Kommissionens beslutning
af 12. marts 2002
om den støtte, som Tyskland har påtænkt at yde Flender Werft AG, Lübeck
(meddelt under nummer K(2002) 913)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2002/632/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Rådet forordning (EF) nr. 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for støtte til skibsbygningsindustrien(1),
efter at have opfordret de interesserede parter til i overensstemmelse med disse bestemmelser at fremsætte deres bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1) Tyskland har med brev til Kommissionen af 20. oktober 2000 meddelt, at det har til hensigt at yde støtte til Flender Werft, Lübeck. Tyskland fremsendte yderligere oplysninger til Kommissionen ved brev af 15. december 2000 og 15. februar 2001.
(2) Kommissionen meddelte Tyskland ved brev af 18. april 2001, at den havde besluttet at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til den pågældende støtte.
(3) Kommissionen beslutning om indledning af proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(2). Samtlige interesserede blev samtidig opfordret til at fremsætte deres bemærkninger.
(4) Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra tredjemand.
II. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN
(5) Der er tale om regional investeringsstøtte til Flender Werft AG, Lübeck, der skal ydes inden for rammerne af den godkendte ordning "Gemeinschaftsaufgabe: Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" (GA)(3). Der skal ydes støtte til investeringer i en ny flydedok med en løftekapacitet på 20000 t. Værftet skal selv bygge dokken. Udgifterne dertil forventes at andrage 16,4 mio. EUR og støtten 869000 EUR.
(6) Den nye dok skal erstatte den tidligere flydedok med en løftekapacitet på 16000 t. Den gamle dok er blevet solgt og blev overdraget den nye ejer i februar 2001. Salgsprovenuet på 9,2 mio. EUR er blevet anvendt til finansiering af den nye dok.
(7) Støttemodtager er Flender Werft AG med sæde i Lübeck, Schleswig-Holstein, der er et støtteområde ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Værftet bygger søgående skibe og har i øjeblikket 780 ansatte. Værftet foretager også skibsreparationer. Målt i mandetimer udgør skibsreparationerne ca. 5 % af værftets aktivitet. Værftet bygger desuden flydedokker.
(8) Kommissionen fandt i sin beslutning om procedurens indledning, at der i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1540/98(4) om nye regler for støtte til skibsbygningsindustrien (i det følgende benævnt "skibsbygningsforordningen") kun kan ydes støtte til investeringer i opgradering eller modernisering af bestående værfter med sigte på at forbedre produktiviteten i de bestående anlæg. Efter Kommissionens opfattelse er anvendelsen af artikel 7 begrænset til opgradering af bestående anlæg med henblik på forbedring af de støttemodtagende værfters produktivitet og dermed konkurrenceevne. Derfor betvivler Kommissionen, at udskiftningen af den gamle flydedok med en løftekapacitet på 16000 t med en ny dok med større løftekapacitet kan betragtes som en modernisering eller opgradering i betydningen i forordningens artikel 7.
III. TYSKLANDS BEMÆRKNINGER
(9) Tyskland erklærer, at det på grund af den stadig stigende trafik på Østersøen er nødvendigt, at Lübeck, der er den største tyske østersøhavn, råder over tilstrækkelig kapacitet til skibsreparationer. Derfor har Flender Werft interesseret sig specielt for skibsreparationer og i mange år opretholdt den fornødne kapacitet. Den gamle flydedok på 16000 t skal have været i brug siden 1986, men har stadig hyppigere vist sig at være utilstrækkelig målt med nutidige krav. Efter færdiggørelsen af de store færger, der snart skal sættes i drift på Østersøen, er Flender Werft gået glip af reparationen af mindst 16 skibe på grund af den gamle flydedoks for beskedne størrelse. Uden tilpasning af dokken til denne udvikling vil værftets aktiviteter på dette område ikke blot stagnere, men også omsætningsmæssigt gå yderligere ned, fordi kunderne ifølge erfaringerne forsvinder derhen, hvor de kan få deres behov imødekommet. Af denne grund vil der opstå en situation, hvor personalet ikke kan beskæftiges optimalt, hvilket igen vil føre til fald i værftets konkurrenceevne og til afskedigelse af arbejdskraft. Denne udvikling kan imødegås med den nye flydedok, der vil bidrage til bevarelsen af arbejdspladser og af værftets konkurrenceevne. Med bygningen af en større flydedok tilpasser Flender Werft sig til markedsudviklingen og får reparationskapacitet til rådighed, der er tilstrækkelig til at imødekomme den konstaterede efterspørgsel på markedet.
(10) Tyskland erklærer, at den gamle flydedok af forståelige tekniske grunde ikke kan forlænges eller udbygges, og at dens kapacitet ikke kan forøges. Således vil modernisering af dokken være teknisk umulig. Efter Tysklands opfattelse er det som følge af de nye markedsbetingelser absolut nødvendigt at forny dokken, hvilket er i overensstemmelse med skibsbygningsforordningen om ydelse af investeringsstøtte.
(11) Desuden fremhæver Tyskland, at skibsbygningsforordningen bl.a. tager sigte på en reduktion af skibsbygningskapaciteten, og at der i det foreliggende tilfælde er tale om udskiftning af en flydedok, som næsten udelukkende anvendes til skibsreparation, med undtagelse af malerarbejde på nye skibe. Indgåelsen af kontrakter om reparation af de store færger, som sejler på Østersøen, er kun mulig med en ny dok.
IV. VURDERING AF STØTTEN
(12) I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Ifølge retspraksis ved EF-Domstolen og Retten i Første Instans er der tale om påvirkning af samhandelen, når støttemodtageren driver virksomhed inden for en branche, der er genstand for samhandel mellem medlemsstaterne.
(13) Kommissionen fastslår, at med den anmeldte støtte finansieres en del af de udgifter, som værftet normalt selv skulle afholde ved anskaffelsen af en ny flydedok, af statsmidler. Desuden er skibsbygning en branche, hvor der foregår samhandel mellem medlemsstaterne. Derfor falder støtte under EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(14) Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e), kan andre former for støtte, som Rådet træffer beslutning om med kvalificeret flertal efter forslag fra Kommissionen, være forenelig med fællesmarkedet.
(15) Kommissionen fastslår, at Rådet den 29. juni 1998 godkendte skibsbygningsforordningen(5) på dette retsgrundlag. Ifølge artikel 2 i denne forordning kan støtte, der finansieres af medlemsstaterne eller deres regionale eller lokale myndigheder eller ved hjælp af statsmidler under enhver form, og som direkte eller indirekte ydes til nybygning, reparation og ombygning af skibe, kun betragtes som forenelig med fællesmarkedet, hvis den opfylder denne forordnings bestemmelser.
(16) I overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, litra b), i samme forordning anmelder medlemsstaterne til Kommissionen beslutninger om at anvende en generel støtteordning, herunder en generelt anvendelig regionalstøtteordning, på virksomheder, der er omfattet af denne forordning, for at fastslå, om de er forenelige med artikel 87.
(17) Kommissionen fastslår, at udtrykket "nybygning" i forordningen skal forstås som bygning i Fællesskabet af selvdrevne, søgående skibe. Den fastslår desuden, at Flender Werft bygger sådanne skibe og derfor er en virksomhed, som falder under forordningens anvendelsesområde. Tyskland har efterkommet sine forpligtelser ifølge forordningens artikel 10, stk. 2, litra b), ved at anmelde den omhandlede støtte.
(18) Ifølge skibsbygningsforordningens artikel 7 kan støtte, der med sigte på at forbedre produktiviteten i bestående anlæg ydes til investeringer i opgradering eller modernisering af bestående værfter, og som ikke er kædet sammen med en finansiel omstrukturering af det pågældende værft, betragtes som forenelig med fællesmarkedet, forudsat at støttens intensitet i støtteområder i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), ikke overstiger 12,5 % eller det for området gældende loft for regionalstøtte, alt efter hvilket af disse der er lavest.
(19) Værftet ligger i Lübeck, der er et støtteområde efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der omfattes af en maksimal støttesats på 18 % BSÆ. Kommissionen fastslår, at den nye dok forventes at koste 16,4 mio. EUR. Den gamle dok blev solgt, og salgsprovenuet på 9,2 mio. EUR blev anvendt til finansiering af den nye.
(20) Kommissionen konstaterer, at ifølge Tysklands opfattelse er udskiftningen af den nuværende flydedok med en ny dok med større løfteevne ikke en nyinvestering, men bør betragtes som en investering til udskiftning og dermed modernisering af den gamle dok. Derfor bør kun forskellen mellem udgifterne til den nye dok og provenuet fra salget af den gamle betragtes som støtteberettigede udgifter, der anvendes som grundlag for beregningen af støtteintensiteten. Lægges der støtteberettigede udgifter på 7,2 mio. EUR til grund, vil en støtte på 869000 EUR få en intensitet på 12 % og være i overensstemmelse med forordningen.
(21) Med hensyn til spørgsmålet, om udskiftningen af den gamle flydedok med en ny kan betragtes som en opgradering eller modernisering efter skibsbygningforordningens artikel 7, gør Kommissionen opmærksom på Tysklands bemærkninger ved procedurens indledning. Kommissionens oplysninger bekræfter, at de skibe(6), der i øjeblikket besejler Østersøen, bliver stadig større, og at en større flydedok klart er nødvendig for at kunne gøre sig gældende på reparationsmarkedet i de kommende år. Denne konstatering støtter sig ikke kun på oplysninger om dokkapaciteten, men hænger også sammen med skibenes tiltagende størrelse. Flydedokkens bredde og løftekapacitet kan ikke adskilles, dvs. at der kræves en større dok til en større løftekapacitet. Det ville være yderst vanskeligt(7) at reparere de førnævnte større skibe ikke blot på grund af den ringere løftekapacitet, men også på grund af den gamle flydedoks dimensioner.
(22) Kommissionen konstaterer, at udskiftningen af den gamle flydedok med en større bidrager til en produktivitetsstigning for værftets skibsreparationer. Den gamle dok havde på grund af markedsudviklingen nået sin grænse og havde derfor kompromitteret en optimal indsats fra personalets side i de kommende år. Som følge af den større dok kan der indgås kontrakter om reparation af alle skibsstørrelser på markedet. Hvis værftet er konkurrencedygtigt og kan opnå kontrakter inden for alle markedssegmenter, kan det indsætte den bestående arbejdskraft optimalt og på den måde øge produktiviteten. Den nuværende potentielle produktivitetsstigning ville derfor ikke direkte kunne tilskrives den større flydedok, men derimod værftets generelle konkurrencedygtighed. Den større flydedok vil være den første forudsætning for denne potentielle udvikling.
(23) Desuden bekræfter Kommissionens aktuelle oplysninger, at den gamle flydedok af tekniske grunde ikke kan ikke kan udvides, dvs. ikke kan ombygges til en dok med større løfteevne. Den eneste mulighed for opgradering af flydedokken er derfor at bygge en ny.
(24) Kommissionen fastslår med hensyn til kapacitetsspørgsmålet, at værftets nybygningskapacitet øges som følge af indsættelsen af en flydedok til nybygninger. Efter Kommissionens oplysninger anvendes imidlertid 95 % af verdens flydedokkapacitet i øjeblikket til reparationer og ombygninger, men ikke til nybygninger.
(25) Flender Werft anvendte den gamle dok til reparationer, og den blev solgt til havnemyndighederne i Dunkerque i Frankrig, hvor flydedokker udelukkende anvendes til reparationer, fordi der ikke foregår nybygninger i Dunkerque. Tyskland bekræfter desuden, at Flender Werfts nye erstatningsdok udelukkende - med undtagelse af malerarbejde på nybygninger - anvendes til reparationer.
(26) Derfor, og især fordi den gamle flydedok af tekniske grunde ikke kunne udvides, og de stadig større skibe i Østersøen krævede en tilpasning af reparationskapaciteten for at være konkurrencedygtig på dette område, mener Kommissionen, at udskiftningen af den gamle flydedok med en ny bredere og mere effektiv dok, som kun anvendes til reparationer, må betragtes som en opgradering af det bestående værft i betydningen i artikel 7 i skibsbygningsforordningen.
(27) Kommissionen mener imidlertid også, at flydedokkens udskiftning kun kan betragtes som en opgradering af det bestående værft i skibsbygningsforordningens betydning, hvis dokken kun anvendes til reparationer. Anvendelsen af flydedokken til nybygning kan ikke betragtes som en opgradering eller modernisering, men i virkeligheden som et nyt anlæg, hvorved nybygningskapaciteten ville blive udvidet. Støtten kan derfor kun anses for at være forenelig med skibsbygningsforordningen og således med fællesmarkedet, hvis flydedokken udelukkende anvendes til reparationer og ikke til nybygninger, hvorved der ville blive oprettet ny produktionskapacitet inden for dette område.
(28) Kommissionen opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at Flender Werfts nye flydedok udelukkende anvendes til reparationer. Den eneste undtagelse er anvendelse af dokken til bemaling af nybygninger. Desuden skal Tyskland sikre, at hvis Flender Werft sælger den flydedok med en løftekapacitet på 20000 t, som værftet anvender til reparationer, må den ikke afhændes til et værft, der muligvis anvender dokken til nybygning af skibe.
V. KONKLUSION
(29) Kommissionen betragter af disse grunde udskiftningen af flydedokken med en løftekapacitet på 16000 t med en større dok med en kapacitet på 20000 t som en opgradering af et bestående anlæg i betydningen i skibsbygningsforordningens artikel 7. For at sikre, at flydedokken ikke anvendes til nybygninger, hvorved produktionskapaciteten inden for dette følsomme område ville blive øget, skal Tyskland sikre, at dokken udelukkende anvendes til skibsreparation. Desuden skal Tyskland sikre, at flydedokken ved salg ikke erhverves af et værft, der eventuelt anvender dokken til nybygning af skibe -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Tysklands støtte til Flender Werft AG, Lübeck, på 869000 EUR er forenelig med fællesmarkedet på de i artikel 2 fastsatte betingelser.
Artikel 2
Tyskland sikrer, at Flender Werft AG udelukkende anvender flydedokken med en løftekapacitet på 20000 t til skibsreparationer og bemaling af skibsnybygninger.
Tyskland sikrer, at flydedokken med en løftekapacitet på 20000 t ikke erhverves af et værft, der kan anvende dokken til nybygning af skibe, hvis Flender Werft AG sælger den.
Artikel 3
Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.
Artikel 4
Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. marts 2002.
Komission päätös,
tehty 12 päivänä maaliskuuta 2002,
valtiontuesta, jonka Saksa aikoo myöntää Lyypekissä toimivalle Flender Werft AG:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 913)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2002/632/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98(1),
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1) Saksa ilmoitti komissiolle Lyypekissä toimivalle Flender Werftille suunnittelemastaan tuesta 20 päivänä lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Saksa toimitti komissiolle lisätietoja asiasta 15 päivänä joulukuuta 2000 ja 15 päivänä helmikuuta 2001 päivätyillä kirjeillä.
(2) Komissio ilmoitti Saksalle 18 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely.
(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio pyysi siinä asianomaisia esittämään huomautuksensa.
(4) Komissio ei saanut kolmansilta huomautuksia.
II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA
(5) Hanke koskee Lyypekissä toimivalle Flender Werft AG:lle myönnettäviä alueellisia investointitukia liittovaltion ja osavaltion yhteisestä puiteohjelmasta alueellisen talousrakenteen parantamiseksi(3), joka on hyväksytty tukiohjelma. Tukea on tarkoitus myöntää investointeihin uuteen uivaan telakkaan, jonka nostovoima on 20000 tonnia. Yritys rakentaa uuden telakan itse. Uuden telakan kustannukset on arvioitu 16,4 miljoonaksi euroksi ja tuen suuruudeksi 869000 euroa.
(6) Uuden telakan on tarkoitus korvata vanha uiva telakka, jonka nostovoima on 16000 tonnia. Vanha telakka on myyty ja luovutettu uudelle omistajalle helmikuussa 2001. Myyntivoitto, 9,2 miljoonaa euroa, on käytetty uuden telakan rahoitukseen.
(7) Tuensaaja on Flender Werft AG, jonka kotipaikka on Lyypekissä, Schleswig-Holsteinin osavaltiossa, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukialue. Yritys rakentaa merialuksia ja työllistää tällä hetkellä 780 työntekijää. Se toimii laivanrakennuksen lisäksi myös laivankorjauksen alalla. Henkilötyötunteina laskettuna laivankorjauksen osuus telakan työmäärästä on noin 5 prosenttia. Flender Werft rakentaa myös uivia telakoita.
(8) Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98(4) (jäljempänä "laivanrakennusasetus") 7 artiklan mukaisesti alueellista tukea voidaan myöntää vain olemassa olevien telakoiden uudistamiseen tai uudenaikaistamiseen tähtääviin investointeihin olemassa olevien laitosten tuottavuuden parantamiseksi. Komissio katsoi, että 7 artiklan soveltamisala rajoittuu olemassa olevien laitosten uudistamiseen niiden tuottavuuden parantamiseksi ja siten tuensaajatelakoiden kilpailukyvyn parantamiseksi. Tämän vuoksi komissio epäili, voidaanko nostovoimaltaan 16000 tonnin suuruisen vanhan uivan telakan korvaamista uudella, nostovoimaltaan suuremmalla telakalla pitää asetuksen 7 artiklassa tarkoitettuna uudenaikaistamisena tai uudistamisena.
III SAKSAN HUOMAUTUKSET
(9) Saksan esittämän selvityksen mukaan Itämeren-liikenne kasvaa jatkuvasti, minkä vuoksi Saksan suurimmassa Itämeren-satamassa Lyypekissä on oltava riittävästi laivankorjauskapasiteettia. Flender Werft on juuri siksi kiinnostunut erityisesti laivankorjaustoiminnasta ja ylläpitänyt siihen tarvittavaa kapasiteettia jo vuosia. Vanha, nostovoimaltaan 16000 tonnin uiva telakka on ollut käytössä vuodesta 1986, mutta yhä useammin se on osoittautunut nykyisiin vaatimuksiin nähden liian pieneksi. Lähiaikoina Itämerellä käyttöön otettavien suurten autolauttojen valmistuttua alueella liikennöi vähintään 16 laivaa, joita ei voida korjata Flender Werftin telakalla sen vanhan uivan telakan liian pienen koon vuoksi. Ellei telakkaa muuteta vastaamaan tätä kehitystä, yrityksen toiminta alalla lamaantuu tai jopa supistuu edelleen liikevaihdolla mitattuna, sillä kokemusten mukaan asiakkaat siirtyvät sinne, missä heidän tarpeisiinsa vastataan asianmukaisesti. Näin syntyy tilanne, jossa henkilöstöresursseja ei voida enää käyttää parhaalla mahdollisella tavalla, mikä puolestaan johtaa telakan kilpailukyvyn laskuun ja henkilöstön irtisanomisiin. Uuden uivan telakan myötä tämä kehitys voitaisiin pysäyttää sekä edistää työpaikkojen säilymistä ja telakan kilpailukykyä. Rakentamalla suuremman uivan telakan Flender Werft mukautuisi markkinoiden kehitykseen ja varmistaisi riittävän, markkinoilla vallitsevan kysynnän mukaisen korjauskapasiteetin.
(10) Saksa ilmoittaa, että perustelluista teknisistä syistä johtuen vanhaa uivaa telakkaa ei voida pidentää, laajentaa eikä suurentaa millään muullakaan tavalla. Näin ollen telakan uudenaikaistaminen ei ole teknisesti mahdollista. Saksan käsityksen mukaan uudet markkinaolosuhteet edellyttävät telakan uudistamista ja sen vuoksi uudistaminen on investointitukien myöntämistä koskevien laivanrakennusasetuksen säännösten mukaista.
(11) Lisäksi Saksa huomauttaa, että laivanrakennusasetuksessa pyritään ennen kaikkea laivanrakennuskapasiteetin vähentämiseen, kun taas tässä tapauksessa tuetaan käytännössä pelkästään laivankorjaukseen (uusien laivojen maalausta lukuun ottamatta) tarkoitetun uivan telakan korvaamista. Ilman uutta telakkaa yritys ei voisi tehdä sopimuksia Itämerellä liikennöivien uusien suurten autolauttojen korjauksesta.
IV TUEN ARVIOINTI
(12) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kauppaan kohdistuu vaiku- tuksia, jos tuensaaja harjoittaa taloudellista toimintaa, jonka alalla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa.
(13) Komissio toteaa, että ilmoitetun tuen myötä osa kustannuksista, jotka telakkayrityksen olisi tavallisesti maksettava itse uuden uivan telakan hankkimiseksi, rahoitetaan valtion varoista. Lisäksi laivanrakennus on taloudellista toimintaa, jonka alalla käydään valtioiden välistä kauppaa. Näin ollen tuki kuuluu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.
(14) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää muuta tukea, josta neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta.
(15) Komissio toteaa, että neuvosto hyväksyi laivanrakennusasetuksen(5) 29 päivänä kesäkuuta 1998 tämän oikeusperustan mukaisesti. Asetuksen 2 artiklan mukaan laivanrakennus-, laivankorjaus- ja laivakonversioalalle joko suoraan tai välillisesti myönnettyä tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana vain, jos se on tämän asetuksen säännösten mukaista.
(16) Laivanrakennusasetuksen 10 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle etukäteen ja toteutettava ainoastaan komission luvalla kaikki päätökset yleisen tukijärjestelyn, mukaan lukien alueelliset tukijärjestelyt, soveltamisesta asetuksessa tarkoitettuihin yrityksiin sen tarkistamiseksi, että järjestely on perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten mukainen.
(17) Komissio toteaa, että asetuksen mukaan "laivanrakennuksella" tarkoitetaan omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten rakentamista yhteisössä. Lisäksi komissio toteaa, että Flender Werft rakentaa tällaisia laivoja ja on sen vuoksi asetuksen soveltamisalaan kuuluva yritys. Ilmoittamalla kyseisestä tuesta Saksa on noudattanut asetuksen 10 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaista velvoitettaan.
(18) Laivanrakennusasetuksen 7 artiklan mukaan olemassa oleville telakoille myönnettävää tukea, jonka avulla ne voivat ilman rahoituksen uudelleenjärjestelyjä uudistaa tai uudenaikaistaa laitoksiaan olemassa olevien laitosten tuottavuuden parantamiseksi, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana sillä edellytyksellä, että perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisilla tukialueilla alueellisen tuen määrä ei ole suurempi kuin 12,5 prosenttia tai alueelliseen tukeen sovellettava yläraja, jolloin noudatetaan alhaisempaa rajaa.
(19) Telakka sijaitsee Lyypekissä, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukialue ja jossa alueelliseen tukeen sovellettava yläraja on 18 prosenttia BAE. Komissio toteaa, että uuden telakan odotetaan maksavan 16,4 miljoonaa euroa. Vanha telakka on myyty, ja 9,2 miljoonan euron myyntivoitto on käytetty uuden telakan rahoitukseen.
(20) Komissio toteaa, että Saksan mukaan nykyisen uivan telakan korvaamista uudella, nostovoimaltaan suuremmalla telakalla ei olisi pidettävä uutena investointina, vaan investointina vanhan telakan korvaamiseen tai oikeastaan sen uudenaikaistamiseen. Tästä syystä tukikelpoisiksi kustannuksiksi, joiden perusteella tuki-intensiteetti on laskettava, olisi katsottava vain uuden telakan kustannusten ja vanhan telakan myynnistä saadun voiton välinen erotus. Jos laskentaperusteeksi otetaan 7,2 miljoonan euron tukikelpoiset kustannukset, 869000 euron tuki merkitsisi 12 prosentin intensiteettiä, mikä vastaisi asetuksen säännöksiä.
(21) Sen osalta, voidaanko vanhan uivan telakan korvaamista uudella, suuremmalla telakalla pitää laivanrakennusasetuksen 7 artiklassa tarkoitettuna uudistamisena tai uudenaikaistamisena, komissio muistuttaa huomautuksista, jotka Saksa esitti menettelyn aloittamisen johdosta. Komission käytettävissä olevat tiedot vahvistavat, että Itämerellä liikennöivien laivojen koko kasvaa jatkuvasti(6) ja että suurempi uiva telakka on ilmeisesti välttämätön yrityksen toiminnan jatkumiseksi laivankorjausmarkkinoilla tulevaisuudessa. Tämä lausunto ei perustu pelkästään tietoihin telakointipainosta vaan liittyy myös laivojen kasvamassa olevaan kokoon. Uivan telakan leveys ja nostovoima liittyvät toisiinsa, toisin sanoen nostovoiman lisääminen edellyttää myös suurempaa telakkaa. Edellä mainittujen suurempien alusten korjaaminen olisi vanhalla uivalla telakalla erittäin hankalaa sen pienemmän nostovoiman ja myös sen mittojen vuoksi(7).
(22) Komissio toteaa, että vanhan uivan telakan korvaaminen suuremmalla telakalla edistää tuotannon kasvua telakkayrityksen laivankorjaustoimialalla. Markkinoiden kehitys huomioon ottaen vanha uiva telakka oli jo saavuttanut rajansa ja sen vuoksi ei ollut enää itsestään selvää, että henkilöstöresursseja olisi pystytty tulevina vuosina käyttämään parhaalla mahdollisella tavalla. Suuremman telakan ansiosta yritys voi tehdä korjaussopimuksia kaikista markkinoilla olevista laivojen kokoluokista. Jos telakka on kilpailukykyinen ja pystyy hankkimaan tilauksia kaikilta markkinalohkoilta, se pystyy käyttämään käytettävissä olevaa työvoimaa parhaalla mahdollisella tavalla ja voi tätä kautta lisätä tuottavuuttaan. Mahdollinen tuottavuuden kasvu ei kuitenkaan johtuisi suoraan suuremmasta uivasta telakasta vaan telakkayrityksen yleisestä kilpailukyvystä. Suurempi uiva telakka on ensimmäinen edellytys tälle mahdollisille kehitykselle.
(23) Lisäksi komission hallussa olevat tiedot vahvistavat, että vanhaa uivaa telakkaa ei voida teknisistä syistä suurentaa tai muuttaa nostovoimaltaan suuremmaksi telakaksi. Näin ollen ainoa mahdollisuus parantaa uivaa telakkaa on korvata se uudella telakalla.
(24) Kapasiteetin osalta komissio toteaa, että uivan telakan käyttäminen uusien laivojen rakentamiseen kasvattaisi kyseisen telakkayrityksen laivanrakennuskapasiteettia. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan maailman uivista telakoista 95:tä prosenttia käytetään kuitenkin tällä hetkellä laivojen korjaukseen ja laivakonversioon, ei uusien laivojen rakentamiseen.
(25) Flender Werft käytti vanhaa telakkaa laivankorjaukseen ja myi sen Ranskaan Dunkerquen satamaviranomaisille. Dunkerquessa uivia telakoita käytetään pelkästään laivankorjaukseen, sillä siellä ei ole laivanrakennustoimintaa. Saksa vahvistaa lisäksi, että Flender Werftin uutta, korvaavaa telakkaa käytetään ainoastaan laivankorjaukseen, lukuun ottamatta uusien laivojen maalausta.
(26) Edellä esitetyistä syistä, sekä erityisesti sen vuoksi, että vanhaa uivaa telakkaa ei teknisistä syistä johtuen olisi voitu suurentaa ja että Itämeren yhä suuremmat alukset edellyttävät korjauskapasiteetin mukauttamista, jotta yrityksen alalla toimiminen voisi jatkua, komissio katsoo, että vanhan uivan telakan korvaamista uudella, leveämmällä ja tehokkaammalla telakalla, jota käytetään ainoastaan laivankorjaukseen, voidaan pitää laivanrakennusasetuksen 7 artiklassa tarkoitettuna olemassa olevan laitoksen uudistamisena.
(27) Komissio katsoo kuitenkin, että uivan telakan korvaamista voidaan pitää laivanrakennusasetuksessa tarkoitettuna olemassa olevan laitoksen uudistamisena vain, jos telakkaa käytetään pelkästään laivankorjaukseen. Uivan telakan käyttämisen uusien laivojen rakentamiseen ei voida katsoa olevan uudistamista tai uudenaikaistamista, vaan kyseessä olisi tosiasiassa uusi laitos, joka lisäisi laivanrakennuskapasiteettia. Tukea voidaan näin ollen pitää laivanrakennusasetuksen mukaisena ja sen myötä yhteismarkkinoille soveltuvana vain, jos uivaa telakkaa käytetään ainoastaan laivankorjaukseen eikä uusien alusten rakentamiseen, jolloin alalle ei synny uutta tuotantokapasiteettia.
(28) Sen vuoksi komissio edellyttää, että Saksa takaa uutta uivaa telakkaa käytettävän pelkästään Flender Werftin laivankorjaustoimintaan. Ainoa poikkeus on telakan käyttäminen uusien laivojen maalaukseen. Lisäksi Saksan on taattava, että jos Flender Werft myy tämän nostovoimaltaan 20000 tonnin uivan telakan, jota se käyttää laivankorjaukseen, sitä ei myydä telakkayritykselle, joka saattaisi käyttää uivaa telakkaa uusien laivojen rakentamiseen.
V PÄÄTELMÄ
(29) Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että nostovoimaltaan 16000 tonnin uivan telakan korvaaminen suuremmalla, nostokapasiteetiltaan 20000 tonnin telakalla on laivanrakennusasetuksen 7 artiklassa tarkoitettua olemassa olevan laitoksen uudistamista. Sen takaamiseksi, ettei uivaa telakkaa käytetä uusien laivojen rakentamiseen, mikä kasvattaisi tämän herkän alan tuotantokapasiteettia, Saksan on varmistettava, että telakkaa käytetään ainoastaan laivankorjaustoimintaan. Lisäksi Saksan on taattava, että jos uiva telakka myydään, sitä ei myydä telakkayritykselle, joka saattaisi käyttää sitä laivanrakennukseen,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Saksan suunnittelema 869000 euron tuki Lyypekissä toimivalle Flender Werft AG:lle soveltuu yhteismarkkinoille 2 artiklassa esitetyin edellytyksin.
2 artikla
Saksan on varmistettava, että Flender Werft AG käyttää nostovoimaltaan 20000 tonnin uivaa telakkaa ainoastaan laivankorjaukseen ja uusien laivojen maalauksen.
Saksan on varmistettava, että jos Flender Werft AG myy tämän nostovoimaltaan 20000 tonnin uivan telakan, sitä ei myydä telakkayritykselle, joka saattaisi käyttää uivaa telakkaa uusien laivojen rakentamiseen.
3 artikla
Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 12 päivänä maaliskuuta 2002.