaliarvosta vähennettiin siinä kuvatulla tavalla laskettu kaupan portaan mukainen oikaisu.
(36) Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti tehtiin muita oikaisuja tasapuolisen vertailun aikaansaamiseksi. Siksi oikaisut alennusten, kuljetuksen, vakuutuksen, käsittelyn, lastauksen ja liitännäiskustannusten mukaisesti sekä luottoehtojen ja palkkioiden mukaisesti tehtiin joko viejän vaatimuksesta tai siksi, että ne havaittiin paikalla suoritetun tutkimuksen aikana ja että ne vaikuttivat hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen.
d) Yksilöllinen kohtelu
(37) Champion Stationery Manufacturing Co. Ltd, Sun Kwong Metal Manufacturer Co. Ltd ja Word Wide Stationery Manufacturing Co. Ltd pyysivät määräajan kuluessa yksilöllisten polkumyyntimarginaalien määrittelyä.
(38) Koska Champion Stationery Manufaturing Co. Ltd ei kuitenkaan kyennyt toimittamaan paikalla suoritetun tutkimuksen aikana tutkimusajanjaksoa koskevia asianmukaisia, sen vaatimusta perustelevia asiakirjoja, komission oli hylättävä vaatimus yhteistyön puuttumisen perusteella.
(39) Yritysten Sung Kwong Metal Manufacturer Co. Ltd ja World Wide Stationery Manufacturing Co. Ltd osalta annetut tiedot osoittivat, että niiden kiinalainen tuotantotoiminta ei ollut ollut riippumatonta Kiinan viranomaisista työllistämispolitiikkansan, tuotannossa käyttämiensä raaka- ja muiden aineiden eikä tapansa hoitaa liiketoimintaa Kiinan kansantasavallassa suhteen. Näiden päätelmien vuoksi komissio ei katsonut asianmukaiseksi määritellä näille kahdelle yritykselle yksilöllisiä polkumyyntimarginaaleja.
e) Polkumyyntimarginaali
(40) Normaaliarvon painotettua keskiarvoa vapaasti laivassa malesialaisessa satamassa verrattiin vertailukelpoisen mallin painotettuun vientihinnan keskiarvoon vapaasti laivassa kiinalaisessa satamassa perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
(41) Tämä vertailu paljasti polkumyynnin olemassaolon, ja polkumyyntimarginaalit vastasivat määrää, jolla mallin normaaliarvo ylittää vertailukelpoisen mallin vientihinnan. Kaikkien tutkittujen mallien polkumyyntimarginaalien painotettu keskiarvo, ilmaistuna prosentteina todellisesta vientihinnasta vapaasti yhteisön rajalla, oli Kiinan kansantasavallan osalta 112,8 prosenttia.
D. YHTEISÖN TEOLLISUUS
(42) Tutkimus on vahvistanut, että kaksi valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa edustavat pääosaa, yli 90:tä prosenttia, koko yhteisön RKM:ien tuotannosta.
(43) Tässä suhteessa havaittiin, että yhden valituksen jättäneistä yhteisön tuottajista tuotannon rajallinen osa koski tuotteita, joiden viimeinen huomattava valmistusvaihe oli suoritettu Unkarissa, ja nämä tuotteet oli siksi jätettävä pois sen yhteisön tuotannosta. Toisaalta todettiin, että jotkut tuotteet, jotka oli tuontitilastoissa ilmoitettu alkuperältään unkarilaisiksi, oli pelkästään koottu Unkarissa itävaltalaisista osista, ja ne katsottiin sen vuoksi osaksi asianomaisen tuottajan yhteisön tuotantoa, koska kyseisten tuotteiden kokoaminen Unkarissa ei tavaroiden muuta kuin etuuskohtelua oikeuttavaa alkuperää koskevien säännösten mukaan tehnyt valmiista tuotteista alkuperältään unkarilaisia. Se, että kyseiset tuotteet oli ilmoitettu tuontitilastoissa alkuperältään unkarilaisiksi, katsottiin epäolennaiseksi, koska alkuperä oli ilmoitettu etuuskohteluun oikeuttavien alkuperäsäännösten perusteella, joita ei sovelleta tämän tutkimuksen yhteydessä.
(44) Todettiin myös, että valituksen tehneiden kahden yhteisön tuottajan tuotannon lisäksi tuotantoa oli myös Italiassa ja Espanjassa. Vaikka kyseiset yritykset eivät toimittaneet komissiolle täydellisiä tietoja, eri markkinalähteistä hankitut tiedot vahvistivat, että näiden kahden maan tuottajat eivät edustaneet merkittävää osuutta yhteisön RKM:ien tuotannosta.
Yksi kyseisistä yrityksistä, joka sijaitsee Espanjassa, ilmoittautui ja pyysi tulla otetuksi huomioon yhteisön teollisuuteen kuuluvana. Tämä yritys ei kuitenkaan ollut osapuolena valituksessa, jonka jättäneet tuottajat edustavat pääosaa koko yhteisön tuotannosta. Lisäksi todettiin, että valtaosa tämän yrityksen myynnistä oli valmistettu Kiinan kansantasavallasta tuoduista tuotteista ja että sen vuoksi sen pääasiallisena liiketoimintana ei voitu pitää RKM:ien tuottamista yhteisössä. Tätä yritystä ei sen vuoksi voitu katsoa osaksi yhteisön teollisuutta.
(45) Tällä perusteella komissio on päättänyt, että kaksi valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa, jotka toimivat tutkimuksen aikana täysin yhteistyössä ja joiden koko yhteisön tuotanto edustaa pääosaa koko yhteisön RKM:ien tuotannosta, muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön teollisuuden.
E. VAHINKO
1. Alustavat huomautukset
(46) Vahingon määrittelemiseksi tarkasteltavana olevan menettelyn yhteydessä komissio on analysoinut tietoja, jotka koskevat ajanjaksoa syyskuusta 1992 syyskuuhun 1995. Tutkimuksen maantieteellinen laajuus kyseisenä ajanjaksona oli yhteisö sellaisena kuin se oli tutkimusta aloitettaessa, ja se käsitti siksi kaikki kaksitoista jäsenvaltiota. Kaikki tarkoitusta varten tarpeelliset tiedot kerättiin yhteisön tuottajilta, viejiltä ja tuojilta.
Yksi viejä väitti, että valitus ei ollut hyväksyttävissä ja että siihen sisältyvät vahinkoa koskevat todisteet olivat harhaanjohtavia sikäli kuin ne liittyivät aikaan ennen vuotta 1995. Tämän viejän mukaan yhtä valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa, joka sijaitsee Itävallassa, ei voida pitää osana yhteisön teollisuutta ennen 1 päivää tammikuuta 1995, jolloin Itävallasta tuli Euroopan unionin jäsen.
Koska Itävalta oli EU:n jäsen valituksen tekemisen aikaan, komissio katsoo itävaltalaisen tuottajan olevan osa yhteisön teollisuutta sellaisena kuin se on määritelty perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa, ja sen vuoksi täysin oikeutetuksi toimimaan valituksen tekijänä.
Mitä tämän väitteen toiseen osaan tulee, komissio katsoo, että Itävallan tuotantoa koskevien tietojen huomioon ottaminen ajalta, jolloin maa ei vielä ollut liittynyt EU:n jäseneksi, ei ole ainoastaan mahdollista vaan välttämätöntä. Koska kaikki toimenpiteet koskisivat tuontia yhteisöön kokonaisuutena (toisin sanoen viiteentoista jäsenvaltioon), tutkimuksen pitää myös koskea yhteisöä kokonaisuudessaan. Tässä suhteessa vahinkoa koskevien tietojen analysoimiseksi käytetyn ajanjakson suhteen on epäolennaista jonkun jäsenvaltion kuuluminen tai kuulumattomuus yhteisöön. Tämä käytäntö on sopusoinnussa vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklassa olevan määräyksen kanssa.
On myös syytä muistaa, että Euroopan talousaluetta koskeva sopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994, mistä alkaen muun muassa kolmen uuden jäsenvaltion (Itävallan, Suomen ja Ruotsin) markkinoita ei voinut pitää yhteisön markkinoista erillisinä. Maailman tuottajien suhteellisen vähälukuisuuden vuoksi maantieteellisen Euroopan markkinat ovat olleet melko yhtenäiset ainakin 90-luvun alusta alkaen, minkä vuoksi uusien jäsenvaltioiden liittyminen ei vaikuttanut markkinaolosuhteisiin.
Siksi valitus katsottiin perusteettomaksi.
2. Yhteisön markkinoiden koko kulutus
(47) RKM:ien ilmeistä yhteisön markkinoiden koko kulutusta laskiessaan komissio lisäsi yhteisön tuottajien EY-myynnin yhteisön kokonaistuontiin (yhteisössä toimineiden viejien vastausten perusteella). Muiden maiden kuin Malesian, Kiinan kansantasavallan ja Unkarin osalta arvio oli tehtävä Eurostat-tuontitilastojen perusteella. Tässä yhteydessä otettiin huomioon, että CN-koodiin 8305 10 00 kuuluu myös tuotteita, jotka eivät olleet tämän menettelyn alaisina.
Tällä perusteella EY:n ilmeinen RKM:ien kulutus yhteisön markkinoilla lisääntyi 240 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 tutkimusajanjakson 283 miljoonaan yksikköön, toisin sanoen lisääntyminen on ollut 18 prosenttia.
3. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(48) Vaikka Malesiasta tapahtuneen tuonnin määrä aleni vuodesta 1992 tutkimusajanjaksoon tultaessa, malesialaisen tuonnin markkinaosuus pysyi huomattavana. Sekä kiinalaisen että malesialaisen tuonnin polkumyyntimarginaalit ovat kaukana vähäisestä, samoin kuin maista tapahtuvan tuonnin määrä. Lisäksi kilpailutilanne yhteisön markkinoilla tuontituotteiden välillä sekä tuontituotteiden ja yhteisön tuotteiden välillä on samankaltainen. Malesialaisten ja kiinalaisten tuotteiden välillä ei olekaan merkittäviä laatueroja ja ne on suunnattu samoille asiakkaille. Edelleen todetaan, että malesialaisten tuotteiden myynnin väheneminen yhteisön markkinoilla johtuu vain ainoan etuyhteydessä olevan malesialaisten tuotteiden tuojan päätöksestä hankkia osa tarpeestaan Kiinan kansantasavallasta. Siksi hankintalähteen vaihtaminen johtuu yrityksen päätöksestä, mikä on otettava huomioon arvioitaessa Malesiasta tapahtuneen tuonnin kehitystä.
(49) Sanotulla perusteella komissio katsoo, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa olevat edellytykset Malesiasta tapahtuneen tuonnin vaikutusten arvioimiseksi kumulatiivisesti Kiinan kansantasavallasta tapahtuneen tuonnin kanssa täyttyvät, ja näistä kahdesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia on vastaavasti arvioitava yhdessä.
4. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus
(50) Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin yhteismäärä on lisääntynyt 115,7 miljoonasta yksiköstä vuonna 1992 tutkimusajanjakson 160,2 miljoonaan yksikköön, toisin sanoen lisääntyminen on ollut 38 prosenttia.
(51) Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta tuotujen RKM:ien markkinaosuus kasvoi 48,1 prosentista vuonna 1992 tutkimusajanjakson 56,6 prosenttiin.
5. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat
(52) Sen määrittelemiseksi, olivatko vievät tuottajat alihinnoitelleet tuotteensa yhteisön tuottajien hintoihin nähden tutkimusajanjakson aikana, tehtiin hintavertailu perustuen yhteisön teollisuuden myyntiin ja etuyhteydessä olevien tuojien etuyhteyttä vailla oleville asiakkaille tapahtuneeseen jälleenmyyntiin, mitkä katsottiin tapahtuneeksi samalla kaupan portaalla (enimmäkseen kansioiden tuottajille). Kiinan vientiä etuyhteyttä vailla oleville tuojille oikaistiin tuojien ja EY:n tuottajien asiakkaiden välillä vallitsevan kaupan portaan eron mukaisesti. Tähän oikaisuun, joka perustui tuojien kustannuksiin ja voittoihin, sisältyi myös maksettava tulli. Kaikkia hintoja verrattiin nettomääräisinä ilman mitään alennuksia ja hyvityksiä. Oikeudenmukaisen vertailun varmistamiseksi verrattiin malleja, joilla oli samankaltaiset fyysiset ominaisuudet.
(53) Jotkut tuojat ovat väittäneet, väitteitään enempää perustelematta, että kyseiset tuotteet oli valmistettu Kiinan kansantasavallassa huonompilaatuisesta teräksestä kuin mitä yhteisön RKM:ien tuotannossa käytettiin ja että tämä ero vaikutti tuotteiden vertailukelpoisuuteen. Tutkimuksen aikana osoitettiin kuitenkin, että kiinalaisia tuotteita myytiin loppukäyttäjille, jotka ostivat myös yhteisössä tuotettuja tuotteita samoihin käyttötarkoituksiin. Siksi katsottiin, että kyseinen väitetty laatuero, vaikka se olisi ollut perusteltu, ei olisi ollut riittävä näiden tuotteiden välillä tehtävän eron oikeuttamiseksi.
(54) Eri mallien suuren määrän vuoksi hintavertailu tehtiin mallien erän perusteella, joka edusti yli 60:tä prosenttia sekä tuotujen tuotteiden määrästä että EY:n tuottajien myynnistä.
Tällä perusteella todettiin kyseisistä maista tuodut tuotteet alihinnoitelluiksi, ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuontituotteiden alihinnoittelun taso suhteessa yhteisön teollisuuden myyntihintojen keskiarvoon oli 11,5 prosenttia. Malesiasta tuotujen tuotteiden havaittiin olevan yhteisön tuottajien hintoihin nähden 3,1 prosenttia alihinnoiteltuja.
6. Yhteisön teollisuuden tilanne
a) Tuotanto
(55) Kulutuksen lisääntyessä yhteisön teollisuuden RKM-tuotanto oli suhteellisen vakaata vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välillä, eikä tämä kasvu näin ollen ollut vaikuttanut siihen. Vähäinen tuotannon kasvu kyseisenä aikana johtuukin yhteisön ulkopuolisen myynnin lisääntymisestä.
b) Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(56) Koska yhteisön teollisuuden tuotantokapasiteetti lisääntyi vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, sen vuonna 1992 55 prosentin tasolla ollut käyttöaste aleni tutkimusajanjakson 49 prosenttiin.
Kapasiteetin lisääntyminen johtui ennen vuotta 1993 hankituista ja täyden tuotantokapasiteetin vuonna 1994 saavuttaneista tehokkuudeltaan paremmista tuotantokoneista.
c) Varastot
(57) Yhteisön teollisuuden vuodenvaihteen varastot lisääntyivät 14 prosenttia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
d) Myynti
(58) Vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana yhteisön teollisuuden yhteisön markkinoilla myymien RKM:ien määrä pysyi vakaana, mutta myynnin arvo laski 10 prosenttia.
e) Markkinaosuus
(59) Yhteisön teollisuuden markkinaosuus EY:ssä laski määrällisesti vuoden 1992 41,4 prosentista tutkimusajanjakson 35 prosenttiin.
f) Hintoihin kohdistuva paine
(60) Yhteisön teollisuuden kaikkien tuotteiden painotettu myyntihintojen keskiarvo laski 10 prosenttia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Sen todistamiseksi, että tämä lasku ei johtunut tuotevalikoiman muutoksesta, komissio arvioi yli 50:tä prosenttia yhteisön myynnistä edustavien mallierän hintojen kehityssuunnan. Tämän erän, jossa tuotevalikoima oli pysyvä, hintojen laskun todettiin olleen vielä merkittävämpi (noin 20 prosenttia). Huomattavien hintoihin kohdistuvien paineiden olemassaolo oli siten vahvistettu.
g) Kannattavuus
(61) Teollisuus kärsi tappioita samankaltaisen tuotteen myynnistään koko kauden ajan, ja tutkimusajanjakson kuluessa on osoitettu syntyneen 5 prosentin tappio. Meneillään olevan automatisioinnin ja rakenneuudistuksen seurauksena yhteisön teollisuus on pystynyt vähentämään tappioitaan vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä vähäinen parannus oli tulosta tuotannosta aiheutuvien ja yleiskulujen supistamisesta, mikä oli merkittävämpää kuin yleinen hintojen lasku.
h) Työllisyys ja investoinnit
(62) Yhteisön teollisuuden palveluksessa oleva työvoima on vähentynyt 28 prosenttia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ja investoinnit ovat vähentyneet huomattavasti samaan aikaan.
7. Vahinkoa koskeva päätelmä
(63) On selvää, että yhteisön teollisuuden tilanne on huonontunut vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana erityisesti markkinaosuuden ja myyntihintojen kannalta.
(64) Kasvavilla markkinoilla, joiden kokonaiskasvu oli 18 prosenttia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana (toisin sanoen vuotuinen kasvu oli noin 6 prosenttia), yhteisön tuottajat ovat menettäneet kaikkiaan 6 prosenttia markkinoista. Niiden määrällisen myynnin pysyminen vakaana merkitsee sitä, että yhteisön tuottajat ovat estyneet hyötymästä markkinoiden kasvusta.
(65) Yhteisön teollisuuden samankaltaisen tuotteen myynnin yleinen kannattavuus jatkui, vaikkakin vähäistä parannusta oli ajan mittaan tapahtunut, edelleen negatiivisena. Tämä johtuu siitä, että sen merkittävästi alihinnoiteltuja hintoja ei voitu nostaa vähääkään vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Sen hinnat ovat itse asiassa laskeneet samana aikana keskimäärin 10 prosenttia. Yhteisön tuottajien taloudellinen tilanne on muuttunut kriittiseksi, ja mikäli tilanteen annetaan jatkua, se tulee olemaan kestämätön. Tämä aiheuttaa vakavan uhan siitä, että yhteisön tuottajat lopettavat ja/tai siirtävät tuotantonsa muualle suhteellisen lyhyen ajan kuluessa.
(66) Edellä esitetyin perustein komissio katsoo, että yhteisön teollisuus on kärsinyt merkittävää vahinkoa.
F. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(67) Komissio tutki, johtuiko yhteisön teollisuudelle aiheutunut vahinko malesialaisesta ja kiinalaisesta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja olivatko muut tekijät aiheuttaneet tai olleet osaltaan aiheuttamassa kyseistä vahinkoa.
Yhteisössä valmistetut RKM:t ja Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta tuodut RKM:t kilpailevat suoraan keskenään, pääasiassa hinnoilla. Tämä johtuu siitä, että tuontituotteiden ja yhteisössä valmistettujen tuotteiden välillä ei ole merkittäviä laatueroja. Tuotteet on suunnattu samoille asiakkaille, toisin sanoen saman maantieteellisen alueen kansionvalmistajille samanlaisten myyntikanavien kautta.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(68) Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia todettiin, että näiden tuotteiden tuonnin määrän ja markkinaosuuden lisääntymisellä yhdessä niiden alihinnoittelun ja hintoja alentavan vaikutuksen kanssa oli yhteys yhteisön teollisuuden markkinaosuuden menetykseen ja myyntihintojen alentamispaineeseen.
(69) Suurin osa yhteisön tavalliset RKM:t käsittävistä markkinoista on avointa ja reagoi sellaisena herkästi hintojen muutoksiin. Siksi halvalla tapahtuva myynti aiheuttaa väistämättä korvausvaikutuksen asiakkaiden valitessa toimittajat alhaisimpien hintatarjousten perusteella. Sen vuoksi päädyttiin toteamukseen, että tämä halpatuonnin ja yhteisön teollisuuden heikentyvän aseman välillä on selvä yhteys.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
(70) Tutkittiin, olisivatko muut tekijät kuin Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti voineet johtaa tai olla osaltaan johtamassa yhteisön teollisuuden huonoon tilanteeseen ja erityisesti, olisiko tuonti muista kuin tämän menettelyn alaisista kahdesta maasta voinut myös vaikuttaa tilanteeseen.
a) Unkari
(71) Kuten kohdassa (43) on selvitetty, osa erään yhteisön tuottajan valmistuksesta tapahtuu Unkarissa ja on kärsityn vahingon määrää arvioitaessa suljettu sen vuoksi tämän yhteisön tuottajan tuotannon ulkopuolelle. Sen määrittelemiseksi, aiheuttiko tuonti Unkarista erillisenä tarkasteltuna vahinkoa yhteisön teollisuudelle, komissio tutki tuonnin ja yhteisön markkinoilla vallitsevien hintojen tasoa.
Kuten kohdassa (43) on selvitetty, Eurostat-tuontitilastot eivät kuvasta asianmukaisesti todellista unkarilaista alkuperää olevien RKM:ien kauppaa, ja siksi komission vuoden 1992 ja syyskuun 1995 välisenä aikana Unkarista tapahtunutta tuontia koskeva analyysi oli rajoitettava sellaisiin RKM:eihin, jotka muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien säännösten mukaan todella olivat unkarilaista alkuperää. Tällä perusteella osoitettiin, että unkarilaista alkuperää olevien tuotteiden tuonti pysyi vakaana vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja että verrattaessa myyntihintoja ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle kiinalaiset ja malesialaiset tuontituotteet oli kyseisiin tuontituotteisiin verrattuna alihinnoiteltu. Kyseisten maiden taholta kohdistuvan hintapaineen vuoksi nämä unkarilaiset tuotteet myytiin hieman alhaisemmalla hintatasolla kuin yhteisön tuotteet.
Tämän vuoksi komissio katsoi, että Unkarista tapahtuva tuonti ei merkittävästi lisännyt yhteisön teollisuuden aseman huononemista.
b) Muut kolmannet maat
(72) Eurostat-tuontitilastot osoittavat tuontia myös Sloveniasta, mutta luotettavien markkinalähteiden mukaan tämä tuonti koskee vipuvarsimekanismeja, jotka jäävät tämän tutkimuksen alueen ulkopuolelle.
Siksi yhteisöön muista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin määrä ei ole merkittävä eikä kasvussa. Näissä olosuhteissa todetaan, että muista lähteistä tapahtuva tuonti ei vaikuttanut yhteisön teollisuuden kärsimään vahinkoon sen määrittelemiseen käytettynä ajanjaksona.
c) Muut huomautukset
(73) On väitetty, että menneisyydessä esiintyi kilpailunvastaisia käytäntöjä, joihin kyseiset kaksi yhteisön tuottajaa ja kolmas siihen aikaan yhteisössä tuotantoa harjoittanut osapuoli osallistuivat, ja että valituksen tekijät näin ollen olivat itse aiheuttamassa itselleen vahinkoa.
On kuitenkin näytetty toteen, että tätä asiaa ei ole ottanut esille yhteisön tai kansallinen kilpailuviranomainen, ja se jää siksi pelkäksi perustelemattomaksi väitteeksi, jota ei ole voitu tässä alustavassa vaiheessa ottaa huomioon.
4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(74) Komissio katsoo, että polkumyynnillä Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta tapahtunut tuonti on aiheuttanut yhteisön teollisuudelle merkittävää vahinkoa. Tämä päätelmä perustuu useisiin edellä esitettyihin seikkoihin ja erityisesti saavutettuihin markkinaosuuksiin ja kysymykseen tulleisiin määriin, jotka ovat johtaneet voimakkaaseen hintojen laskupaineeseen yhteisön RKM:ien markkinoilla ja varsinkin yhteisön teollisuuden hintojen osalta.
G. YHTEISÖN ETU
1. Yleistä
(75) Komissio tutki alustavasti kaikki esitetyt todisteet huomioon ottaen, voiko se selkeästi päätellä, että ei ole yhteisön edun mukaista soveltaa perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdasa määrättyjä toimenpiteitä.
Tätä tarkoitusta varten komissio arvioi mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta ja väliaikaisten toimenpiteiden soveltamatta jättämisen seurauksia kaikille menettelyssä osallisina olleille osapuolille.
2. Seuraukset yhteisön teollisuudelle
(76) Yhteisön teollisuuden osalta katsotaan olevan erittäin todennäköistä, että ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin seurausten korjaamiseksi toteutettavia toimenpiteitä yhteisön teollisuus joutuisi edelleen alentamaan hintojaan tai se menettäisi lisääntyvällä vauhdilla markkinaosuuksia. Molemmissa tilanteissa yhteisön teollisuuden taloudellinen tilanne huononee. Jos vuodesta 1992 esiintyneet toistuvat menetykset jatkuisivat, yhteisön tuotanto ei lyhyen ajan kuluttua enää olisi elinkelpoista ja lakkaisi tai siirrettäisiin yhteisön ulkopuolelle, mistä seuraisi kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen ja investointeihin sekä yhteisön markkinoilla vallitsevan kilpailun tasoon. Tämä tilanne ei olisi seurausta tavanomaisista kilpailuolosuhteista, koska kerätyt tiedot näyttävät osoittavan, että yhteisön tuottajat toimivat kustannustehokkaasti, erityisesti Malesiassa vallitsevaan tilanteeseen verrattuna. Tässä yhteydessä on huomattava, että yhteisön tuottajat teettävät osan tuotannostaan alihankkijoilla ja että niiden toimittajat ja alihankkijat ovat pääasiassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joihin kohdistuisivat samanlaiset kielteiset vaikutukset.
3. Käyttäjiin kohdistuva vaikutus
(77) Useat kiinnostuneet osapuolet ovat esittäneet, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden toteuttaminen ei olisi yhteisön edun mukaista. Erityisesti on väitetty, että RKM:ien hinta muodostaa mallista riippuen huomattavan osan kansioiden valmistuskustannuksista ja että toimenpiteiden toteuttaminen vaikuttaisi kielteisesti seuraavan portaan teollisuuteen (rengaskansioiden ja muiden toimistotarvikkeiden valmistajiin).
Tällaisia väitteitä esittävät käyttäjät eivät kuitenkaan toimittaneet riittäviä todisteita vaatimustensa perustelemiseksi tarpeeksi ajoissa niiden pätevyyden todentamiseksi ennen väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamista. Komissio aikoo tutkia tämän asian tarkemmin ennen lopullisten päätelmien tekemistä.
(78) Väitettiin myös, että toimenpiteiden toteuttaminen johtaisi EY:n markkinoille toimittamisessa duopoliin eli kahden hallitsemiin markkinoihin, millä olisi mahdollisesti haitallinen vaikutus hintoihin.
Komissio ei voi hyväksyä tämänkaltaista perustelua. Siinä jätetään huomiotta polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pikemminkin korjaava kuin estävä luonne, jonka mukaisesti kolmansien maiden viejien pääsyä yhteisön markkinoille ei estetä, mikäli vienti tapahtuu oikeudenmukaiseen hintaan, ja tehokasta kilpailua ja toimitusten laatua ja monimuotoisuutta ei rajoiteta.
(79) Lopuksi on esitetty, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttaisivat EY:n kansionvalmistajien kilpailuasemaan suhteessa kolmansista maista oleviin tuottajiin, joilla olisi edelleen mahdollisuus saada RKM:eja kyseisistä maista alhaiseen hintaan. On väitetty, että tämä voisi johtaa yhteisön kansionvalmistusteollisuuden markkinaosuuksien menetyksiin ja siten houkuttelisi niitä siirtämään tuotantoaan naapurimaihin.
Mitä kolmansista maista olevien kansionvalmistajien kilpailuun tulee, on huomattava, että osa kansiomarkkinoista on suuntautunut yritysten väliseen kauppaan, ja että tälle markkinoiden osalle tuottajien sijainti asiakkaiden lähellä, tuotannon joustavuus ja hyvä markkinatuntemus ovat ensiarvoisen tärkeitä. Lisäksi näistä kolmansista maista tuleva kilpailu on tällä hetkellä rajoitettua, ja kasvupotentiaalia hillitsee se, että lopputuotteiden yksikkökohtaiset kuljetuskustannukset ovat jopa viisi kertaa korkeammat kuin kyseisten tuotteiden, mikä johtuu näiden suuremmasta määrästä. Näin ollen ei vaikuta todennäköiseltä, että RKM:ien tuonti korvautuisi lopputuotteiden (eli rengaskansioiden) tuonnilla ennustettavissa olevassa tulevaisuudessa.
Lisäksi komissio ei saanut näyttöä siitä, että RKM:ien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden toteuttaminen olisi ratkaiseva tekjiä aiheuttamaan kansioteollisuuden siirtämistä yhteisön ulkopuolelle.
(80) Siksi komissio katsoo, että käyttäjien ja kuluttajien keskipitkän ja pitemmän aikavälin etua palvelisi paremmin mahdollisimman laajan RKM:ien toimittajien valikoiman säilyttäminen, mikä seuraa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden toteuttamisesta, kuin yhteisön kyseistä tuotetta valmistavan tuotannon väheneminen tai katoaminen. Lopuksi tulisi myös muistaa, että ostajia aikaisemmin hyödyttäneet hintaedut aiheutuivat epäoikeudenmukaisista hinnoittelukäytännöistä ja että ei ole olemassa perusteita, joiden mukaan tällaiset epäoikeudenmukaiset alhaiset hinnat voitaisiin edelleen sallia.
4. Päätelmä
(81) Tarkastellessaan asiaan liittyviä erilaisia etuja komissio katsoo alustavasti, että ei ole pakottavia syitä, joiden perusteella pitäisi olla ryhtymättä toimenpiteisiin kyseistä tuontia vastaan.
Yhteisön teollisuuden jättäminen vaille riittävää suojaa näytettyä epäoikeudenmukaista kilpailua vastaan lisäisi tämän teollisuuden vaikeuksia ja voisi johtaa sen katoamiseen tai siirtymiseen yhteisön ulkopuolelle. Odotettavissa olevaa hintojen nousua ja siitä kuluttajille koituvia lisäkustannuksia ei voi mitenkään pitää samaan suuruusluokkaan kuuluvina kuin yhden yhteisön teollisuudenalan kokonaan katoamisesta aiheutuvia kustannuksia.
Ennen lopullisia päätelmiä komissio aikoo, perusasetuksen 21 artiklan määräysten mukaisesti soveltuvaksi katsotussa laajuudessa, tutkia edelleen yhteisön edun määrittelemistä varten asiaankuuluviksi todettuja seikkoja.
H. TULLI
(82) Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, minkä tasoinen tulli olisi riittävä poistamaan yhteisön teollisuudelle polkumyynnistä aiheutuneen vahingon. Tätä tarkoitusta varten katsottiin, että olisi laskettava yhteisön tuottajien tuotantokulujen ja kohtuullisen voittomarginaalin muodostama hintataso.
Tätä varten todettiin, että 5 prosenttia liikevaihdosta olevaa voittomarginaalia voitiin pitää kohtuullisena vähimmäistasona ottaen huomioon pitkäaikaisten investointien tarve ja, tarkemmin määriteltynä, se summa, jonka yhteisön teollisuuden saattoi odottaa saavan vahingollisen polkumyynnin puuttuessa. Voittomarginaali määriteltiin osakkeenomistajan normaaleissa kilpailuolosuhteissa odottaman tavanomaisen tuoton, eli 10 prosenttia pääomasta, perusteella.
(83) Koska malleja on erilaisia, komissio laski yhteisön teollisuuden myydyimpiä malleja (60 prosenttia määrästä) ja kutakin näiden mallien samat perusominaisuudet omaavaa luokkaa varten hintatason, joka koostui yhteisön tuottajien tuotantokustannusten painotetusta keskiarvosta, ottaen asianmukaisesti huomioon yhteisön teollisuuden yleisen kannattavuuden, sekä edellä määritellystä voittomarginaalista.
(84) Huomioon otettiin se, että tullin tulisi vastaavissa luokissa kattaa tämän laskennallisen hinnan ja yhteisöön viejien todellisten myyntihintojen välinen ero. Tullin tason määräämiseksi näin määritellyt hinnankorotukset on ilmaistu prosentteina tuotujen tavaroiden painotetusta keskimääräisestä vapaasti yhteisön rajalla -arvosta.
(85) Kuten kohdassa (52) on mainittu, kiinalaisia vientihintoja riippumattomille tuojille oli tarkistettava ylöspäin vertailukelpoisuuden takaamiseksi samalla kaupan portaalla.
Kiinan kansantasavallan osalta päädyttiin vahingon poistamista varten 35,4 prosentin tasolle. Koska tämä marginaali on alustavasti määriteltyä polkumyyntimarginaalia alhaisempi, väliaikaisen polkumyyntitullin tulisi olla tällä tasolla.
(86) Malesian osalta päädyttiin vahingon poistamista varten 10,5 prosentin tasolle. Koska tämä marginaali on alustavasti määriteltyä polkumyyntimarginaalia alhaisempi, väliaikaisen polkumyyntitullin tulisi olla tällä tasolla.
I. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(87) Moitteettoman hallinnon etujen mukaisesti asianomaisille osapuolille olisi annettava määräaika, jossa ne voivat esittää kirjallisesti kantansa ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi mainittava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdollisesti ehdottaman lopullisen tullin määräämiseksi.
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa CN-koodiin 8305 10 00 (Taric-koodi 8305 10 00 10) kuuluvia, Malesiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tiettyjä rengaskirjamekanismeja. Tämän asetuksen soveltamista varten rengaskirjamekanismit koostuvat kahdesta suorakaiteen muotoisesta teräslaatasta tai -langasta, joihin ainakin neljä teräslangasta tehtyä puolirengasta on kiinnitetty ja joita teräskuori pitää yhdessä. Ne voidaan avata joko vetämällä puolirenkaista tai rengaskirjamekanismiin kiinnitetyn pienen teräksisen laukaisumekanismin avulla.
2. Tulli laskettuna vapaasti yhteisön rajalla -nettohinnasta ilman tullia on seuraava:
a) 10,5 prosenttia Malesiasta peräisin olevan tuonnin osalta
b) 35,4 prosenttia Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin osalta.
3. Jollei toisin määrätä, voimassa olevia tulleja koskevat määräykset ovat voimassa.
4. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
2 artikla
Rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan säännösten soveltamista, asianomaiset osapuolet voivat esittää kirjallisesti kantansa ja pyytää saada tulla komission suullisesti kuulemiksi viidentoista päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.
Asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan määräysten mukaisesti asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksensa tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Asetuksen (EY) N:o 384/96 7, 9, 10 ja 14 säännösten mukaisesti tämän asetuksen 1 artikla on voimassa kuusi kuukautta, mikäli neuvosto ei hyväksy lopullisia toimenpiteitä ennen kyseisen ajanjakson päättymistä.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 1996.