RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1910/2006
af 19. december 2006
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (i det følgende benævnt (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1015/94 (2) en endelig antidumpingtold på importen af fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«).
(2)
I september 2000 bekræftede Rådet ved forordning (EF) nr. 2042/2000 (3) den endelige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1015/94, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (i det følgende benævnt »den tidligere fornyede undersøgelse«).
1.2. Anmodning om fornyet undersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan (4) modtog Kommissionen den 28. juni 2005 en anmodning om en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(4)
Anmodningen blev indgivet af Grass Valley Nederland BV, en EF-producent, der tegner sig for mere end 60 % af den samlede EF-produktion af fjernsynskamerasystemer (i det følgende benævnt »ansøgeren«). Grass Valley er det selskab, der opstod, efter at Thomson Multimedia, der er indehaver af Thomson Broadcast Systems, opkøbte Philips Digital Video Systems. Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet, fordi foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen.
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og indledte undersøgelsen den 29. september 2005 (5).
1.3. Sideløbende undersøgelse
(6)
Den 18. maj 2006 indledte Kommissionen en ny antidumpingprocedure vedrørende importen af visse kamerasystemer med oprindelse i Japan og en interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan (6). Den nye antidumpingprocedure omfatter de fjernsynskamerasystemer, der er dækket af de i betragtning 2 omhandlede gældende foranstaltninger. Besluttes det, at der skal indføres foranstaltninger over for visse fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan, og disse foranstaltninger kommer til at omfatte fjernsynskamerasystemer, som er pålagt foranstaltninger i henhold til nærværende forordning, vil en opretholdelse af de foranstaltninger, der indføres ved nærværende forordning, ikke længere være relevant, og de vil følgelig skulle ændres eller bortfalde.
1.4. Den nuværende undersøgelse
1.4.1. Procedure
(7)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, brugere/importører og producenter af råmaterialer, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet og EF-producenterne om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i meddelelsen om indledning af en undersøgelse.
(8)
Der blev sendt spørgeskemaer til den ansøgende EF-producent, to andre kendte EF-producenter, 25 brugere, ni producenter af råmaterialer og til de fem kendte eksporterende producenter i Japan. Der blev modtaget besvarelser fra en EF-producent, en japansk eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne selskab i Fællesskabet, fire brugere/importører og en leverandør af råmaterialer.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på undersøgelsen, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
EF-producent:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nederlandene)
Andre EF- producenter
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Det Forenede Kongerige)
Producent i eksportlandet:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo.
(10)
I analysen fokuseres der hovedsageligt på standard definition (SD), fordi SD-fjernsynskamerasystemer udgør størstedelen af de produkter, der er pålagt foranstaltninger. Det skal også bemærkes, at et high definition (HD) fjernsynskamerasystem med samme egenskaber og kvalitet som et SD-fjernsynskamerasystem med et signal/støjforhold (S/N ratio) på 62 dB (som følgelig er omfattet af de nuværende foranstaltninger) kan have et signal/støjforhold på mindre end 55 dB og således ikke være omfattet af foranstaltningerne. Dette blev også bekræftet af EF-erhvervsgrenen. En interesseret part, som ikke samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, anmodede om, at varedefinitionen for denne undersøgelse blev tilpasset varedefinitionen for den i betragtning 6 omhandlede nye undersøgelse. Varedefinitionen kan ikke ændres inden for rammerne af denne undersøgelse, og det skal alene afgøres, om de gældende foranstaltninger bør opretholdes eller ophæves. Anmodningen måtte derfor afvises.
1.4.2. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2004 til den 30. september 2005 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af de tendenser, som er relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2002 til udløbet af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode« eller »skadesundersøgelsesperioden«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN SAMME VARE
2.1. Pågældende vare
(12)
Den pågældende vare er identisk med den vare (fjernsynskamerasystemer), der var omfattet af de oprindelige undersøgelser, som førte til indførelse af de gældende foranstaltninger.
(13)
Som anført i Rådets forordning (EF) nr. 1015/94 kan fjernsynskamerasystemer bestå af en kombination af følgende dele, der enten importeres samlet eller hver for sig:
a)
et kamerahoved med tre eller flere sensorer (CCD-elementer på 12 mm og derover), hver med mere end 400 000 pixler, som kan tilsluttes en adaptor, med et signal/støjforhold på 55 dB eller bedre ved normal forstærkning; enten i et stykke med et kamerahoved og adaptor i ét hus eller hver for sig
b)
en søger med en diagonal på 38 mm og derover
c)
en basisstation eller kamerastyringsenhed (CCU), der er forbundet med kameraet via et kabel
d)
et styrepanel (OCP) til manipulation af kameraet (dvs. til justering af farve og blænder) til hvert enkelt kamera
e)
et hovedstyrepanel (MCP) eller en master set-up unit (MSU) med angivelse af oplysninger for hvert kamera til fjernkontrol og fjernstyring af flere kameraer.
(14)
De varer, som er omfattet af denne undersøgelse, tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 og ex 8528 21 90.
(15)
Følgende varer er ikke omfattet af proceduren:
a)
linser
b)
videobåndoptagere
c)
kamerahoveder med optageenhed i samme hus, som ikke kan adskilles
d)
professionelle kamerasystemer, som ikke kan anvendes til transmissionsformål
e)
professionelle kamerasystemer opført i bilaget.
2.2. Samme vare
(16)
Som fastslået i forbindelse med de tidligere undersøgelser omhandlet i betragtning 1 og 2 bekræftede denne undersøgelse, at den pågældende vare, der fremstilles af japanske eksporterende producenter og sælges på det japanske marked og i Fællesskabet, og den vare, der fremstilles og sælges på markedet i Fællesskabet af den ansøgende EF-producent, benytter samme grundlæggende teknologi og begge er i overensstemmelse med de industrinormer, der benyttes verden over. Disse varer har også de samme anvendelsesformål og lignende fysiske og tekniske egenskaber, kan erstatte hinanden og konkurrerer derfor med hinanden. Disse varer er derfor identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(17)
I lighed med den tidligere fornyede undersøgelse var de japanske eksporterende producenters samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse særligt begrænset. Kun en ud af fem producenter var samarbejdsvillig. Ud af de fire øvrige producenter, som Kommissionen har kendskab til, indsendte ingen besvarelser af spørgeskemaet, på trods af at mindst tre af dem i henhold til de foreliggende oplysninger, herunder navnlig den database, som Kommissionen administrerer i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, sandsynligvis har eksporteret fjernsynskamerasystemer til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(18)
Kun én eksporterende producent var samarbejdsvillig, men denne eksporterede dog ikke den pågældende vare til Fællesskabet. På grund af den ringe grad af samarbejdsvilje kunne der ikke indsamles pålidelige oplysninger om importen af den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden direkte fra de eksporterende producenter. Som det også var tilfældet i forbindelse med de tidligere undersøgelsesresultater, viste de statistiske oplysninger fra Eurostat sig ydermere at være upålidelige, fordi de KN-koder, hvorunder den pågældende vare tariferes, også omfatter import af andre varer, og det ikke er muligt at foretage en klar adskillelse. Der måtte derfor ses bort fra oplysningerne fra Eurostat, da det skulle afgøres, om der var import af fjernsynskameraer fra Japan, og hvilke mængder og værdier der var tale om. Under disse forhold og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 anvendte Kommissionen udelukkende de faktiske foreliggende oplysninger, dvs. oplysninger i den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database og anmodningen om indledning af undersøgelsen. Det var mest hensigtsmæssigt at foretage et skøn over mængden og værdien af fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan, som blev importeret til Fællesskabet, på dette grundlag.
3.2. Dumping af import i undersøgelsesperioden
(19)
På grund af de japanske eksporterende producenters utilstrækkelige grad af samarbejdsvilje eller helt manglende samarbejdsvilje og det forhold, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan ikke eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, indhentede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 oplysninger om fortsat dumping fra andre kilder, herunder navnlig oplysningerne forelagt af ansøgeren og oplysningerne i den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database.
(20)
Det fremgår af oplysningerne i den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database, at der var en betydelig import af den pågældende vare i undersøgelsesperioden, herunder navnlig ca. 10 fjernsynskamerahoveder, som er den vigtigste og mest værdifulde del af et system. Der skal mindes om, at der ikke kunne foretages nogen formel dumpingberegning for den pågældende vare på grund af den begrænsede samarbejdsvilje og det forhold, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent ikke eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(21)
På grund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. dokumentationen i ansøgerens anmodning, som viste, at dumpingniveauet for to modeller af den pågældende vare efter betaling af tolden er betydelig - for en models vedkommende på mere end 10 %.
(22)
Det kan konkluderes, at det fremgår af dokumentationen, at der er sandsynlighed for fortsat dumping fra de japanske eksporterende producenters side.
3.3. Udviklingen i importen, hvis foranstaltningerne blev ophævet
3.3.1. Indledende bemærkninger
(23)
Alle producenter af fjernsynskamerasystemer findes i Japan og EU. Salget på verdensplan er således fordelt blandt disse producenter. Der findes mindst to kendte EF-producenter, hvoraf én er forretningsmæssigt forbundet med japanske eksporterende producenter, som fremstiller til markedet i Fællesskabet. Der findes fem kendte japanske eksporterende producenter, som fremstiller og sælger på verdensplan.
(24)
Der skal mindes om, at foranstaltningerne har fundet anvendelse siden 1994. Derudover nåede Kommissionen i 1999 til den konklusion, at de eksporterende producenter kunne afbøde virkningerne af foranstaltningerne, og besluttede derfor at øge antidumpingtolden til et meget betydeligt niveau for de pågældende eksporterende producenter (op til 200,3 %). Sluttelig viste en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger i 2000, at foranstaltningerne burde forlænges med endnu en periode på fem år på grund af sandsynligheden for fortsat og fornyet dumping og skade.
3.3.2. Forholdet mellem priserne i Fællesskabet og i det eksporterende land
(25)
På grund af de eksporterende producenters begrænsede samarbejdsvilje var de eneste til rådighed værende kilder til oplysninger om priserne på den pågældende vare i Japan salgsdataene fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent (Ikegami), oplysninger indhentet fra ansøgeren og oplysningerne i anmodningen om denne undersøgelse.
(26)
Som nævnt i betragtning 20 er fjernsynskamerahovedet den centrale og kostbareste del af et fjernsynskamerasystem, og det blev derfor anset for hensigtsmæssigt at vurdere forholdet mellem priserne i Japan og Fællesskabet på dette grundlag.
(27)
På baggrund af oplysningerne i anmodningen og de oplysninger, som blev indsamlet under kontrolbesøgene, fremgår det, at EF-producenternes priser i Fællesskabet er højere end de priser, som er fremherskende på hjemmemarkedet i Japan.
(28)
Ikke desto mindre er det dog blevet påvist, at japanske virksomheder allerede i dag er villige til at eksportere til Fællesskabet til priser uden antidumpingtold, som er meget lavere end de priser, der er fremherskende i Fællesskabet og på deres hjemmemarked. Det samme gælder for eksport til tredjelande.
(29)
På denne baggrund kan det ved bortfald af foranstaltningerne forventes, at priserne ved import til Fællesskabet vil være dumpet i betydeligt omfang og underbyde Fællesskabets priser, da der ikke er grund til at tro, at de japanske eksporterende producenter ville ændre deres prisadfærd i så fald. Det høje prisniveau på markedet i Fællesskabet udgør ydermere et incitament for de japanske eksporterende producenter til at omdirigere en del af salget på hjemmemarkedet til EU.
(30)
Da de gældende foranstaltninger er betydelige (fra 52,7 til 200,3 %), ville de japanske eksporterende producenter sluttelig have betydeligt manøvrerum ved fastsættelsen af de nye priser, hvis foranstaltningerne bortfalder og de beslutter sig for at øge deres eksportpriser. Som påvist ville der i forbindelse med enhver prisforhøjelse under de gældende foranstaltninger være tale om et underbud af priserne i Fællesskabet.
3.3.3. Forholdet mellem priserne ved eksport fra Japan til tredjelande og priserne i eksportlandet
(31)
På grund af de eksporterende producenters begrænsede samarbejdsvilje blev der gennemført en sammenlignende analyse af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producents priser ved salg fra Japan til tredjelande og priserne ved salg på hjemmemarkedet i Japan. Langt størstedelen af salget til tredjelande blev taget i betragtning i den forbindelse.
(32)
For at foretage en ordentlig sammenligning af disse priser blev priserne i nødvendigt omfang justeret for forskelle i handels-, transport-, forsikrings- og kreditomkostninger. Alle elementerne af systemerne og ikke kun kamerahovederne var omfattet af sammenligningen, da der forelå detaljerede oplysninger herom.
(33)
Sammenligningen viste, at selskabet solgte til tredjelande til priser, der var betydeligt lavere end priserne på hjemmemarkedet.
(34)
På baggrund af de foreliggende oplysninger kan det konkluderes, at det er meget sandsynligt, at selskabet sælger sine varer til tredjelande til dumpingpriser (ca. 20 %). Dette bekræfter anmodningens umiddelbare beviser for, at de eksporterende producenter sælger til andre tredjelande til meget lave dumpingpriser.
(35)
Der findes ikke bevis for, at andre japanske eksporterende producenter ikke følger samme prispolitik og ikke efter al sandsynlighed sælger til dumpingpriser til andre tredjelande.
(36)
På dette grundlag konkluderes det, at japanske eksporterende producenter ved eksport til tredjelande har solgt til priser, der er betydeligt lavere end priserne på hjemmemarkedet, at disse eksportpriser med stor sandsynlighed var dumpingpriser i undersøgelsesperioden, og at der ikke foreligger bevis for, at denne praksis vil blive ændret.
3.3.4. Forholdet mellem priserne ved eksport fra Japan til tredjelande og prisniveauet i Fællesskabet
(37)
I henhold til de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. anmodningen og oplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, er den eksporterende producents priser ved salg af den pågældende vare til tredjelande meget lavere end de fremherskende priser i Fællesskabet. Alt afhængigt af markedet kan forskellen være på op til 220 %. Bortfalder foranstaltningerne, ville de japanske eksporterende producenter således have et betydeligt incitament til at omdirigere en del af deres eksport til tredjelande til markedet i Fællesskabet.
(38)
Det skal også bemærkes, at kun i Fællesskabet finder antidumpingforanstaltninger anvendelse på den pågældende vare. Der findes ikke bevis for, at producenterne ved bortfald af foranstaltningerne ville anvende en anden prispolitik end den, de følger ved eksport til tredjelande.
3.3.5. Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger
(39)
Ansøgeren gjorde gældende, at kapaciteten er fleksibel på grund af varens karakter, og at de japanske eksporterende producenter kan udvide deres kapacitet i løbet af meget kort tid. Dette er blevet bekræftet af kontrolbesøget hos den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan.
(40)
Produktionsprocessen kræver ganske vist arbejdskraft, men særlige produktionsprocesser eller maskiner giver ikke anledning til flaskehalse. Da det meste af produktionsprocessen indebærer manuelt arbejde, er det tilstrækkeligt at øge antallet af skift og ansatte for at øge kapaciteten. Det mest betydningsfulde flaskehalsproblem ved en kapacitetsudvidelse er rent faktisk den tid, det tager at oplære nye ansatte i at samle og fremstille fjernsynskamerasystemer. Det eneste flaskehalsproblem af mekanisk karakter, der kan opstå, og som ville nødvendiggøre store investeringer, hvis der skal opnås en produktionsforøgelse, vedrører den maskine, der fremstiller den optiske enhed. Der blev dog ikke fundet bevis for, at dette med det nuværende produktionsniveau var en faktor, som ville kunne begrænse en eventuel udvidelse af produktionskapaciteten. Da selskabet ikke har indført det maksimale antal skift, konkluderes det ydermere, at produktionskapaciteten kan øges betydeligt og hurtigt. Derudover blev der ikke forelagt bevis for, at de omkostninger, der er forbundet med en sådan kapacitetsforøgelse, ville blive høje set i forhold til værdien af de varer, der fremstilles.
(41)
Denne forøgelse kan blive meget betydelig på grund af den lave pris, som den japanske eksporterende producent skal betale for at begynde at sælge større mængder i Fællesskabet (der findes allerede distributionskanaler og begrænsede investeringer muliggør en kapacitetsudvidelse).
(42)
På baggrund af ovenstående og fordi der ikke foreligger bevis for, at situationen ikke er den samme for alle andre eksporterende producenter, kan det fastslås, at der er sandsynlighed for, at produktionskapaciteten kan øges betragteligt i løbet af kort tid, hvis producenterne i Japan får behov for det.
(43)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for øget import til Fællesskabet ved bortfald af foranstaltningerne. Ovenstående skal ses i lyset af, at priserne i Fællesskabet er attraktive set i forhold til priserne i tredjelande som påvist ovenfor, de eksisterende distributionskanaler og de relativt beskedne omkostninger forbundet med en eventuel kapacitetsforøgelse (uddannelse af specialarbejdere).
3.4. Konklusion
(44)
På baggrund af de særlige kendetegn ved markedet, dvs. højere priser i Fællesskabet end i tredjelande og på hjemmemarkedet i Japan, findes der stærke incitamenter til at omdirigere en del af salget til markedet i Fællesskabet, da tabte markedsandele sandsynligvis kan generobres ved hjælp af lave priser. Da produktionskapaciteten kan udvides meget hurtigt, er det endvidere meget sandsynligt, at importen af den pågældende vare vil blive genoptaget i betydelige mængder. Da der ikke findes bevis for, at de japanske eksporterende producenter vil ændre deres prisadfærd med henblik på at øge priserne, hvis foranstaltningerne bortfalder, er det ligeledes meget sandsynligt, at den øgede import vil være til dumpingpriser.
(45)
På grundlag af ovenstående konkluderes det, at der er sandsynlighed for fornyet dumping af den pågældende vare fra de japanske eksporterende producenters side ved bortfald af foranstaltningerne, og at de gældende foranstaltninger derfor bør opretholdes.
4. DEFINITION AF EF-ERHVERVSGRENEN
(46)
I 2001 blev Philips Digital Video Systems (»Philips DVS«) overtaget af Thomson Multimedia, som er indehaver af Thomson Broadcast Systems (»TBS«), en anden EF-producent af fjernsynskamerasystemer, og den fusionerede virksomhed, Philips DVS/TBS, blev til Grass Valley Nederland B.V., ansøgeren.
(47)
Én eksporterende producent gjorde gældende, at de sidste fem år var praktisk taget alle fjernsynskamerasystemer solgt af dens forretningsmæssigt forbundne selskab i Fællesskabet blevet fremstillet af nævnte selskab i Fællesskabet. Derudover blev det fremført, at alle beslutninger vedrørende den gældende antidumpingtold sandsynligvis ikke ville påvirke selskabet, da det pågældende produktionsanlæg ikke udelukkende leverer til markedet i Fællesskabet, men til hele verden.
(48)
Da denne eksporterende producent ikke forelagde yderligere oplysninger, herunder heller ikke en besvarelse af de spørgeskemaer, der blev sendt til andre EF-producenter, var det umuligt at foretage en detaljeret undersøgelse af producentens aktiviteter, herunder aktiviteterne i Fællesskabet.
(49)
En anden erhvervsdrivende, som fremstiller fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet og er forretningsmæssigt forbundet med en japansk eksporterende producent, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og var imod de gældende foranstaltninger. Den erhvervsdrivende gjorde gældende, at importen af fjernsynskamerasystemer var sporadisk og kun skulle supplere aktiviteterne i EF. Kontrolbesøget hos den erhvervsdrivende viste, at kun én bestemt model blev samlet i de pågældende produktionsanlæg i Fællesskabet ved hjælp af dele med oprindelse i Japan og Fællesskabet, om end der på tidspunktet for kontrolbesøget rent faktisk ikke var nogen produktion af CCD-enheden (charge-coupled device), som er den vigtigste del af et kamerahoved. Derudover viste undersøgelsen, at den eneste grund til at fremstille en sådan model i Fællesskabet er, at fjernsynskamerasystemer er pålagt foranstaltninger.
(50)
Den nuværende undersøgelse bekræftede under alle omstændigheder, at ansøgeren tegnede sig for mere en 60 % af EF-produktionen af fjernsynskamerasystemer. Ansøgeren udgør derfor EF-erhvervsgrenen, i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
5. SITUATIONEN PÅ MARKEDET I FÆLLESSKABET
5.1. Indledende bemærkninger
(51)
Af de i betragtning 19 og 20 omhandlede grunde blev analysen af situationen på markedet i Fællesskabet baseret på de indsamlede data vedrørende fjernsynskamerahoveder.
(52)
Som nævnt ovenfor var det ikke muligt at indhente oplysninger hos en japansk eksporterende producent, som angiveligt har produktionsanlæg på markedet i Fællesskabet. De japanske parter, som rent faktisk eksporterede den pågældende vare til Fællesskabet, samarbejde ikke som nævnt ovenfor. Følgelig anvendte Kommissionen de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig for så vidt angår forbruget, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18.
(53)
Da der kun kunne indhentes oplysninger vedrørende salg og produktion hos en eller to interesserede parter, og på grund af sådanne oplysningers følsomhed, er det blevet fundet hensigtsmæssigt at undlade at anføre de absolutte tal. De er derfor blevet erstattet med symbolet »-«, og indekstallene er blevet anført.
5.1.1. Forbruget på markedet i Fællesskabet
(54)
Det synlige forbrug af fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet blev vurderet på grundlag af EF-erhvervsgrenens oplysninger om salget i Fællesskabet, salgsmængderne for Ikegami Electronics (Europe) GmbH, statistikker over importen af fjernsynskamerasystemer fra Japan fra den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database samt oplysninger om indkøb fra en bruger af fjernsynskamerasystemer. På grund af den manglende samarbejdsvilje hos en japansk eksporterende producent, som angiveligt også fremstiller fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet, er det sandsynligt, at forbruget i Fællesskabet er lidt undervurderet, hvilket dog ikke rokker betragteligt ved de generelle tendenser og konklusioner.
Tabel 1
Forbruget af fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet
2002
2003
2004
UP
Enheder
-
-
-
-
Indeks
100
104
123
103
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne og den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database
(55)
Forbruget i Fællesskabet steg med 3 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Der var dog en betydelig stigning i 2004, hvor importen nåede sit højeste niveau. I undersøgelsesperioden faldt forbruget med ca. 15 % sammenlignet med 2004.
5.1.2. Den nuværende import fra det pågældende land
i) Importmængde og markedsandel for den pågældende import i skadesundersøgelsesperioden
(56)
I den betragtede periode forblev importmængden af fjernsynskamerasystemer fra Japan relativt begrænset. Den er dog blevet næsten 10 gange større mellem 2002 og 2004 og nåede op på ca. 30 enheder. I undersøgelsesperioden faldt importen set i forhold til 2004, men forblev betragteligt over niveauet i 2002. Overordnet set blev importen næsten tredoblet i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenen gjorde gældende, at importmængden var undervurderet, da det af den markedsinformation, som den rådede over, fremgik, at de japanske producenters leverancer til Fællesskabet var betydeligt større end den mængde, som disse selskaber angiveligt kunne fremstille i Fællesskabet. Derudover blev det gjort gældende, at foranstaltningerne sandsynligvis blev omgået ved hjælp af import af kameradele. De oplysninger, der blev forelagt, var dog ikke i overensstemmelse med resultaterne af undersøgelsen, dvs. resultaterne af kontrolbesøgene og oplysningerne fra uafhængige brugere. Derudover var formålet med denne undersøgelse ikke som sådan at afgøre, om de gældende foranstaltninger bliver omgået, om end det anerkendes, at omgåelse kan have betydning for EF-erhvervsgrenens situation.
(57)
Importens markedsandel steg konstant indtil 2004, hvor den nåede sit højeste niveau. På trods af et betydeligt fald i undersøgelsesperioden - til næsten halvdelen af niveauet for 2004 - er importens markedsandel ikke desto mindre steget i den betragtede periode.
Tabel 2
Import af fjernsynskamerasystemer fra Japan og markedsandel
2002
2003
2004
UP
Importmængde
-
-
-
-
Indeks
100
167
1 000
300
Markedsandel
-
-
-
-
Indeks
100
161
816
291
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne og den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database
ii) Prisudvikling og prisadfærd for så vidt angår importen af den pågældende vare
(58)
På grund af manglende samarbejdsvilje kunne der ikke indhentes pålidelige oplysninger om prisniveauet ved import af fjernsynskamerasystemer. De japanske eksporterende producenter sælger rent faktisk udelukkende den pågældende vare til forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. I forbindelse med det prisniveau, der kan udledes på grundlag af den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database, er der således tale om priser afregnet mellem forretningsmæssigt forbundne parter, og de kan følgelig ikke betragtes som pålidelige. Dette skyldes navnlig, at selskaberne kan beslutte at overføre fortjenesten til virksomhederne i Fællesskabet på grund de gældende foranstaltninger.
(59)
Der kan således ikke drages konklusioner om prisudviklingen og prisadfærden i forbindelse med import af den pågældende vare.
5.1.3. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
(60)
Af klarhedshensyn skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen i sin besvarelse af spørgeskemaet har afgivet oplysninger om fjernsynskamerasystemer frem for udelukkende fjernsynskamerahoveder. Dette blev ikke betragtet som noget problem, da hvert enkelt fjernsynskamerasystem typisk har et fjernsynskamerahoved. Af hensyn til undersøgelsen af tendenserne og i fraværet af mere detaljerede oplysninger om de japanske eksporterende producenters aktiviteter i Fællesskabet er EF-erhvervsgrenens økonomiske situation derfor blevet undersøgt på grundlag af oplysninger om fjernsynskamerasystemer.
i) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(61)
EF-erhvervsgrenens samlede produktion af fjernsynskamerasystemer er steget lidt i den betragtede periode. Efter et fald på 8 % i 2003 steg produktionen betydeligt i 2004, dvs. med ca. 35 %. I undersøgelsesperioden faldt produktionen dog med ca. 16 % set i forhold til 2004, men dog til et niveau, som stadig repræsenterer en stigning på 5 % set i forhold til 2002.
Tabel 4
Produktionsmængde
2002
2003
2004
UP
Produktion
-
-
-
-
Indeks
100
92
124
105
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(62)
EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev stabil indtil 2004. I undersøgelsesperioden forekom der dog en reduktion på 14 % efter en omorganisering af selskabet, hvilket gav selskabet mulighed for at tilpasse sin produktionskapacitet til den eksisterende efterspørgsel. Som beskrevet nedenfor blev denne reduktion af kapaciteten rent faktisk ledsaget af stabile kapacitetsudnyttelsesgrader mellem 2004 og undersøgelsesperioden.
(63)
Med den øgede produktion og tilpasningen af produktionskapaciteten steg kapacitetsudnyttelsesgraden i den betragtede periode. Overordnet set har kapacitetsudnyttelsesgraden fulgt samme tendens som produktionen med en stigning mellem 2002 og 2004 og et lavpunkt i 2003. I undersøgelsesperioden forblev kapacitetsudnyttelsen stabil sammenlignet med 2004, men den lå dog ca. 20 % over niveauet i 2002.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2002
2003
2004
UP
Produktionskapacitet
-
-
-
-
Indeks
100
100
100
86
Kapacitetsudnyttelse
-
-
-
-
Indeks
100
92
124
122
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
ii) Lagre
(64)
Lagrene formindskedes betydeligt i 2003 (- 17 %) for at stige det følgende år, men forblev dog 11 % under niveauet i 2002. Den usædvanlige stigning i lagrene i undersøgelsesperioden kan forklares med, at undersøgelsesperioden sluttede før regnskabsåret og på et tidspunkt, hvor en række ordrer endnu ikke var blevet effektueret.
Tabel 6
Lagre
2002
2003
2004
UP
Lagre
-
-
-
-
Indeks
100
83
89
172
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
iii) Salgsmængde, priser og markedsandel
(65)
EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet steg med 10 % mellem 2002 og 2004, uden at dette dog svarede til stigningen i forbruget i Fællesskabet, som var markant, 23 %, i samme periode. Dette medførte et generelt fald i EF-erhvervsgrenens markedsandel på mere end 20 procentpoint i den betragtede periode, hvilket kom importen fra Japan og andre aktører i Fællesskabet til gode. I undersøgelsesperioden faldt salget betragteligt set i forhold til 2004, hvilket medførte en yderligere reduktion af EF-erhvervsgrenens markedsandel.
(66)
Det skal dog bemærkes, at tal og tendenser, hvad angår EF-erhvervsgrenens markedsandel, måtte baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig fordi den eneste anden producent i Fællesskabet ikke indgav oplysninger om salg og produktionstal.
(67)
De gennemsnitlige salgspriser faldt med 3 % i den betragtede periode, om end der var en stigning på 7 % mellem 2002 og 2003. Det relativt beskedne prisfald i den betragtede periode dækker dog over en ændring i varesortimentet, da EF-erhvervsgrenen indførte nye varer med bedre (og mere kostbare) konfigurationer.
Tabel 7
Salgsmængde, priser og markedsandel
2002
2003
2004
UP
Salgsmængde (enheder)
-
-
-
-
Indeks
100
103
110
79
Gennemsnitlig. pris (EUR/enhed)
-
-
-
-
Indeks
100
107
98
97
Markedsandel
-
-
-
-
Indeks
100
99
89
76
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
iv) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(68)
I den betragtede periode faldt beskæftigelsen med over 24 %, hvilket sammen med produktionsstigningen medførte en betydelig stigning i produktiviteten på 37 %. Det bør bemærkes, at faldet i beskæftigelsen blev ledsaget af en stigende brug af arbejdstagere med tidsbegrænsede/fleksible kontrakter, hvorfor selskabets faste omkostninger blev reduceret.
(69)
I den betragtede periode lykkedes det rent faktisk EF-erhvervsgrenen at reducere sine arbejdskraftomkostninger med 14 %. Som følge heraf kunne EF-erhvervsgrenen reducere arbejdskraftomkostningernes andel af de samlede produktionsomkostninger med adskillige procentpoint. Dette viser, at EF-erhvervsgrenen tydeligvis har gjort en indsats for at tilpasse sin produktionsstruktur og reducere sine faste omkostninger.
Tabel 8
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2002
2003
2004
UP
Beskæftigelse
-
-
-
-
Indeks
100
102
87
76
Produktivitet (enheder pr. ansat)
-
-
-
-
Indeks
100
90
142
137
Arbejdskraftomkostninger (1 000 EUR)
-
-
-
-
Indeks
100
97
103
86
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
v) Fortjeneste
(70)
Det bør bemærkes, at EF-erhvervsgrenens fortjeneste stadig var negativ i undersøgelsesperioden for den forrige udløbsundersøgelse, hvilket medførte, at de på daværende tidspunkt gældende antidumpingforanstaltningers gyldighed blev forlænget. Denne situation er nu blevet vendt, og mellem 2002 og 2004 var EF-erhvervsgrenens fortjeneste positiv.
(71)
EF-erhvervsgrenens fortjeneste steg rent faktisk indtil 2004, om end der normalt forventes en større fortjeneste (over 10 %) for at sætte erhvervsgrenen i stand til at leve op til kravene vedrørende teknologisk udvikling. Selv i 2003 og 2004, hvor fortjenstmargenerne var højest, var fortjenesten således ikke tilstrækkelig til at sikre, at EF-erhvervsgrenen fortsat kunne investere betydeligt i udvikling af nye varer, som det forventes i denne sektor.
(72)
I undersøgelsesperioden blev rentabiliteten forringet betragteligt, og der blev lidt betydelige tab. Dette kan forklares med to faktorer: på den ene side medførte det betydelige fald i salget i Fællesskabet i undersøgelsesperioden en stigning i de gennemsnitlige faste omkostninger med den deraf følgende negative påvirkning af rentabiliteten. På den anden side kunne EF-erhvervsgrenen ikke overvælte en stigning i udgifterne til råmaterialer på kunderne, samtidig med at der var en stigning i udgifterne til F&U og salg forårsaget af udvidelsen af nettet af salgskontorer, som havde til formål at give kunderne en bedre betjening. Det bør også bemærkes, at det beskedne fald i de gennemsnitlige salgspriser mellem 2004 og undersøgelsesperioden som nævnt i betragtning 67 dækker over en ændring i varesortimentet, da EF-erhvervsgrenen indførte nye varer med bedre (og mere kostbare) konfigurationer, men ikke kunne øge priserne proportionelt hermed.
Tabel 9
Rentabilitet
2002
2003
2004
UP
Rentabilitet (%)
-
-
-
-
Indeks
100
176
251
- 321
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
vi) Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(73)
Investeringerne er forblevet på et højt niveau, om end de faldt med 13 % i 2003. Dette blev der dog kompenseret for det følgende år, hvor investeringerne blev tredoblet, hvilket skyldtes EF-erhvervsgrenens omstrukturering og strømlining af produktionen samt de til stadighed store investeringer i F&U, som er en nødvendighed i denne erhvervsgren.
(74)
Afkastet af investeringer udtrykt som fortjenesten i procent af nettoregnskabsværdien af investeringerne fulgte i det store hele ovennævnte tendens i rentabiliteten.
Tabel 10
Investeringer og afkast af investeringer
2002
2003
2004
UP
Investeringer (1 000 EUR)
-
-
-
-
Indeks
100
87
237
148
Afkast af investeringer
-
-
-
-
Indeks
100
143
182
- 116
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(75)
Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenen ikke havde vanskeligheder med at tilvejebringe kapital i den betragtede periode.
vii) Likviditet
(76)
Likviditeten steg betragteligt indtil 2004 (39 %). Denne positive tendens viser, at erhvervsgrenen var under genrejsning. Det bør bemærkes, at likviditeten i 2004 kun repræsenterede ca. 10 % af det samlede salg i Fællesskabet og dermed ikke kan betragtes som værende for høj. I undersøgelsesperioden blev likviditeten dog i betragtelig grad påvirket af den negative rentabilitet.
Tabel 11
Likviditet
2002
2003
2004
UP
Likviditet (1 000 EUR)
-
-
-
-
Indeks
100
99
139
-70
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
viii) Vækst
(77)
Mellem 2002 og undersøgelsesperioden, hvor forbruget i Fællesskabet steg med 3 %, faldt EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet med 21 %. EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med mere end 20 procentpoint, mens markedsandelen for dumpingimport og andre EF-producenter blev forøget.
(78)
I de senere år har markedet for fjernsynskamerasystemer været præget af et skifte fra SD-fjernsynskamerasystemer til HD-fjernsynskamerasystemer. Det forventes, at denne tendens vil blive mere markant i fremtiden. Da HD-transmission endnu ikke har vundet stor udbredelse, fortsætter et betydeligt antal tv-stationer, navnlig små eller regionale tv-stationer, dog med at købe SD-fjernsynskamerasystemer på grund af de lavere priser. EF-erhvervsgrenen kunne rent faktisk ikke udnytte væksten på markedet, hvilket tabet af markedsandele også viser.
(79)
Derudover er produktion og salg af SD-fjernsynskamerasystemer fortsat vigtigt for alle fjernsynskameraproducenter, ikke mindst fordi de faste omkostninger har en naturlig tendens til at være høje på grund af denne erhvervsgrens meget kapitalintensive karakter. Derfor er det fortsat vigtigt, at EF-erhvervsgrenen udnytter de muligheder for et større salg, som er forbundet med salget af SD-fjernsynskamerasystemer, for at sprede disse faste omkostninger på flere varegrupper.
ix) Dumpingmargenens størrelse
(80)
I forbindelse med analysen af dumpingens omfang skal der tages hensyn til, at der allerede er indført foranstaltninger med henblik på at fjerne den skadevoldende dumping. Som fastslået i betragtning 22 viser de foreliggende oplysninger, at de japanske eksporterende producenter fortsat sælger til Fællesskabet til dumpingpriser. Den fastslåede dumpingmargen er rent faktisk betragtelig, og dens påvirkning af EF-erhvervsgrenens situation kan ikke betragtes som ubetydelig, navnlig ikke når det tages i betragtning, at der kan blive tale om betragtelige mængder.
x) Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(81)
EF-erhvervsgrenens situation blev i et vist omfang forbedret i den betragtede periode, som strækker sig fra forlængelsen af foranstaltningernes gyldighed i 2000 til afslutningen af den foregående udløbsundersøgelse. Ovenfor nævnte indikatorer viser dog også, at EF-erhvervsgrenen stadig er i en skrøbelig og sårbar situation.
5.1.4. Andre faktorers betydning for EF-erhvervsgrenens situation
i) EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet
(82)
Det fremgik af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet udviklede sig således:
Tabel 12
EF-erhvervsgrenens eksport
2002
2003
2004
UP
Mængde (enheder)
-
-
-
-
Indeks
100
117
193
148
Værdi (1 000 EUR)
-
-
-
-
Indeks
100
126
146
93
Gennemsnitlig pris (EUR/enh.)
-
-
-
-
Indeks
100
107
75
63
Kilde: bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(83)
EF-erhvervsgrenens eksportmængde steg betragteligt fra 2002 til 2004, men faldt med mere end 20 % i undersøgelsesperioden. Salget i undersøgelsesperioden var dog stadig 50 % højere end i begyndelsen af den betragtede periode. Denne generelt positive tendens blev ledsaget af et betydeligt fald i gennemsnitspriserne, som kan forklares med den stærke konkurrence med ekstremt lave priser på markeder i tredjelande (jf. betragtning 35).
(84)
Undersøgelsen viste rent faktisk, at EF-erhvervsgrenen stod over for stærk konkurrence med ekstremt lave priser i tredjelande, navnlig på vækstmarkeder som f.eks. Brasilien og Kina, og at den havde været tvunget til at reducere priserne betydeligt ved salg til tredjelande for at kunne opretholde produktion og salg af et betydeligt omfang. Dette havde naturligvis negative følger for dens overordnede rentabilitet.
ii) Andre producenter i Fællesskabet
(85)
En faktor, som muligvis kan forklare, hvorfor EF-erhvervsgrenen endnu ikke er blevet genrejst med hensyn til den økonomiske situation, her tænkes der navnlig på tabet af markedsandele og den negative rentabilitet i undersøgelsesperioden, er, at visse japanske eksporterende producenter har oprettet afdelinger i Fællesskabet, hvor der angiveligt også fremstilles fjernsynskamerasystemer, der skal sælges i Fællesskabet. Andre producenter i Fællesskabet har rent faktisk vundet betydelige markedsandele i den pågældende periode (jf. betragtning 65 ovenfor). På baggrund af den manglende samarbejdsvilje hos én japansk producent, som angiveligt også fremstiller i Fællesskabet, kan det ikke udelukkes, at dette selskabs eventuelle erobring af markedsandele ikke skyldes en bedre konkurrencepraksis, men at dumpingen i Fællesskabet ganske enkelt foretages gennem samling af varen i Fællesskabet, hvorved foranstaltningernes virkninger undermineres.
(86)
I den forbindelse bør det bemærkes, at i mindst et tilfælde kunne der i forbindelse med undersøgelsen ikke findes andre begrundelser for sådanne aktiviteter i Fællesskabet end foranstaltningerne og behovet for at undgå dem (jf. betragtning 49).
5.1.5. Konklusion om EF-erhvervsgrenens situation
(87)
EF-erhvervsgrenens nuværende situation bør anskues på baggrund af de gældende foranstaltninger.
(88)
Salget på markedet i Fællesskabet, produktionsmængden og kapacitetsudnyttelsesgraden steg betydeligt indtil 2004. Rentabiliteten og produktiviteten er også blevet forbedret indtil 2004, mens arbejdskraftomkostningerne er blevet reduceret. Likviditeten, investeringsafkastet og lagrene viste også positive tendenser indtil 2004.
(89)
Der har dog været en negativ udvikling i EF-erhvervsgrenens markedsandel i den betragtede periode, idet den er faldet med mere end 20 procentpoint. Siden 2000 har andre økonomiske aktører i Fællesskabet, som angiveligt også fremstiller fjernsynskamerasystemer, øget deres aktiviteter. Dette har sammen med importen fra Japan til dumpingpriser forhindret EF-erhvervsgrenen i at lade sine salgspriser afspejle de øgede udgifter til F&U samt produktion og salg af fjernsynskamerasystemer, hvilket medførte, rentabiliteten blev negativ i undersøgelsesperioden.
(90)
EF-erhvervsgrenens eksportresultater blev også påvirket af dumpingpriserne på disse markeder, og de tvang den til at reducere sine gennemsnitspriser ved salg til tredjelande betydeligt (over 30 %), hvilket havde negative konsekvenser for erhvervsgrenens overordnede rentabilitet. Dette viser tydeligt, hvordan markedet for fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet kunne udvikle sig uden foranstaltninger.
(91)
Overordnet set må det konkluderes, at erhvervsgrenens situation generelt er blevet forbedret indtil 2004, men at den positive udvikling med hensyn til visse indikatorer (f.eks. salgsmængde i Fællesskabet, rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet) er blevet vendt i undersøgelsesperioden. Det kan således konkluderes, at EF-erhvervsgrenens situation er blevet forbedret set i forhold til den situation, der kunne konstateres i forbindelse med den foregående fornyede undersøgelse, og den har vist sig at være levedygtig og konkurrencedygtig, da den har reduceret sine faste omkostninger betydeligt og forbedret sin produktivitet. Den har dog ikke været i stand til at rejse sig helt og er stadig i en skrøbelig og sårbar situation, som det kan konkluderes på grundlag af udviklingen i undersøgelsesperioden.
6. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
6.1. Konsekvenser af de planlagte mængder og prismæssige virkninger for EF-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne blev ophævet
(92)
Det skal erindres, at det i betragtning 43 blev konkluderet, at der sandsynligvis ville forekomme en stigning i dumpingimporten fra Japan til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne udløb.
(93)
Når den sandsynlige betydning af yderligere import til lave priser for EF-erhvervsgrenen undersøges, skal det bemærkes, at betydelige mængder dumpingimport øjeblikkeligt ville bevirke et kraftigt prisfald på markedet i Fællesskabet, da EF-erhvervsgrenen sandsynligvis i første omgang ville forsøge at bevare sin markedsandel og produktion, som det kunne konstateres i den betragtede periode hvad angår salg til tredjelande. Hvis dette sker, ville EF-erhvervsgrenen opleve en betydelig forringelse af rentabiliteten, og dens finansielle situation ville blive forværret.
(94)
Der skal mindes om, at på fjernsynskameramarkedet afhænger en producents overlevelse også af hans evne til at holde sig ajour med den nyeste teknologiske udvikling og således også af hans evne til i passende omfang at investere i F&U, de mest moderne produktionsanlæg og uddannelse af arbejdstagerne. Det er derfor af afgørende betydning, at EF-erhvervsgrenen når et vist rentabilitetsniveau, hvilket den skal gøre ved at bevare salgspriserne på et niveau, som gør det muligt at dække omkostningerne. I en situation med prisfald forårsaget af, hvad der antageligt er dumpingimport fra Japan, er det klart, at den eneste tilbageværende EF-producent, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med japanske eksporterende producenter, ville lide væsentlig skade forårsaget af dumpingimporten og sandsynligvis ikke overleve på grund af de meget lave priser, som de japanske eksporterende producenter kræver ved salg til tredjelande.
(95)
I henhold til oplysningerne i den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database blev dumpingimporten mere end tredoblet indtil 2004, og den steg med mere end 50 % i den betragtede periode. Som påpeget ovenfor er det sandsynligt, at der uden de eksisterende antidumpingforanstaltninger vil blive afsendt endnu større mængder til markedet i Fællesskabet til meget lave priser, som vil ligge langt under EF-erhvervsgrenens priser.
(96)
Hvis de japanske eksporterende producenter skulle opkræve eksportpriser ved salg til Fællesskabet, der svarer til priserne ved salg til tredjelande, hvilket det er rimeligt at forvente, ville EF-erhvervsgrenens priser rent faktisk blive underbudt med ca. 30 %. En sådan prisadfærd sammenholdt med de japanske eksportørers evne til at levere betydelige mængder til markedet i Fællesskabet ville efter al sandsynlighed trykke priserne på markedet i Fællesskabet med negativ påvirkning af EF-erhvervsgrenens økonomiske resultater til følge.
6.2. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(97)
Konklusionen er derfor, at foranstaltningernes bortfald efter al sandsynlighed vil medføre, at EF-erhvervsgrenen igen påføres væsentlig skade.
7. FÆLLESSKABETS INTERESSER
7.1. Indledning
(98)
Det blev i henhold til artikel 21 i grundforordningen undersøgt, om en videreførelse af de bestående antidumpingforanstaltninger ville stride mod Fællesskabets interesser. Fastlæggelsen af Fællesskabets interesser baseredes på en vurdering af alle de forskellige involverede interesser, dvs. de interesser, som EF-erhvervsgrenen, andre fællesskabsproducenter, brugerne og leverandørerne af råmaterialer til den pågældende vare har.
(99)
Det bør erindres, at det i forbindelse med de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Fællesskabets interesser at indføre foranstaltninger og efterfølgende forlænge dem. Det skal desuden bemærkes, at den nuværende undersøgelse er den anden udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor antidumpingforanstaltninger har været i kraft siden 1994.
(100)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping og fornyet skade, var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
7.2. EF-erhvervsgrenens interesser
(101)
EF-erhvervsgrenen er den eneste producent af fjernsynskamerasystemer, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med japanske eksporterende producenter. Den har vist sig at være en levedygtig erhvervsgren, som er i stand til at tilpasse sig de skiftende vilkår på markedet. Dette blev bekræftet af dens indsats for at strømline produktionen, reducere omkostningerne og øge produktiviteten samt dens fortsatte investeringer i produktionen af varer, som teknologisk set er mere avancerede.
(102)
Forbedringen af dens økonomiske situation i den betragtede periode tyder på, at EF-erhvervsgrenen har formået at udnytte opretholdelsen af foranstaltninger, og en effektiv konkurrence er blevet genoprettet. På trods af forbedringer af rentabiliteten har den endnu ikke opnået det fortjenstniveau, der kan forventes for denne type af teknologiske produkter. Som beskrevet ovenfor kan det dog konkluderes, at uden videreførelse af foranstaltningerne ville EF-erhvervsgrenens situation efter al sandsynlighed blive stærkt forværret, og det er slet ikke udelukket, at den ville lukke som beskrevet i betragtning 93. Dette ville bringe over 100 arbejdspladser, som er direkte forbundet med den pågældende vare, i fare.
(103)
Derudover har produktion i Fællesskabet af højteknologiske produkter som f.eks. fjernsynskamerasystemer, herunder den forskning og udvikling, der er forbundet med produktionen, betydningsfulde afsmittende virkninger. Dette gælder navnlig produktionen af CCD-blokken, da dens komponenter også anvendes til andre formål såsom sikkerhedssystemer, medicinske og industrielle systemer samt telekommunikation. Desuden har eksistensen af en EF-erhvervsgren, der fremstiller fjernsynskamerasystemer, ikke blot virkninger for hele fjernsynsindustrien, dvs. fra udvikling og fremstilling af sendeudstyr til fremstilling af fjernsynsmodtagere og -optagere, men kan også have indflydelse på de standarder, der fastsættes for Fællesskabets fjernsynssektor. Det tages således også i betragtning, at det vil have en negativ indvirkning på fjernsynssektoren som helhed, hvis denne højteknologiske erhvervsgren forsvinder.
(104)
På baggrund af ovenstående konkluderedes det, at det var nødvendigt at forlænge de gældende foranstaltninger for at afbøde de negative følgevirkninger af dumpingimporten, som vil kunne true EF-erhvervsgrenens levegrundlag og følgelig en lang række job, der kræver særlige kvalifikationer.
7.3. De øvrige EF-producenters interesser
(105)
Hvad angår de interesser, som de øvrige EF-producenter af fjernsynskamerasystemer har, bør det bemærkes, at kun en af disse samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Denne producent, som er forretningsmæssigt forbundet med en japansk eksporterende producent, var imod videreførelsen af foranstaltningerne, men gjorde gældende, at eksistensen af foranstaltninger gav ham en konkurrencemæssig fordel i forhold til andre japanske eksporterende producenter, som han ikke ønskede at opgive.
(106)
Da den anden producent, som angiveligt er en EF-producent, ikke var samarbejdsvillig, måtte det konkluderes, at forlængelsen af foranstaltningerne ikke vil have negative konsekvenser for den samarbejdsvillige EF-producent. Lige som efter forlængelsen af foranstaltningerne i 2000 fremmes producentens investeringer i Fællesskabet rent faktisk med forlængelsen af de gældende foranstaltninger.
7.4. Brugernes interesser
(107)
Kommissionen sendte også spørgeskemaer til 25 brugere af fjernsynskamerasystemer. Kun fire brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Brugerne er hovedsagelig autoriserede tv-stationer, der udsender egne programmer ved hjælp af eget udstyr. De købte direkte fra fjernsynskameraproducenterne, uanset om disse var hjemmehørende i Fællesskabet eller det eksporterende land, og er repræsentative for størstedelen af brugerne af fjernsynskamerasystemer.
(108)
En af brugerne gjorde gældende, at han ikke havde til hensigt at købe et betydeligt antal fjernsynskamerasystemer inden for de næste fem år og derfor ikke forventede nogen påvirkning af sin forretning, hvis foranstaltningernes gyldighed blev forlænget.
(109)
En anden bruger gjorde gældende, at han planlagde at gå over til varer af HD-typen, og at bortfald af foranstaltningerne ville medføre en forøgelse af antallet af leverandører i Fællesskabet og ændringer med hensyn til prisfastsættelse og produktinnovation. Det blev også gjort gældende, at det ikke var realistisk at skifte kameraleverandør, da fjernsynskamerasystemer for den pågældende bruger ikke var et generisk produkt eller en almindelig handelsvare.
(110)
En tredje bruger var imod fornyelsen af antidumpingforanstaltningerne, da den ville medføre mindre konkurrence og en reduktion af udbuddet af modeller. Derudover blev det gjort gældende, at mulighederne for at skifte fra en bruger til en anden er ringe på kort sigt.
(111)
En fjerde bruger kunne ikke forudse konsekvenserne af opretholdelse af foranstaltningerne.
(112)
Det bør bemærkes, at mindst to japanske producenter nu er etableret i Fællesskabet og fortsat konkurrerer med EF-erhvervsgrenen. Visse brugere er rent faktisk fortsat med at købe japanske fjernsynskamerasystemer, uanset om disse er importeret eller fremstillet i Fællesskabet. Det kan derfor ikke konkluderes, at de gældende antidumpingforanstaltninger helt har fjernet konkurrencen mellem de forskellige leverandører af fjernsynskamerasystemer. Det er sandt, at importen af fjernsynskamerasystemer fra Japan er faldet siden indførelsen af antidumpingforanstaltninger, men dette skyldes de japanske eksporterende producenters manglende evne til at sælge til Fællesskabet til ikke-dumpede priser.
(113)
Med hensyn til muligheden for at skifte leverandør af fjernsynskamerasystemer bør det bemærkes, at målet med antidumpingforanstaltningerne ikke er at fremtvinge, at der skiftes til en anden leverandør, men at sikre retfærdige vilkår gennem fjernelse af illoyal handelspraksis. Skulle den EF-erhvervsgren, der fremstiller fjernsynskamerasystemer, forsvinde som følge af bortfald af de gældende antidumpingforanstaltninger, ville dette uden tvivl medføre, at konkurrencen reduceres, og at brugerne af fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet bliver afhængige af japansk teknologi. Sidstnævnte aspekt er af særlig stor betydning, da producenterne af fjernsynskamerasystemer kan spille en betydningsfuld rolle i forbindelse med fastlæggelsen af fremtidige tv-spredningsstandarder. Fællesskabet ville utvivlsomt være i en ugunstig situation, hvis det ikke har en tilstrækkelig stærk producent af denne vare.
(114)
I tråd med undersøgelsesresultaterne fra tidligere procedurer blev det konstateret, at fjernsynskamerasystemer ikke er en væsentlig omkostningsfaktor for brugerne, da de kun udgør en lille del af de samlede omkostninger i forbindelse med produktionen af fjernsynsprogrammer. De kamerasystemer, som er omfattet af antidumpingforanstaltningerne, repræsenterer kun en del af det udstyr, som et tv-selskab har behov for. Ses der på tv-selskabernes samlede omkostninger og ikke blot på omkostningerne til udstyr, repræsenterer udgifterne til de fjernsynskamerasystemer, som er pålagt antidumpingtold, en endnu mindre andel, da der er andre og større omkostninger, såsom omkostninger til programproduktion og personale samt faste udgifter osv., som ligger langt over de rene omkostninger til fjernsynskamerasystemer.
(115)
Overordnet set blev det i forbindelse med undersøgelsen konkluderet, at virkningerne for brugerne er begrænset i forhold til tv-selskabernes samlede omsætning, eftersom indkøb af fjernsynskamerasystemer repræsenterer mindre end 0,2 % af tv-selskabernes samlede omsætning. Derudover anslås den gennemsnitlige produktlevetid for et fjernsynskamerasystem i dag til ca. syv år og kan i visse tilfælde være på op til ti år, hvilket vil sige, at fjernsynskamerasystemer stadig er langt fra at være en tilbagevendende omkostningsfaktor for brugerne.
(116)
Da foranstaltningerne har eksisteret i en vis periode og ville blive opretholdt på samme niveau, kan det således konkluderes, at dette ikke ville medføre nogen forværring af brugernes situation. Ydermere har de stadig adgang til fjernsynskamerasystemer, som ikke er fremstillet af EF-erhvervsgrenen. Under alle omstændigheder kunne der ikke findes dokumentation for, at eventuelle konsekvenser for brugerne ville veje tungere end behovet for fjernelse af den handelsforvridning, der var forårsaget af den skadevoldende dumping, og behovet for genoprettelse af en effektiv konkurrencesituation.
(117)
Sluttelig bør det bemærkes, at den i betragtning 6 omhandlede sideløbende undersøgelse, hvis der indføres foranstaltninger, i praksis vil revidere de gældende foranstaltninger og justere deres omfang.
7.5. Leverandørindustriens interesser
(118)
Ud af de ni leverandører af råmaterialer, som blev kontaktet, besvarede kun én spørgeskemaet og indvilligede i at samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse. Dette selskab leverer en vigtig del til fjernsynskamerasystemerne, hvilket viser, at dets aktiviteter er repræsentative for leverandørerne af råmaterialer til denne vare.
(119)
Denne leverandørs salg til EF-erhvervsgrenen repræsenterer en betydelig del af selskabets samlede omsætning af denne vare. Selskabet gjorde gældende, at produktionen af råmaterialer ville blive opretholdt, hvis foranstaltningernes gyldighed forlænges. På den anden side ville dets samlekapacitet blive bragt i fare, da det ikke har mulighed for at reducere priserne.
(120)
Det konkluderes derfor, at forlængelsen af de gældende foranstaltninger vil have positiv betydning for de leverandører, der leverer dele til fjernsynskamerasystemer.
7.6. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(121)
En importør, som også fremstiller fjernsynskamerasystemer i Fællesskabet og er forretningsmæssigt forbundet med en japansk eksporterende producent, gjorde gældende, at han ikke havde til hensigt at reducere produktionen i Fællesskabet, uanset om foranstaltningerne blev opretholdt eller ej.
(122)
Følgelig måtte det konkluderes, at selv om de gældende foranstaltningers gyldighed forlænges, vil EF-erhvervsgrenen stadig stå over for konkurrence fra andre aktører i Fællesskabet, som fremstiller og sælger fjernsynskamerasystemer. Brugerne vil derfor som hidtil kunne købe fjernsynskamerasystemer af japansk fabrikat.
(123)
Derudover viste undersøgelsen, at der ved bortfald af foranstaltningerne er grund til at tro, at EF-erhvervsgrenens overlevelse kunne blive bragt i fare (jf. betragtning 94). Skulle dette ske, ville produktionen af fjernsynskamerasystemer blive begrænset til japanske producenter (eller deres forretningsmæssigt forbundne selskaber), hvilket vil medføre at Fællesskabet bliver afhængig af et endnu mindre antal producenter.
(124)
Det konkluderes derfor, at forlængelsen af foranstaltningerne bør få positive virkninger hvad angår opretholdelse af konkurrencen og fjernelse af handelsforvridningen.
7.7. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(125)
På grundlag af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde hvad angår Fællesskabets interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
8. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(126)
Alle interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænker at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. De fik også bevilget en periode, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(127)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af fjernsynskamerasystemer og dele dertil henhørende under KN-kode ex 8525 30 90 (Taric-kode: 8525309010), ex 8537 10 91 (Taric-kode: 8537109191), ex 8537 10 99 (Taric-kode: 8537109991), ex 8529 90 81 (Taric-kode: 8529908138), ex 8529 90 95 (Taric-kode: 8529909530), ex 8543 89 97 (Taric-kode: 8543899715), ex 8528 21 14 (Taric-kode: 8528211410), ex 8528 21 16 (Taric-kode: 8528211610) og ex 8528 21 90 (Taric-kode: 8528219010) med oprindelse i Japan.
2. Fjernsynskamerasystemerne kan bestå af en kombination af følgende dele, som importeres enten samlet eller hver for sig:
a)
et kamerahoved med tre eller flere sensorer (CCD-elementer på 12 mm og derover), hver med mere end 400 000 pixler, som kan tilsluttes en adaptor, med et signal/støjforhold på 55 dB eller bedre ved normal forstærkning; enten i et stykke med et kamerahoved og adaptor i ét hus eller hver for sig
b)
en søger (med en diagonal på 38 mm og derover)
c)
en basisstation eller kamerastyringsenhed (CCU), der er forbundet med kameraet via et kabel
d)
et styrepanel (OCP) til manipulation af kameraet (dvs. til justering af farve og blænder) til hvert enkelt kamera
e)
et hovedstyrepanel (MCP) eller en master set-up unit (MSU) med angivelse af oplysninger for hvert kamera, til fjernkontrol og fjernstyring af flere kameraer.
3. Tolden gælder ikke for:
a)
linser (Taric-tillægskode A727)
b)
videobåndoptagere (Taric-tillægskode A727)
c)
kamerahoveder med optageenhed i samme hus, som ikke kan adskilles (Taric-tillægskode A727)
d)
professionelle kameraer, som ikke kan anvendes til transmissionsformål (Taric-tillægskode A727)
e)
professionelle kameraer, der er opført i bilaget (Taric-tillægskode 8786 og 8969).
4. Importeres fjernsynskamerasystemet med linse, er den værdi, frit Fællesskabets grænse, der anvendes ved fastsættelse af antidumpingtolden, værdien for fjernsynskamerasystemet uden linse. Er denne værdi ikke specificeret på fakturaen, angiver importøren værdien af linsen på tidspunktet for varens overgang til fri omsætning, og der fremlægges i den forbindelse behørige beviser og oplysninger.
5. Antidumpingtolden fastsættes til 96,8 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet (Taric-tillægskode: 8744), undtagen for så vidt angår varer fremstillet af følgende selskaber, for hvilke tolden fastsættes således:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (Taric-tillægskode: 8741)
-
Sony Corporation: 108,3 % (Taric-tillægskode: 8742)
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (Taric-tillægskode: 8743).
6. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2006
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1910/2006,
annettu 19 päivänä joulukuuta 2006,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1015/94 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.
(2)
Neuvosto vahvisti syyskuussa 2000 asetuksella (EY) N:o 2042/2000 (3) lopulliset polkumyyntitullit, jotka oli otettu käyttöön asetuksella (EY) N:o 1015/94 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jäljempänä ’edellinen tarkastelua koskeva tutkimus’.
1.2 Tarkastelupyyntö
(3)
Tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti 28 päivänä kesäkuuta 2005 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön näiden toimenpiteiden tarkastelemiseksi.
(4)
Pyynnön esitti Grass Valley Nederland BV, yhteisön tuottaja, jäljempänä ’pyynnön esittänyt tuottaja’, joka edustaa yli 60:tä prosenttia televisiokamerajärjestelmien kokonaistuotannosta yhteisössä. Grass Valley -yritys syntyi, kun Thomson Broadcast Systemsin omistaja Thomson Multimedia hankki Philips Digital Video Systemsin. Pyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
(5)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanoa varten oli olemassa riittävä näyttö, minkä vuoksi se pani tarkastelun vireille 29 päivänä syyskuuta 2005 (5).
1.3 Rinnakkaistutkimus
(6)
Komissio käynnisti 18 päivänä toukokuuta 2006 uuden polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koski Japanista peräisin olevien tiettyjen kamerajärjestelmien tuontia, sekä Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuontiin sovellettavaa polkumyyntitullia koskevan välivaiheen tarkastelun (6). Uuden polkumyynnin vastaisen menettelyn piiriin kuuluvat televisiokamerajärjestelmät, joihin sovelletaan 2 kappaleessa mainittuja voimassa olevia toimenpiteitä. Jos päätetään, että tiettyihin Japanista peräisin oleviin kamerajärjestelmiin on sovellettava toimenpiteitä, ja nämä toimenpiteet kattavat tämän asetuksen mukaisten toimenpiteiden piiriin kuuluvat televisiokamerajärjestelmät, tämän asetuksen mukaisten toimenpiteiden toteuttaminen jatkossa ei ole enää tarkoituksenmukaista, ja niitä on muutettava tai ne on kumottava.
1.4 Käynnissä oleva tutkimus
1.4.1 Menettely
(7)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, käyttäjille/tuojille ja raaka-aineen tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, viejämaan edustajille sekä yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Kyselylomakkeita lähetettiin pyynnön esittäneelle yhteisön tuottajalle, kahdelle muulle tiedossa olleelle yhteisön tuottajalle, 25 käyttäjälle, yhdeksälle raaka-aineen tuottajalle sekä viidelle tiedossa olleelle vientiä harjoittavalle tuottajalle Japanissa. Vastauksia saatiin yhdeltä yhteisön tuottajalta, yhdeltä japanilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä siihen etuyhteydessä olevalta yritykseltä yhteisössä, neljältä käyttäjältä/tuojalta sekä yhdeltä raaka-aineen toimittajalta.
(9)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraavien yritysten toimitiloissa:
Yhteisön tuottaja:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Alankomaat)
Yhteisön muut tuottajat
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (United Kingdom)
Viejämaan tuottaja:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokio
(10)
Analyysissä keskitytään pääasiassa erottelukyvyltään tavallisiin televisiokamerajärjestelmiin (SD TCS), koska ne muodostavat valtaosan toimenpiteiden kohteena olevista tuotteista. On myös huomattava, että sellaisten teräväpiirtotelevisiokamerajärjestelmien (HD TCS), jotka ovat suorituskyvyltään ja laadultaan samanlaisia kuin SD TCS:t, joiden signaali-kohinasuhde (S/N) on 62 dB (ja joihin näin ollen sovelletaan tämänhetkisiä toimenpiteitä), signaali-kohinasuhde saattaa olla alle 55 dB, jolloin ne eivät kuulu tämän toimenpiteen piiriin. Myös yhteisön tuotannonala vahvisti tämän. Yksi asianomainen osapuoli, joka ei tehnyt yhteistyötä tässä tutkimuksessa, vaati, että tässä tarkastelussa käytetään samaa tuotteen määritelmää kuin 6 kappaleessa tarkoitetussa uudessa menettelyssä. Tässä tarkastelussa ei kuitenkaan voida muuttaa tuotteen määritelmää, ja siinä pyritään vain määrittämään, olisiko voimassa olevat toimenpiteet säilytettävä vai kumottava. Tämän vuoksi vaatimus oli hylättävä.
1.4.2 Tutkimusajanjakso
(11)
Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus koski 1 päivän lokakuuta 2004 ja 30 päivän syyskuuta 2005 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2002 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(12)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, jonka tuloksena ryhdyttiin soveltamaan voimassa olevia toimenpiteitä, eli televisiokamerajärjestelmät.
(13)
Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1015/94 säädetään, televisiokamerajärjestelmät voivat koostua seuraavista osista, jotka on tuotu maahan joko yhdessä tai erikseen:
a)
kamerarunko, jossa on vähintään kolme yli 400 000 pikselin kuva-anturia (vähintään 12 mm:n CCD-anturit), joka voidaan liittää taustapaneelin sovittimeen ja jonka signaalikohinasuhde normaalivahvistuksella on vähintään 55 dB joko erillisinä tai yhdessä niin, että kamerarunko ja sovitin on sijoitettu samaan kuoreen
b)
etsin (läpimitta vähintään 38 mm)
c)
kameraan kaapelilla liitettävä tukiasema tai kameraohjausyksikkö (CCU)
d)
ohjaus- ja käyttöpaneeli (OCP) yksittäisten kameroiden hallintaa varten (värinsäätö, objektiivin aukko tai himmennin)
e)
käytettävän kameran ilmaisimella varustettu pääohjauspaneeli (MCP) tai kamerakokoonpanon asetusyksikkö (master set-up unit eli MSU) kokonaishallintaa ja useiden etäkameroiden säätöä varten.
(14)
Tähän tarkasteluun kuuluvat tuotteet luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 ja ex 8528 21 90.
(15)
Menettelyn piiriin eivät kuulu seuraavat tuotteet:
a)
objektiivit
b)
videonauhurit
c)
kamerarungot, joissa on samassa ulkokuoressa erottamattomana osana tallennuslaite
d)
televisiointiin soveltumattomat ammattikäyttöön tarkoitetut kamerajärjestelmät
e)
liitteessä luetellut ammattikäyttöön tarkoitetut kamerajärjestelmät.
2.2 Samankaltainen tuote
(16)
Johdanto-osan 1 ja 2 kappaleessa mainittujen edeltävien tutkimusten tavoin tässä tutkimuksessa vahvistettiin, että japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistamassa tarkasteltavana olevassa tuotteessa, jota myydään Japanin ja yhteisön markkinoilla, sekä pyynnön esittäneen yhteisön tuottajan valmistamassa tuotteessa, jota myydään yhteisön markkinoilla, käytetään samaa perusteknologiaa ja ne ovat kummatkin maailmanlaajuisesti sovellettavien tuotannonalan standardien mukaisia. Näillä tuotteilla on myös samat käyttötarkoitukset sekä samankaltaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet, ne voivat korvata toisensa ja ne kilpailevat toistensa kanssa. Tästä syystä kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
3.1 Alustavat huomiot
(17)
Edellisen tarkastelua koskevan tutkimuksen tavoin japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien osallistuminen yhteistyöhön oli tässäkin menettelyssä erittäin vähäistä. Vain yksi viidestä tuottajasta osallistui yhteistyöhön. Komission tiedossa olleista muista neljästä tuottajasta yksikään ei vastannut kyselylomakkeeseen, vaikka käytössä olevien tietojen mukaan ja erityisesti perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission ylläpitämän tietokannan, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, mukaan ainakin kolme niistä on todennäköisesti vienyt televisiokamerajärjestelmiä yhteisöön tutkimusajanjaksolla.
(18)
Yhteistyöhön osallistui vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, joka kuitenkaan ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön. Alhaisen yhteistyöasteen vuoksi tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön tuonnista tutkimusajanjaksolla ei voitu kerätä luotettavaa tietoa suoraan vientiä harjoittavilta tuottajilta. Lisäksi aiempien tulosten tavoin Eurostatilta saadut tilastotiedot ei vaikuttaneet luotettavilta, koska CN-koodeihin, joihin tarkasteltavana oleva tuote on luokiteltu, kirjataan myös muiden tuotteiden tuonti, eikä tuotteita ole mahdollista eritellä. Sen vuoksi myös Eurostatin tiedot oli jätettävä huomiotta pyrittäessä määrittelemään, tuotiinko Japanista televisiokamerajärjestelmiä ja missä määrin ja minkä arvoisesti. Näissä olosuhteissa ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komissio päätti turvautua käytettävissä oleviin tietoihin eli 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan ja tarkastelun vireillepanoa koskevaan pyyntöön sisältyviin tietoihin. Tällä tavoin pystyttiin parhaiten arvioimaan Japanista peräisin olevien ja yhteisöön tarkastelujaksolla tuotujen televisiokamerajärjestelmien määrä ja arvo.
3.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana
(19)
Kun otetaan huomioon japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien riittämätön yhteistyö/yhteistyön puute sekä se, että ainoa yhteistyöhön osallistunut japanilainen vientiä harjoittava tuottaja ei harjoittanut vientiä yhteisöön tutkimusajanjaksolla, komissio haki perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti polkumyynnin jatkumiseen liittyvää tietoa muista lähteistä ja erityisesti pyynnön esittäneen tuottajan toimittamista tiedoista ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta.
(20)
14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokannasta kävi ilmi, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin huomattavia määriä tutkimusajanjaksolla, erityisesti noin 10 kamerarunkoa, joka on järjestelmän keskeinen ja arvokkain osa. Koska siis yhteistyöhön osallistuminen oli alhaista eikä ainoa yhteistyöhön osallistunut vientiä harjoittava tuottaja harjoittanut vientiä yhteisöön tutkimusajanjaksolla, tarkasteltavana olevasta tuotteesta ei pystytty tekemään virallista polkumyyntilaskentaa.
(21)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komission oli turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin eli pyynnön esittäneen tuottajan toimittamaan näyttöön siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen kahden mallin polkumyyntitaso tullien maksamisen jälkeen oli merkittävä, yhden mallin osalta jopa yli 10 prosenttia.
(22)
Näytön perusteella vaikuttaa siis siltä, että japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntikäytännön jatkuminen on todennäköistä.
3.3 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.3.1 Alustavat huomiot
(23)
Televisiokamerajärjestelmiä maailmanlaajuisesti tuottavia yrityksiä sijaitsee ainoastaan Japanissa ja EU:ssa. Sen vuoksi maailmanlaajuinen myynti jakautuu näiden tuottajien kesken. Tiedossa on ainakin kaksi yhteisön tuottajaa, jotka tuottavat tuotetta yhteisön markkinoille; näistä toinen on etuyhteydessä japanilaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan. Tiedossa on viisi japanilaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka tuottavat ja myyvät tuotetta maailmanlaajuisesti.
(24)
Toimenpiteitä on ollut voimassa siis vuodesta 1994 lähtien. Lisäksi vuonna 1999 komissio katsoi, että toimenpiteillä ei ollut vaikutusta vientiä harjoittaviin tuottajiin, ja päätti korottaa kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntitullit erittäin korkealle tasolla (jopa 200,3 prosenttiin). Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vuonna 2000 todettiin, että toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava vielä viisi vuotta ottaen huomioon polkumyynnin ja vahingon jatkumisen ja toistumisen todennäköisyys.
3.3.2 Yhteisön ja viejämaan hintojen suhde
(25)
Vientiä harjoittavien tuottajien alhaisen yhteistyöasteen vuoksi ainoat tarkasteltavan tuotteen hintoja koskevat tiedot Japanissa saatiin ainoan yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan (Ikegami) myyntitiedoista, pyynnön esittäneeltä tuottajalta saaduista tiedoista ja tutkimuspyyntöön sisältyneistä tiedoista.
(26)
Kuten 20 kappaleessa todetaan, kamerarunko on televisiokamerajärjestelmän keskeinen ja arvokkain osa, ja sen vuoksi pidettiin aiheellisena arvioida Japanin ja yhteisön hintojen välistä suhdetta sen perusteella.
(27)
Pyyntöön sisältyneiden ja tarkastuskäyntien aikana kerättyjen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että yhteisön tuottajien yhteisössä veloittamat hinnat ovat korkeammat kuin Japanin kotimaanmarkkinoilla vallitsevat hinnat.
(28)
Edellä on kuitenkin osoitettu, että tästä seikasta huolimatta japanilaiset yritykset ovat jo nyt halukkaita viemään tuotetta yhteisöön hinnoilla, jotka ilman polkumyyntitullia ovat huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisössä ja Japanin kotimaanmarkkinoilla vallitsevat hinnat. Sama koskee niiden vientiä kolmansiin maihin.
(29)
Tällä perusteella voidaan olettaa, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, yhteisöön tuotaisiin tuotetta todennäköisesti merkittävillä polkumyyntihinnoilla, jotka alittaisivat yhteisön hinnat, koska ei ole syytä uskoa, että japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat muuttaisivat hinnoittelukäyttäytymistään tässä tapauksessa. Yhteisön markkinoiden korkea hintataso kannustaa myös japanilaisia vientiä harjoittavia tuottajia siirtämään osan kotimaan myynnistään EU:hun.
(30)
Koska voimassa olevat tullit ovat korkeat (52,7-200,3 prosenttia), japanilaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla olisi huomattavasti toimintavaraa asettaa uudet hinnat, jos toimenpiteiden annetaan raueta ja jos ne päättävät korottaa vientihintojaan. Kuten edellä todetaan, kaikissa tapauksissa hintojen korotus alle voimassa olevien toimenpiteiden alittaisi yhteisön hinnat.
3.3.3 Japanista kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja viejämaan hintojen suhde
(31)
Vientiä harjoittavien tuottajien alhaisen yhteistyöasteen vuoksi Japanista kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen analyysissä verrattiin ainoan yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintoja tuotteen myyntihintoihin Japanissa. Valtaosa kolmansiin maihin suuntautuvasta myynnistä otettiin huomioon.
(32)
Jotta hintoja voitiin verrata kunnollisesti, tarpeen vaatiessa tehtiin mukautuksia kaupan portaiden, kuljetusten, vakuutusten ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailussa otettiin huomioon järjestelmän kaikki osat, ei pelkästään kamerarungot, koska käytettävissä oli tarkkoja tietoja.
(33)
Vertailu osoitti, että yrityksen myyntihinnat kolmansille maille olivat merkittävästi alhaisemmat kuin kotimaanmarkkinoille.
(34)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan katsoa, että yritys myy tuotteitaan kolmansiin maihin erittäin todennäköisesti polkumyyntihinnoin (noin 20 prosenttia). Tämä vahvistaa pyyntöön sisältyneen alustavan näytön, jonka mukaan vientiä harjoittavat tuottajat myyvät huomattavin polkumyyntihinnoin muihin kolmansiin maihin.
(35)
Mitään näyttöä ei saatu siitä, että muut japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät noudattaisi samaa hinnoittelupolitiikkaa eivätkä myisi tuotetta todennäköisesti polkuhinnoin muihin kolmansiin maihin.
(36)
Tällä perusteella päätellään, että japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat myyneet tuotetta vientiin kolmansiin maihin niiden kotimaanmarkkinoiden hintoja merkittävästi alhaisemmilla hinnoilla, että nämä vientihinnat olivat erittäin todennäköisesti polkumyyntitasolla tutkimusajanjaksolla ja että ei ole mitään näyttöä siitä, että käytäntö muuttuisi.
3.3.4 Japanista kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja yhteisössä vallitsevan hintatason suhde
(37)
Käytettävissä olevien tosiseikkojen - tutkimuspyynnön tietojen ja ainoan yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan antamien tietojen - perusteella hinnat, joilla vientiä harjoittavat tuottajat myyvät tarkasteltavana olevaa tuotetta kolmansiin maihin, ovat paljon alhaisemmat kuin yhteisössä vallitsevat hinnat. Ero voi olla jopa 220 prosenttia markkinoista riippuen. Jos siis toimenpiteiden annetaan raueta, japanilaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla olisi merkittävä kannustin suunnata osa kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään yhteisön markkinoille.
(38)
Yhteisö on ainoa alue, jolla on voimassa polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä tarkasteltavana olevaa tuotetta kohtaan. Jos toimenpiteiden annetaan raueta, ei ole mitään näyttöä siitä, että tuottajat omaksuisivat erilaisen hinnoittelupolitiikan kuin mitä ne noudattavat viennissä kolmansiin maihin.
3.3.5 Käyttämätön kapasiteetti ja varastot
(39)
Pyynnön esittänyt tuottaja väitti, että tuotteen luonteen vuoksi kapasiteetti on joustava ja että japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat voivat lisätä kapasiteettiaan hyvin lyhyessä ajassa. Tämä on vahvistettu ainoan japanilaisen yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloihin tehdyllä tarkastuskäynnillä.
(40)
Tuotantoprosessissa tarvitaan kyllä työvoimaa, mutta siinä ei ole erityisestä prosessista tai laitteesta johtuvia pullonkauloja. Koska tuotantolinja on pääosin manuaalinen, kapasiteetin lisäämiseksi riittää, että työvuoroja ja työvoimaa lisätään. Merkittävin pullonkaula kapasiteetin lisäämisessä on aika, joka kuluu uusien työntekijöiden kouluttamiseen televisiokamerajärjestelmien kokoamiseen ja valmistamiseen. Ainoa mahdollinen mekaaninen pullonkaula, joka vaatisi suuria investointeja tuotannon lisäämiseksi, on optista yksikköä valmistava kone. Nykyinen tuotantotaso huomioon ottaen ei kuitenkaan löydetty näyttöä sille, että tämä todennäköisesti rajoittaisi mahdollista tuotantokapasiteetin lisäystä. Lisäksi katsottiin, että koska yritys ei hyödyntänyt täysimääräisesti kaikkia mahdollisia työvuoroja, tuotantokapasiteettia voitaisiin lisätä nopeasti ja huomattavassa määrin. Mitään näyttöä ei myöskään saatu siitä, että tällaiseen kapasiteetin lisäykseen liittyvät kustannukset olisivat korkeita suhteessa valmistetun tuotteen arvoon.
(41)
Kapasiteetin lisäys voi olla erittäin merkittävä, kun otetaan huomioon edullinen ”pääsylippu”, joka japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien on maksettava voidakseen lisätä myyntiään yhteisöön (olemassa olevat jakelukanavat ja pienet investoinnin kapasiteetin lisäämiseksi).
(42)
Kun otetaan huomioon edellä esitetty ja se, että ei ole näyttöä siitä, etteikö tilanne olisi sama kaikkien muiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, voidaan todeta, että japanilaiset tuottajat voivat todennäköisesti tarvittaessa lisätä tuotantokapasiteettia merkittävästi lyhyen ajan kuluessa.
(43)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, tuonti EY:öön todennäköisesti lisääntyy. Edellä esitetyn lisäksi on otettava huomioon houkuttelevat hinnat yhteisössä verrattuna kolmansiin maihin, jo olemassa olevat jakelukanavat sekä se, että kapasiteettia voitaisiin lisätä suhteellisin alhaisin kustannuksin (uusien työntekijöiden kouluttaminen).
3.4 Päätelmät
(44)
Kun otetaan huomioon edellä kuvatut markkinoiden erityispiirteet eli se, että hinnat yhteisössä ovat korkeammat kuin kolmansissa maissa ja Japanin kotimaanmarkkinoilla, japanilaisilla tuottajilla on suuri kannustin suunnata osa myynnistään yhteisön markkinoille, todennäköisesti alhaisin hinnoin menetettyjen markkinaosuuksien hankkimiseksi takaisin. Koska lisäksi tuotantokapasiteettia voidaan nopeasti laajentaa, on hyvin todennäköistä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuodaan jatkossa suuria määriä. Koska ei ole mitään näyttöä siitä, että japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat muuttaisivat hinnoittelukäytäntöään ja nostaisivat hintojaan, jos toimenpiteiden annetaan raueta, on myös erittäin todennäköistä, että lisääntynyt tuonti tapahtuisi polkumyyntihinnoin.
(45)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittama tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynti todennäköisesti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, ja sen vuoksi toimenpiteet olisi pidettävä edelleen voimassa.
4. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(46)
Vuonna 2001 Thomson Broadcast Systemsin (’TBS’) omistaja Thomson Multimedia hankki omistukseensa Philips Digital Video Systemsin (’Philips DVS’), toisen yhteisön televisiokamerajärjestelmien tuottajan, ja yrityssulautumasta Philips DVS/TBS tuli Grass Valley Nederland B.V., pyynnön esittänyt tuottaja.
(47)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että viisi vuotta sitten siihen etuyhteydessä olevan yrityksen yhteisössä myymät lähes kaikki televisiokamerajärjestelmät oli valmistanut kyseinen yritys yhteisössä. Lisäksi väitettiin, että koska tämä tuotantolaitos ei toimittanut ainoastaan EY:n markkinoille vaan koko maailmaan, voimassa olevia polkumyyntitulleja koskevat päätökset eivät todennäköisesti vaikuta siihen.
(48)
Koska tämä vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut lisätietoja eikä vastannut muille yhteisön tuottajille suunnattuun kyselylomakkeeseen, sen toimintaa - myöskään yhteisössä - ei ollut mahdollista tutkia tarkasti.
(49)
Toinen televisiokamerajärjestelmiä yhteisössä tuottava taloudellinen toimija, joka on etuyhteydessä japanilaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa ja vastusti voimassa olevia toimenpiteitä. Tämä taloudellinen toimija väitti, että televisiokamerajärjestelmien tuonti Japanista on satunnaista ja lähinnä täydentää yrityksen toimintaa EY:ssä. Toimitiloihin tehty tarkastuskäynti paljasti, että kyseisessä yhteisön laitoksessa kootaan vain yhtä mallia, jonka osat ovat peräisin Japanista ja yhteisöstä, eikä käynnin aikana itse asiassa valmistettu CCD-anturia (charge-coupled device), joka on kamerarungon tärkein osa. Lisäksi tutkimuksessa paljastui, että tämän mallin tuottamiseen yhteisössä ei ole muita syitä kuin televisiokamerajärjestelmiä koskevien toimenpiteiden voimassaolo.
(50)
Tässä tutkimuksessa vahvistettiin, että pyynnön esittäneen tuottajan osuus televisiokamerajärjestelmien tuotannosta yhteisössä oli yli 60 prosenttia. Sen katsotaan näin ollen muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja siitä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’.
5. TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA
5.1 Alustavat huomiot
(51)
Edellä 19 ja 20 kappaleessa esitetyistä syistä yhteisön markkinatilanteen analyysi perustui kamerarunkoja koskeviin tietoihin.
(52)
Tietoja ei ollut mahdollista saada yhdeltä japanilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, jolla väitteen mukaan on tuotantolaitoksia yhteisön markkinoilla. Ne japanilaiset osapuolet, jotka tosiasiallisesti vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön, eivät osallistuneet yhteistyöhön. Tämän vuoksi erityisesti kulutukseen liittyvien tietojen osalta komissio hyödynsi saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(53)
Koska myyntiä ja tuotantoa koskevia tietoja oli saatavissa vain yhdeltä tai kahdelta asianomaiselta osapuolelta ja koska tällaiset tiedot ovat arkaluonteisia liiketoiminnan kannalta, katsottiin asianmukaiseksi olla esittämättä tarkkoja lukuja. Tarkat luvut on korvattu merkillä ”-”, ja indeksit on annettu.
5.1.1 Kulutus yhteisön markkinoilla
(54)
Kamerarunkojen näennäinen kulutus yhteisössä arvioitiin seuraavien tietojen perusteella: yhteisössä myyty määrä (yhteisön tuotannonalan toimittamat tiedot), Ikegami Electronics (Europe) GmbH:n myyntimäärä, kamerarunkojen tuontia Japanista koskevat tilastotiedot (14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta) sekä yhden televisiokamerajärjestelmien käyttäjän antamat ostotiedot. Koska yksi japanilainen vientiä harjoittava tuottaja, joka väitteen mukaan tuottaa televisiokamerajärjestelmiä yhteisössä, ei osallistunut yhteistyöhön, on todennäköistä, että yhteisön kulutus on arvioitu hieman todellista alhaisemmaksi, mutta tämä ei vaikuta merkittäväsi yleissuuntauksiin ja päätelmiin.
Taulukko 1
Televisiokamerajärjestelmien kulutus yhteisössä
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Yksikköä
-
-
-
-
Indeksi
100
104
123
103
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta
(55)
Yhteisön kulutus kasvoi vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3 prosenttia. Vuonna 2004 tapahtui kuitenkin merkittävää kasvua, kun tuonti lisääntyi. Yhteisön kulutus laski noin 15 prosenttia tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2004.
5.1.2 Tämänhetkinen tuonti asianomaisesta maasta
i) Asianomaisen tuonnin määrä ja markkinaosuus vahinkotutkimusajanjaksolla
(56)
Tarkastelujaksolla Japanista tuotujen kamerarunkojen määrä pysyi suhteellisen pienenä. Määrä kuitenkin lähes kymmenkertaistui vuosien 2002 ja 2004 välillä ja oli noin 30 yksikköä. Tutkimusajanjaksolla tuonti laski verrattuna vuoteen 2004 mutta oli huomattavasti vuotta 2002 korkeammalla tasolla. Yleisesti ottaen tuonti lähes kolminkertaistui tarkastelujaksolla. Yhteisön tuotannonala väitti, että tuonnin määrä oli aliarvioitu, koska sen saamien markkinatietojen perusteella japanilaisten tuottajien toimituksia EY:hyn oli huomattavasti enemmän kuin mitä kyseiset yritykset voivat väitetysti tuottaa yhteisössä. Lisäksi väitettiin, että toimenpiteitä todennäköisesti kierretään tuomalla kameran osia maahan. Nämä tiedot eivät kuitenkaan olleet yhdenmukaisia tutkimuksen - eli tarkastuskäyntien ja riippumattomilta käyttäjiltä saatujen tietojen - päätelmien kanssa. Lisäksi tällä tarkastelulla ei pyritä määrittämään, kierretäänkö voimassa olevia toimenpiteitä, vaikkakin todetaan, että toimenpiteiden kiertämisellä on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
(57)
Tuonnin markkinaosuus kasvoi jatkuvasti vuoteen 2004 asti, jolloin se saavutti korkeimman tasonsa. Huolimatta tuonnin merkittävästä laskusta tutkimusajanjaksolla - alle puolet vuoden 2004 tasosta - sen markkinaosuus kuitenkin kasvoi tarkastelujaksolla.
Taulukko 2
Kamerarunkojen tuonti Japanista ja niiden markkinaosuus
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tuonti
-
-
-
-
Indeksi
100
167
1 000
300
Markkinaosuus
-
-
-
-
Indeksi
100
161
816
291
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.
ii) Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin hintakehitys ja hinnoittelu
(58)
Yhteistyön puutteen vuoksi luotettavia tietoja kamerarunkojen tuontihinnoista ei ollut saatavilla. Japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät tarkasteltavana olevaa tuotetta yksinomaan etuyhteydessä oleville tuojille yhteisössä. Sen vuoksi 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saadut hinnat ovat etuyhteydessä olevien osapuolten välisiä hintoja eikä niitä voida pitää luotettavina. Näin voidaan olettaa etenkin sillä perusteella, että voimassa olevien toimenpiteiden vuoksi yritykset voivat päättää jakaa voittoja yhteisössä toimiville yrityksille.
(59)
Näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin hintakehityksestä ja hinnoittelusta ei voitu tehdä mitään päätelmiä.
5.1.3 Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne
(60)
Selvyyden vuoksi muistutetaan, että yhteisön tuotannonala on vastauksessaan kyselylomakkeeseen toimittanut tietoja televisiokamerajärjestelmistä, eikä pelkästään kamerarungoista. Tätä ei pidetty ongelmana, koska kussakin televisiokamerajärjestelmässä on yleensä kamerarunko. Kehityssuuntausten tutkimisen vuoksi ja japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimintaa koskevien tarkempien tietojen puutteessa yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta tutkittiin televisiokamerajärjestelmiin liittyvien tietojen perusteella.
i) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(61)
Yhteisön tuotannonalan tuottamien televisiokamerajärjestelmien kokonaistuotanto lisääntyi hieman tarkastelujaksolla. Vuonna 2003 tapahtuneen 8 prosentin laskun jälkeen tuotanto lisääntyi merkittävästi vuonna 2004, noin 35 prosenttia. Tutkimusajanjaksolla tuotanto kuitenkin laski noin 16 prosenttia verrattuna vuoteen 2004, vaikkakin tasolle, joka oli edelleen 5 prosenttia korkeampi vuoteen 2002 verrattuna.
Taulukko 4
Tuotanto
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tuotanto
-
-
-
-
Indeksi
100
92
124
105
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
(62)
Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuoteen 2004. Tutkimusajanjaksolla tapahtui kuitenkin 14 prosentin lasku, joka oli seurausta yrityksen uudelleenorganisaatiosta ja antoi yritykselle mahdollisuuden mukauttaa tuotantokapasiteettiaan kysyntään. Kuten seuraavassa kuvataan, tuotantokapasiteetin alenemiseen liittyi vakaa kapasiteetin käyttöaste vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(63)
Lisääntyneen tuotannon ja tuotantokapasiteetin mukauttamisen myötä kapasiteetin käyttöaste kohosi tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste on seurannut tuotannon kehittymistä, eli vuosien 2002 ja 2004 välillä tapahtunutta nousua, jonka huippukohta oli vuonna 2003. Tutkimusajanjaksolla kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana vuoteen 2004 verrattuna mutta oli edelleen noin 20 prosenttia vuoden 2002 tason yläpuolella.
Taulukko 5
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti
-
-
-
-
Indeksi
100
100
100
86
Kapasiteetin käyttöaste
-
-
-
-
Indeksi
100
92
124
122
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
ii) Varastot
(64)
Varastot pienenivät huomattavasti vuonna 2003 (- 17 prosenttia) mutta kasvoivat seuraavana vuonna, vaikkakin jäivät edelleen 11 prosenttia alle vuoden 2002 tason. Varastojen epänormaali kasvu tutkimusajanjaksolla selittyy sillä, että tutkimusajanjakso päätyi ennen tilikautta, jolloin toimitettavana oli vielä monia tilauksia.
Taulukko 6
Varastot
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Varastot
-
-
-
-
Indeksi
100
83
89
172
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
iii) Myynti, hinnat ja markkinaosuus
(65)
Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla lisääntyi vuosien 2002 ja 2004 välillä 10 prosenttia muttei yltänyt kuitenkaan yhteisön kulutuksen lisääntymiseen, joka oli merkittävää (23 prosenttia) samalla kaudella. Tämän johdosta yhteisön teollisuudenalan markkinaosuus laski yli 20 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla Japanista tulevan tuonnin ja yhteisön muiden toimijoiden eduksi. Tutkimusajanjaksolla myynti laski merkittävästi verrattuna vuoteen 2004, ja tämä johti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden laskuun edelleen.
(66)
On kuitenkin huomattava, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuutta koskevat luvut ja kehityssuunnat perustuvat käytettävissä oleviin tietoihin erityisesti, koska yhteisössä toimiva toinen tuottaja ei toimittanut myynti- ja tuotantolukujaan.
(67)
Keskimääräisistä myyntihinnoista voidaan todeta, että tarkastelujaksolla ne laskivat 3 prosenttia, vaikka vuosien 2002 ja 2003 välillä nousua oli 7 prosenttia. Tarkastelujakson suhteellisen pieneen hinnanalennukseen kätkeytyy kuitenkin muutos tuotevalikoimassa, sillä yhteisön tuotannonala toi markkinoille uusia tuotteita, joiden kokoonpano oli korkeatasoisempaa (ja kalliimpaa).
Taulukko 7
Myynti, hinnat ja markkinaosuus
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Myynti (yksikköä)
-
-
-
-
Indeksi
100
103
110
79
Keskim. hinta (euroa/yks.)
-
-
-
-
Indeksi
100
107
98
97
Markkinaosuus
-
-
-
-
Indeksi
100
99
89
76
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
iv) Työllisyys, tuottavuus ja palkat
(68)
Tarkastelujaksolla työllisyys laski (yli 24 prosenttia), ja tämä yhdessä tuotannon kohoamisen kanssa johti tuottavuuden merkittävään kasvuun (37 prosenttia). On huomattava, että työllisyyden laskuun liittyi määräaikaisten/tilapäisten työntekijöiden lisääntynyt käyttö, millä alennettiin yrityksen kiinteitä kustannuksia.
(69)
Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala onnistui alentamaan merkittävästi työvoimakustannuksiaan (- 14 prosenttia). Tämän seurauksena yhteisön tuotannonalan työvoimakustannusten osuus kaikista tuotantokustannuksista aleni useita prosenttiyksikköjä. Tämä osoittaa selvästi, että yhteisön tuotannonala pyrkii mukauttamaan tuotantorakennettaan ja alentamaan kiinteitä kustannuksia.
Taulukko 8
Työllisyys, tuottavuus ja palkat
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Työllisyys
-
-
-
-
Indeksi
100
102
87
76
Tuottavuus
-
-
-
-
Indeksi
100
90
142
137
Työvoimakustannukset
-
-
-
-
Indeksi
100
97
103
86
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
v) Voitot
(70)
Yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli edelleen negatiivinen edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla, ja tämä johti tuolloin voimassa olleiden polkumyyntitoimenpiteiden jatkamiseen. Tilanne on nyt kääntynyt, ja vuosien 2002 ja 2004 välillä yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli positiivinen.
(71)
Yhteisön tuotannonalan kannattavuus nousi vuoteen 2004 asti, vaikkakin yleensä odotetaan suurempia voittoja (yli 10 prosenttia), jotta tuotannonala voisi pysytellä teknisen kehityksen vaatimusten vauhdissa. Näin ollen edes vuosina 2003 ja 2004, jolloin voittomarginaalit olivat suurimmat, tasot eivät olleet riittävät takaamaan sitä, että yhteisön tuotannonala voisi edelleen investoida suuria summia uuteen kehitykseen, kuten alalla odotetaan.
(72)
Tutkimusajanjaksolla tuottavuus heikkeni merkittävästi ja tuotannonala koki suuria tappioita. Tämän taustalla on kaksi tekijää: Toisaalta myynnin merkittävä lasku yhteisössä tutkimusajanjaksolla nosti keskimääräisiä kiinteitä kustannuksia, millä oli negatiivinen vaikutus kannattavuuteen. Toisaalta yhteisön tuotannonala ei pystynyt siirtämään asiakkaiden maksettavaksi tiettyjen raaka-aineiden kustannusten nousua sekä tutkimukseen ja tuotekehitykseen ja myyntiin liittyviä lisäkustannuksia, jotka johtuivat parempaan palveluun tähtäävästä myyntitoimistojen laajemmasta verkostosta. Lisäksi on huomattava, kuten 67 kappaleessa todetaan, että keskimääräisten myyntihintojen hienoinen lasku vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä pitää sisällään muutoksen tuotevalikoimassa, kun yhteisön tuotannonala toi markkinoille uusia tuotteita, joiden kokoonpano oli korkeatasoisempaa (ja kalliimpaa), mutta ei pystynyt nostamaan hintoja samassa suhteessa.
Taulukko 9
Kannattavuus
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus (%)
-
-
-
-
Indeksi
100
176
251
- 321
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
vi) Investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(73)
Investoinnin ovat pysytelleet korkealla tasolla, vaikkakin ne laskivat 13 prosenttia vuonna 2003. Tilanne kuitenkin korjaantui seuraavana vuonna investointien lähes kolminkertaisella nousulla, mikä johtui tuotannon uudistamisesta ja järkeistämisestä sekä tuotannonalan edellyttämistä jatkuvasti korkeista T&K-investoinneista.
(74)
Investointien tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen edellä kuvattua kannattavuuden kehitystä.
Taulukko 10
Investoinnit ja investointien tuotto
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Investoinnit (000 euroa)
-
-
-
-
Indeksi
100
87
237
148
Investointien tuotto
-
-
-
-
Indeksi
100
143
182
- 116
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
(75)
Yhteisön tuotannonalalla ei todettu olleen vaikeuksia pääoman saannissa tarkastelujakson aikana.
vii) Kassavirta
(76)
Kassavirta kasvoi merkittävästi vuoteen 2004 asti (39 prosenttia). Myönteinen kehitys osoittaa, että tuotannonala oli elpymässä. Vuonna 2004 kassavirta edusti vain noin 10:tä prosenttia yhteisön kokonaismyynnistä, mitä ei voida pitää liiallisena. Tutkimusajanjaksolla kassavirtaan kuitenkin vaikutti merkittävästi negatiivinen kannattavuus.
Taulukko 11
Kassavirta
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Kassavirta (000 euroa)
-
-
-
-
Indeksi
100
99
139
-70
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
viii) Kasvu
(77)
Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön kulutus kasvoi 3 prosenttia, kun taas yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisön markkinoilla väheni 21 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni yli 20 prosenttiyksikköä, kun taas polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden yhteisön tuottajien markkinaosuus kasvoi.
(78)
Viime vuosina televisiokamerajärjestelmien markkinoille on ollut ominaista siirtyminen erottelukyvyltään tavallisista teräväpiirtotelevisiokamerajärjestelmiin. Tämän suuntauksen odotetaan vahvistuvan tulevaisuudessa. Koska teräväpiirtolähetykset eivät ole vielä levinneet laajalle, erittäin monet lähetystoiminnan harjoittajat, etenkin pienemmät tai alueelliset, ostavat kuitenkin edelleen erottelukyvyltään tavallisia televisiokamerajärjestelmiä, joiden suhteellisesti alemmat hinnat houkuttavat. Yhteisön tuotannonala ei saanut etua markkinoiden kasvusta, kuten sen markkinaosuuden pieneneminen osoittaa.
(79)
Erottelukyvyltään tavallisten televisiokamerajärjestelmien tuotanto ja myynti ovat edelleen tärkeitä kaikille televisiokamerajärjestelmien tuottajille, eikä vähiten siksi, että tuotannonalan pääomavaltaisuuden vuoksi kiinteät kustannukset ovat luonnollisesti korkeat. Tämän vuoksi on edelleen tärkeää, että yhteisön tuotannonala hyötyy erottelukyvyltään tavallisten televisiokamerajärjestelmien myynnin tarjoamasta laajemmasta myynnistä, jotta kiinteät kustannukset tasaantuvat.
ix) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(80)
Polkumyyntimarginaalin merkittävyyden tutkimisessa on otettava huomioon, että voimassa on toimenpiteitä, joilla pyritään estämään vahingollinen polkumyynti. Kuten 22 kappaleessa todetaan, käytössä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät edelleen yhteisöön polkumyyntihinnoin. Havaittu polkumyyntimarginaali on merkittävä, ja sen vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ei voida pitää vähäisenä, erityisesti jos siihen liittyvät mahdolliset erittäin suuret määrät.
x) Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen
(81)
Yhteisön tuotannonalan tilanne parani jossakin määrin tarkastelujaksolla toimenpiteiden jatkamisesta vuonna 2000 lähtien ja edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ajan. Edellä esitetyt tekijät kuitenkin osoittavat, että yhteisön tuotannonala on edelleen herkkä ja haavoittuva.
5.1.4 Muiden tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen
i) Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta
(82)
Tutkimus osoitti yhteisön tuotannonalan vientitoiminnan kehittyneen seuraavasti:
Taulukko 12
Yhteisön tuotannonalan vienti
2002
2003
2004
Tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
-
-
-
-
Indeksi
100
117
193
148
Arvo (tuhatta euroa)
-
-
-
-
Indeksi
100
126
146
93
Keskim. Hinta
-
-
-
-
Indeksi
100
107
75
63
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
(83)
Yhteisön tuotannonalan viennin määrä kasvoi merkittävästi vuodesta 2002 vuoteen 2004, mutta laski yli 20 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Myyntimäärät tutkimusajanjaksolla ovat kuitenkin edelleen lähes 50 prosenttia korkeammat kuin tarkastelujakson alussa. Tämä yleinen positiivinen suuntaus esiintyi samaan aikaan kuin keskimääräisten hintojen huomattava lasku, mitä selittää voimakas kilpailu kolmansien maiden markkinoilla esiintyvillä erittäin alhaisilla hinnoilla (ks. 35 kappale).
(84)
Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonala joutui kilpailemaan erittäin alhaisilla hinnoilla kolmansissa maissa, erityisesti Brasilian ja Kiinan kaltaisilla kehittyvillä markkinoilla, ja voidakseen säilyttää huomattavan tuotanto- ja myyntimäärän sen oli alennettava merkittävästi hintojaan kolmansissa maissa. Tällä oli tietenkin kielteisiä vaikutuksia sen kokonaiskannattavuuteen.
ii) Yhteisön muut tuottajat
(85)
Yksi tekijä, joka voisi selittää sitä, miksi yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne ei ole vielä täysin elpynyt, kun otetaan huomioon markkinaosuuden menettäminen ja negatiivinen kannattavuus tutkimusajanjaksolla, on se, että sellaiset japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat käynnistivät yhteisössä toimintaa, jotka väitteiden mukaan myös tuottavat televisiokamerajärjestelmiä myyntiin yhteisön markkinoille. Muut tuottajat yhteisössä ovat tosiaan saavuttaneet merkittävän markkinaosuuden tarkastelujaksolla (ks. 65 kappale). Koska yhteisössä väitteiden mukaan tuottajana toimiva japanilainen tuottaja ei osallistunut yhteistyöhön, ei voida jättää huomiotta, että kyseisen yrityksen markkinaosuuden kasvu ei olisi tulosta paremmista kilpailukäytännöistä vaan suorasta polkumyyntikäytäntöjen siirrosta yhteisöön niin, että tuote kootaan yhteisössä, jotta vältetään toimenpiteen vaikutukset.
(86)
On huomattava, että ainakin yhdessä tapauksessa, tutkimuksessa ei havaittu mitään muita syitä tällaiselle toiminnalle yhteisössä kuin toimenpiteiden voimassaolo ja tarve välttää niitä (ks. 49 kappale).
5.1.5 Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(87)
Yhteisön tuotannonalan nykytilaa olisi tarkasteltava ottaen huomioon toimenpiteiden voimassaolo.
(88)
Myynti yhteisön markkinoilla, tuotannon määrä sekä kapasiteetin käyttöaste kasvoivat merkittävästi vuoteen 2004 asti. Myös kannattavuus ja tuottavuus paranivat vuoteen 2004 asti, ja työvoimakustannukset alenivat. Kassavirta, investointien tuotto sekä varastot olivat nekin positiivisia vuoteen 2004 asti.
(89)
Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kuitenkin kehittyi negatiivisesti (lasku oli yli 20 prosenttiyksikköä). Vuodesta 2000 lähtien yhteisön muut taloudelliset toimijat, jotka väitetysti tuottavat myös televisiokamerajärjestelmiä, kasvattivat toimintaansa. Tämä yhdessä Japanista polkumyyntihinnoin tapahtuvan tuonnin kanssa on estänyt yhteisön tuotannonalaa siirtämästä myyntihintoihinsa televisiokamerajärjestelmiin liittyvän tutkimuksen ja kehityksen, tuotannon ja myynnin kohonneita kustannuksia, mikä on johtanut negatiiviseen kannattavuuteen tutkimusajanjaksolla.
(90)
Markkinoiden polkumyyntihinnat vaikuttivat myös yhteisön tuotannonalan vientitoimintaan ja pakottivat sen alentamaan merkittävästi (yli 30 prosenttia) keskimääräisiä hintojaan kolmansissa maissa, mikä vaikutti negatiivisesti tuotannonalan kokonaiskannattavuuteen. Tämä on hyvä osoitus siitä, miten televisiokamerajärjestelmien yhteisön markkinat voivat kehittyä, ellei toimenpiteitä toteuteta.
(91)
Yhteisön tuotannonalan tilanne kokonaisuudessaan parani vuoteen 2004 asti, mutta tiettyjen indikaattorien (esim. myyntimäärä yhteisössä, kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta) positiivinen kehitys on kääntynyt päinvastaiseksi tutkimusajanjaksolla. Näin ollen voidaan todeta, että yhteisön tuotannonala on paremmassa tilanteessa verrattuna edelliseen tarkastelua koskevaan tutkimukseen ja on osoittautunut elinkelpoiseksi ja kilpailukykyiseksi, koska se on merkittävästi alentanut kiinteitä kustannuksia ja parantanut tuottavuutta. Se ei ole kuitenkaan vielä täysin elpynyt ja on edelleen hyvin herkässä ja haavoittuvassa tilanteessa, kuten tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta kehityksestä voi päätellä.
6. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
6.1 Arvioidut määrälliset ja hintavaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteet kumotaan
(92)
Johdanto-osan 43 kappaleessa todetaan, että polkumyyntitoimenpiteiden raukeaminen johtaisi todennäköisesti siihen, että Japanista polkumyynnillä tapahtuva tuonti yhteisöön lisääntyisi.
(93)
Kun tarkastellaan halpatuonnin lisääntymisen todennäköistä vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, voidaan todeta, että merkittävät polkumyyntituonnin määrät aiheuttaisivat välittömästi hintojen voimakkaan laskun yhteisön markkinoilla, koska yhteisön tuotannonala todennäköisesti yrittäisi ensin säilyttää markkinaosuutensa ja tuotantotasonsa, kuten voitiin havaita tarkastelujaksolla kolmansiin maihin tapahtuvan myynnin kohdalla. Jos näin kävisi, yhteisön tuotannonalan kannattavuuden lasku olisi huomattava ja sen taloudellinen tilanne heikkenisi.
(94)
Televisiokamerajärjestelmien markkinoilla tuottajan selviytyminen riippuu myös sen kyvystä pysyä uuden teknisen kehityksen vauhdissa ja näin ollen investoida asianmukaisesti tutkimukseen ja kehitykseen, korkeatasoisiin tuotantolaitoksiin ja työntekijöiden kouluttamiseen. On olennaisen tärkeää, että yhteisön tuotannonala saavuttaa tietyn kannattavuustason, joka on saavutettava pitämällä myyntihinnat tasolla, joka mahdollistaa näiden kustannusten kattamisen. On selvää, että Japanista peräisin olevan todennäköisen polkumyynnin aiheuttaman hintojen laskun tilanteessa ainoa jäljellä oleva yhteisön tuottaja, joka ei ole etuyhteydessä japanilaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, kärsisi aineellista vahinkoa polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista eikä todennäköisesti selviytyisi tästä tilanteesta, kun otetaan huomioon japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien erittäin alhaiset myyntihinnat kolmansille maille.
(95)
14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tietojen perusteella polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä lisääntyi yli kolminkertaisesti vuoteen 2004 asti ja yli 50 prosenttia tarkastelujaksolla. Kuten edellä todettiin, on todennäköistä, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä yhteisön markkinoille toimitettaisiin entistä enemmän asianomaista tuotetta erittäin alhaiseen hintaan, joka alittaisi huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat.
(96)
Jos japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat olisivat samalla tasolla yhteisössä kuin kolmansissa maissa, kuten olisi kohtuullista odottaa, ne alittaisivat yhteisön tuotannonalan hinnat noin 30 prosentilla. Tällainen hinnoittelukäytäntö ja japanilaisten viejien kyky toimittaa merkittäviä määriä yhteisön markkinoille laskisivat erittäin todennäköisesti hintoja yhteisön markkinoilla, millä olisi negatiivinen vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen suorituskykyyn.
6.2 Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(97)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan aineellisen vahingon toistumiseen.
7. YHTEISÖN ETU
7.1 Johdanto
(98)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen yhteisön kokonaisedun vastaista. Yhteisön edun määrittämiseksi arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, muiden yhteisön tuottajien, käyttäjien ja tavarantoimittajien etunäkökohdat.
(99)
Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ja niiden jatkamista ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty yhteisön edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat olleet voimassa jo vuodesta 1994.
(100)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkumisen ja/tai vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei tässä erityistapauksessa ole yhteisön edun mukaista.
7.2 Yhteisön tuotannonalan edut
(101)
Yhteisön tuotannonala on ainoa televisiokamerajärjestelmien tuottaja, joka ei ole etuyhteydessä japanilaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin. Se on osoittautunut elinkelpoiseksi tuotannonalaksi, joka kykenee mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Tätä vahvistivat sen pyrkimykset järkeistää tuotantoa, alentaa kustannuksia ja lisätä tuottavuutta samoin kuin jatkuvat investoinnin teknisesti edistyneempien tuotteiden tuotantoon.
(102)
Tuotannonalan taloudellisen tilanteen kohentuminen tarkastelujaksolla osoittaa, että tuotannonala on onnistunut saamaan etua toimenpiteiden voimassaolosta ja tosiasiallinen kilpailu on palautettu. Kannattavuuden parantumisesta huolimatta sen on vielä saavutettava tulostaso, jota voidaan odottaa tämän tyyppisen teknisen tuotteen kohdalla. Edellä kuvatun perusteella voidaan kuitenkin päätellä, että jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei jatketa, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenee todennäköisesti vakavasti ja se joutuu mahdollisesti jopa lopettamaan (ks. 93 kappale). Tämä vaarantaisi yli 100 työpaikkaa, jotka liittyvät suoraan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.
(103)
Lisäksi korkean teknologian tuotteiden, kuten televisiokamerajärjestelmien, tuottamisella yhteisössä ja erityisesti siihen liittyvällä T&K-toiminnalla on tärkeitä seurannaisvaikutuksia. Tämä koskee erityisesti CCD-anturin valmistamista, koska sen komponentteja käytetään myös muihin tarkoituksiin turvajärjestelmissä, lääketieteessä, teollisuudessa ja televiestinnässä. Lisäksi televisiokamerajärjestelmiä valmistavan yhteisön tuotannonalan olemassaolo vaikuttaa koko televisioteollisuuteen lähetyslaitteiden kehittämisestä ja valmistuksesta televisiovastaanottimien ja tallentimien tuotantoon, mutta se voi vaikuttaa myös yhteisön televisioalalle vahvistettaviin standardeihin. On otettava huomioon myös se, että tämän korkean teknologian tuotannonalan katoaminen vaikuttaisi kielteisesti televisioteollisuuteen yleisestikin.
(104)
Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että nykyisten toimenpiteiden voimassaoloa oli tarpeen pidentää polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisten vaikutusten poistamiseksi. Ne voisivat vaarantaa yhteisön tuotannonalan olemassaolon ja samalla huomattavan määrän työpaikkoja.
7.3 Yhteisön muiden tuottajien edut
(105)
Televisiokamerajärjestelmien yhteisön muiden tuottajien edut huomioon ottaen olisi huomattava, että vain yksi tuottaja teki yhteistyötä tässä tutkimuksessa. Tuottaja, joka on etuyhteydessä japanilaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, vastusti toimenpiteiden jatkamista mutta väitti, että niiden voimassaolo antoi sille muihin japanilaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin nähden kilpailuetua, josta se ei halunnut luopua.
(106)
Koska väitetty toinen yhteisön tuottaja ei osallistunut yhteistyöhön, oli pääteltävä, että toimenpiteiden jatkaminen ei vaikuta negatiivisesti yhteistyöhön osallistuneeseen yhteisön tuottajaan. Samoin kuin toimenpiteiden jatkamisen jälkeen vuonna 2000, voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen kannustaa nytkin sen investointeja yhteisöön.
7.4 Käyttäjien edut
(107)
Komissio lähetti kyselylomakkeen myös 25:lle televisiokamerajärjestelmien käyttäjälle. Ainoastaan neljä käyttäjää toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Nämä käyttäjät ovat toimiluvan saaneita lähetystoiminnan harjoittajia, jotka lähettävät omia ohjelmiaan omilla laitteillaan. Ne ostavat televisiokamerajärjestelmät suoraan tuottajilta, riippumatta siitä onko ne tuotettu yhteisössä vai viejämaassa, ja edustavat suurinta osaa televisiokamerajärjestelmien käyttäjistä.
(108)
Yksi käyttäjä totesi, että sillä ei ole mitään aikomuksia ostaa merkittävää määrää televisiokamerajärjestelmiä seuraavien viiden vuoden aikana, eikä toimenpiteiden mahdollisella jatkamisella ole näin ollen mitään vaikutuksia sen liiketoimintaan.
(109)
Toinen käyttäjä totesi, että se aikoo siirtyä teräväpiirtotuotteisiin ja että jos toimenpiteiden annetaan raueta, se lisäisi toimittajien määrää yhteisössä ja johtaisi muutoksiin hinnoittelussa ja tuoteinnovaatiossa. Todettiin myös, että kameran hankintalähteen vaihtaminen ei ole realistista, koska televisiokamerajärjestelmät eivät ole mitään yleisiä tai perushyödykkeitä.
(110)
Kolmas käyttäjä totesi vastustavansa polkumyyntitoimenpiteiden uudistamista, koska se johtaisi kilpailun vähenemiseen ja supistaisi mallivalikoimaa. Lisäksi väitettiin, että lyhyellä aikavälillä ei ole juurikaan joustavuutta vaihtaa tuottajasta toiseen.
(111)
Neljäs käyttäjä totesi, että se ei voi ennustaa vaikutuksia, jos toimenpiteitä jatketaan.
(112)
On huomattava, että ainakin kaksi japanilaista tuottajaa on nyt sijoittautunut yhteisöön ja kilpailee yhteisön tuotannonalan kanssa. Jotkin käyttäjät ovat edelleen ostaneet japanilaisia televisiokamerajärjestelmiä, riippumatta siitä onko ne tuotu vai tuotettu yhteisössä. Sen vuoksi ei voida päätellä, että voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet ovat täysin poistaneet kilpailun televisiokamerajärjestelmien eri toimittajien väliltä. On totta, että televisiokamerajärjestelmien tuonti Japanista on vähentynyt polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mutta tämä on tulosta japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyvyttömyydestä myydä yhteisöön muilla kuin polkumyyntihinnoilla.
(113)
Kun tarkastellaan mahdollisuutta vaihtaa televisiokamerajärjestelmien toimittajia, on huomattava, että polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena ei ole pakottaa vaihtamaan eri toimittajaan vaan luoda tasapuoliset toimintaedellytykset poistamalla epäterveitä kaupan käytäntöjä. Jos lisäksi televisiokamerajärjestelmien yhteisön tuotannonala lakkaa voimassa olevien toimenpiteiden poistamisen seurauksena, tämä johtaisi väistämättä kilpailun vähenemiseen ja televisiokamerajärjestelmien yhteisön käyttäjien riippuvuuteen japanilaisesta teknologiasta. Jälkimmäinen näkökohta on erityisen tärkeä, koska televisiokamerajärjestelmillä voi olla suuri merkitys tulevien televisiolähetysstandardien luomisessa. Yhteisö olisi eittämättä epäedullisessa tilanteessa, jos sillä ei olisi riittävän vahvaa tämän tuotteen tuottajaa.
(114)
Aiemmissa tutkimuksissa tehtyjen päätelmien mukaisesti havaittiin, että televisiokamerajärjestelmät eivät ole merkittävä kustannustekijä käyttäjille, sillä niiden osuus ohjelmatuotannon kokonaiskustannuksista on vähäinen. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden piiriin kuuluvat kamerajärjestelmät edustavatkin vain osaa kaikista laitteista, joita lähetystoiminnan harjoittajat tarvitsevat. Jos tarkastellaan lähetystoiminnan harjoittajan kokonaiskustannuksia eikä pelkästään laitekustannuksia, polkumyyntitullien piiriin kuuluvien televisiokamerajärjestelmien kustannusten osuus pienenee entisestään, sillä niitä paljon suurempia kustannuksia ovat esimerkiksi ohjelmien tuotantokustannukset, henkilöstömenot ja yleiskustannukset.
(115)
Yleisesti ottaen vaikutukset käyttäjiin olivat suhteellisen vähäiset verrattuna lähetystoiminnan harjoittajien kokonaisliikevaihtoon, sillä televisiokamerajärjestelmien hankinnan osuus on alle 0,2 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta. Lisäksi nykyään televisiokamerajärjestelmän keskimääräiseksi käyttöiäksi arvioidaan noin seitsemän vuotta, joskus 10 vuotta, joten televisiokamerajärjestelmät eivät ole käyttäjille toistuva kustannustekijä.
(116)
Koska toimenpiteet ovat jo olleet käytössä tietyn ajan ja koska niiden taso säilytettäisiin samana, voidaan päätellä, että käyttäjien tilanne ei heikkenisi. Lisäksi käyttäjät voivat edelleen hankkia myös muita kuin yhteisön tuotannonalan tuottamia televisiokamerajärjestelmiä. Saatavilla ei ollut näyttöä siitä, että käyttäjille mahdollisesti aiheutuvat vaikutukset kumoaisivat tarpeen poistaa vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja tarpeen palauttaa toimiva kilpailu.
(117)
On huomattava, että jos toimenpiteitä toteutetaan, 6 kappaleessa kuvatun rinnakkaistutkimuksen perusteella tosiasiallisesti tarkistetaan voimassa olevia toimenpiteitä ja päivitetään niiden tasoa.
7.5 Alhaisemman jalostusasteen teollisuuden edut
(118)
Yhdeksästä raaka-aineen toimittajasta, joihin otettiin yhteyttä, vain yksi vastasi kyselylomakkeeseen ja osallistui yhteistyöhön tutkimuksessa. Yritys on televisiokamerajärjestelmien tärkeän osan toimittaja, ja sen toiminnan todettiin edustavan tuotteen raaka-aineen toimittajia.
(119)
Toimittajan myynti yhteisön tuotannonalalle edustaa merkittävää osaa yrityksen koko liikevaihdosta kyseisen tuotteen osalta. Yritys totesi, että jos toimenpiteiden voimassaoloa jatketaan, raaka-aineen tuotanto säilyy. Toisaalta jos toimenpiteet kumotaan, sen kokoamiskapasiteetti vaarantuu, koska se ei pysty alentamaan hintoja.
(120)
Sen vuoksi pääteltiin, että voimassa olevan toimenpiteen jatkamisella on myönteinen vaikutus televisiokamerajärjestelmien varhaisemman jalostusasteen teollisuuteen.
7.6 Kilpailu ja kauppaa vääristävät vaikutukset
(121)
Yksi tuoja, joka myös tuottaa televisiokamerajärjestelmiä yhteisössä ja on etuyhteydessä japanilaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, väitti, että riippumatta siitä, jatketaanko toimenpiteitä, tuotantoa yhteisössä ei ole tarkoitus vähentää.
(122)
Tämän vuoksi on pääteltävä, että vaikka voimassa olevia toimenpiteitä jatketaan, yhteisön tuotannonala joutuu edelleen kilpailemaan muiden toimijoiden kanssa, jotka tuottavat ja myyvät televisiokamerajärjestelmiä yhteisössä. Käyttäjät voivat on näin ollen - kuten tähänkin asti - ostaa japanilaisia televisiokamerajärjestelmiä.
(123)
Lisäksi tutkimuksessa paljastui, että jos toimenpiteet kumotaan, on syytä uskoa, että yhteisön tuotannonalan selviytyminen vaarantuu (ks. 94 kappale). Jos näin käy, televisiokamerajärjestelmiä tuottavat vain japanilaiset tuottajat (tai niihin etuyhteydessä olevat yritykset), jolloin yhteisöstä tulee riippuvainen vieläkin harvemmista tuottajista.
(124)
Sen vuoksi päätellään, että toimenpiteen jatkamisella pitäisi olla positiivinen vaikutus kilpailun säilyttämiseen ja kauppaa vääristävien vaikutusten poistamiseen.
7.7 Yhteisön etua koskevat päätelmät
(125)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, ettei ole olemassa yhteisön etuun perustuvia pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.
8. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(126)
Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.
(127)
Edellä esitetyn perusteella Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä olisi jatkettava perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Japanista peräisin olevien, CN-koodeihin ex 8525 30 90 (Taric-koodi 8525309010), ex 8537 10 91 (Taric-koodi 8537109191), ex 8537 10 99 (Taric-koodi 8537109991), ex 8529 90 81 (Taric-koodi 8529908138), ex 8529 90 95 (Taric-koodi 8529909530), ex 8543 89 97 (Taric-koodi 8543899715), ex 8528 21 14 (Taric-koodi 8528211410), ex 8528 21 16 (Taric-koodi 8528211610) ja ex 8528 21 90 (Taric-koodi 8528219010) kuuluvien televisiokamerajärjestelmien ja niiden osien tuonnissa.
2. Televisiokamerajärjestelmät voivat koostua seuraavista joko yhdessä tai erikseen tuoduista osista:
a)
kamerarunko, jossa on vähintään kolme yli 400 000 pikselin kuva-anturia (vähintään 12 mm:n CCD-anturi), joka voidaan liittää taustapaneelin sovittimeen ja jonka signaali-kohinasuhde normaalivahvistuksella on vähintään 55 dB joko erillisinä tai yhdessä niin, että kamerarunko ja sovitin on sijoitettu samaan kuoreen;
b)
etsin (läpimitta vähintään 38 mm);
c)
kameraan kaapelilla liitettävä tukiasema tai kameran tarkkailuyksikkö (CCU);
d)
toiminnanohjauspaneeli (OCP) yksittäisten kameroiden tarkkailua (värinsäätö, objektiivin aukko tai himmennin) varten;
e)
käytettävän kameran ilmaisimella varustettu keskusohjauspaneeli (MCP) tai kamerakokoonpanon asetusyksikkö (MSU) kokonaishallintaa ja useiden etäkameroiden säätää varten.
3. Tullia ei sovelleta seuraaviin:
a)
objektiivit (Taric-lisäkoodi A727);
b)
videonauhurit (Taric-lisäkoodi A727);
c)
kamerarungot, joissa tallennusohjain on samassa kiinteässä kuoressa (Taric-lisäkoodi A727);
d)
televisiointiin soveltumattomat ammattikäyttöön tarkoitetut kamerat (Taric-lisäkoodi A727);
e)
liitteessä luetellut ammattikäyttöön tarkoitetut kamerajärjestelmät (Taric-lisäkoodit 8786 ja 8969).
4. Kun televisiokamerajärjestelmä tuodaan maahan objektiivilla varustettuna, polkumyyntitullin soveltamisessa käytetty ”vapaasti yhteisön rajalla” -arvo on sama kuin ilman objektiivia olevan televisiokamerajärjestelmän arvo. Jos tätä arvoa ei ole erikseen määritelty kauppalaskussa, tuojan on ilmoitettava objektiivin arvo tavaraa vapaaseen liikkeeseen luovutettaessa sekä esitettävä samalla asianmukainen näyttö ja annettava tarvittavat tiedot.
5. Polkumyyntitulli on 96,8 prosenttia vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnasta (Taric-lisäkoodi 8744) muiden kuin seuraavien yritysten valmistamien tuotteiden osalta, joihin sovelletaan tullia seuraavasti:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (Taric-lisäkoodi 8741)
-
Sony Corporation: 108,3 % (Taric-lisäkoodi 8742)
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (Taric-lisäkoodi 8743).
6. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2006