RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2157/2001
af 8. oktober 2001
om statut for det europæiske selskab (SE)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 308,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Gennemførelsen af det indre marked og den forbedring af den økonomiske og sociale situation i hele Fællesskabet, som derved fremmes, forudsætter ikke alene fjernelse af handelshindringer men også tilpasning af produktionsstrukturerne til fællesskabsdimensionen. Med henblik herpå er det nødvendigt, at selskaber, hvis aktivitet ikke er begrænset til at dække rent lokale behov, kan planlægge og gennemføre reorganiseringen af deres aktiviteter på fællesskabsplan.
(2)
En sådan reorganisering forudsætter, at selskaber, som er etableret i forskellige medlemsstater, får mulighed for at lægge deres potentiel sammen gennem fusioner. Dette må dog kun ske under overholdelse af traktatens konkurrenceregler.
(3)
Gennemførelse af omstrukturerings- og samarbejdsforanstaltninger, der omfatter selskaber fra forskellige medlemsstater, støder på vanskeligheder af både juridisk, psykologisk og skattemæssig art. En række af disse vanskeligheder kan afhjælpes ved indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes selskabslovgivninger gennem direktiver på grundlag af traktatens artikel 44. Til trods for en sådan indbyrdes tilnærmelse er selskaber, som hører under forskellige lovgivninger, dog nødsaget til at vælge en selskabsform, som hører under en bestemt national lovgivning.
(4)
Den juridiske ramme, inden for hvilken virksomhederne skal operere i Det Europæiske Fællesskab, bestemmes fortsat primært af den nationale lovgivning og stemmer således ikke længere overens med den økonomiske ramme, inden for hvilken virksomhederne skal udvikle sig for at bidrage til virkeliggørelsen af målene i traktatens artikel 18. Denne situation udgør en væsentlig hindring for sammenslutninger mellem selskaber fra forskellige medlemsstater.
(5)
Medlemsstaterne skal påse, at de bestemmelser, der i medfør af denne forordning gælder for europæiske selskaber, hverken fører til forskelsbehandling som følge af, at europæiske selskaber uberettiget behandles anderledes end aktieselskaber, eller til uforholdsmæssige begrænsninger for et europæisk selskabs stiftelse eller for flytning af dets vedtægtsmæssige hjemsted.
(6)
Det er nødvendigt, at en europæisk virksomheds økonomiske enhed så vidt muligt er etableret samme sted som den juridiske enhed. Med henblik herpå bør der åbnes mulighed for, at der - side om side med selskaber, som hører under national lovgivning - kan oprettes selskaber, hvis stiftelse og virksomhed er underkastet bestemmelserne i en fællesskabsforordning, der gælder umiddelbart i samtlige medlemsstater.
(7)
En sådan forordning åbner mulighed for oprettelse og ledelse af selskaber af europæisk tilsnit, uden at dette hindres af forskellene mellem de nationale selskabslovgivninger og af, at disse lovgivningers anvendelsesområde er geografisk begrænset.
(8)
Statutten for det europæiske aktieselskab (i det følgende benævnt »SE-selskabet«) er blandt de retsakter, som Rådet skulle vedtage inden udgangen af 1992 ifølge Kommissionens hvidbog om gennemførelsen af det indre marked, der blev godkendt af Det Europæiske Råd på mødet i juni 1985 i Milano. Det Europæiske Råd gav på mødet i 1987 i Bruxelles udtryk for, at det gerne så en sådan statut indført hurtigt.
(9)
Siden Kommissionen i 1970 forelagde et forslag til forordning om statut for europæiske aktieselskaber, der blev ændret i 1975, er der sket betydelige fremskridt i arbejdet med den indbyrdes tilnærmelse af de nationale selskabslovgivninger, således at der for SE-selskabet nu kan henvises til aktieselskabslovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit hjemsted, når der er tale om områder, hvor ensartede fællesskabsregler ikke er påkrævet af hensyn til SE-selskabets virksomhed.
(10)
Det primære formål med at etablere en retlig ordning for SE-selskabet forudsætter under alle omstændigheder - medmindre de økonomiske forhold eventuelt senere måtte tilsige andet - at et SE-selskab kan stiftes enten ved at give selskaber fra forskellige medlemsstater adgang til at fusionere eller oprette et holdingselskab eller ved at give selskaber eller andre juridiske personer, der udøver erhvervsmæssig virksomhed, og som hører under forskellige medlemsstater, adgang til at oprette fælles datterselskaber.
(11)
Ud fra de samme betragtninger bør et bestående aktieselskab med vedtægtsmæssigt hjemsted og hovedkontor inden for Fællesskabet kunne omdannes til et SE-selskab uden at opløses, såfremt det har et datterselskab i en anden medlemsstat end den, hvor det har sit vedtægtsmæssige hjemsted.
(12)
De nationale bestemmelser, der gælder for aktieselskaber, som får kapital ved offentlig tegning, samt for værdipapirtransaktioner, skal ligeledes gælde, når SE-selskabets stiftelse sker ved offentlig tegning, samt for SE-selskaber, som ønsker at gøre brug af disse finansielle instrumenter.
(13)
SE-selskabet skal være et aktieselskab, da dette - både finansielt og ledelsesmæssigt set - bedst imødekommer behovene hos det selskab, som driver virksomhed på europæisk plan. For at sikre, at sådanne selskaber har en rimelig størrelse, bør der fastsættes en minimumskapital, således at det garanteres, at selskaberne råder over tilstrækkelige aktiver, men uden at det hindrer små og mellemstore virksomheder i at stifte et SE-selskab.
(14)
SE-selskabet skal ledes effektivt, og der skal sikres et passende tilsyn. Der bør tages hensyn til, at ledelsen i aktieselskaber i Fællesskabet i dag kan være opbygget efter to forskellige systemer. Samtidig med at SE-selskabet får mulighed for at vælge mellem de to systemer, bør der imidlertid klart sondres mellem det ansvar, der påhviler de personer, der varetager ledelsen, og det ansvar, der påhviler de personer, der varetager tilsynet.
(15)
De rettigheder og pligter med henblik på beskyttelse af mindretalsaktionærer og tredjemand, der påhviler en virksomhed, når den kontrollerer en anden virksomhed, som hører under en anden medlemsstats lovgivning, afgøres ifølge de almindelige internationalprivatretlige regler og generelle principper efter den lovgivning, den kontrollerede virksomhed hører under, dog således at den kontrollerende virksomhed skal opfylde de forpligtelser, f.eks. med hensyn til udarbejdelse af konsoliderede regnskaber, der gælder i medfør af den lovgivning, den kontrollerende virksomhed hører under.
(16)
Med forbehold af konsekvenserne af en eventuel senere samordning af medlemsstaternes lovgivning er en specifik regulering for SE-selskaber ikke for øjeblikket påkrævet på dette område. Den internationale privatrets almindelige regler og generelle principper bør derfor finde anvendelse, både når SE-selskabet udøver kontrollen, og når SE-selskabet er det kontrollerede selskab.
(17)
Det bør præciseres, hvilken ordning der finder anvendelse, hvis SE-selskabet kontrolleres af en anden virksomhed, og der bør med henblik herpå henvises til aktieselskabslovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted.
(18)
Hver medlemsstat skal i tilfælde af overtrædelse af bestemmelserne i denne forordning anvender de sanktioner, der kan pålægges aktieselskaber, som hører under vedkommende medlemsstats lovgivning.
(19)
Reglerne for medarbejderindflydelse i SE-selskabet fastsættes ved Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til SE-statutten for så vidt angår medarbejderindflydelse (4). Bestemmelserne i dette direktiv udgør således et supplement til denne forordning, der hænger uløseligt sammen med denne, og skal anvendes med virkning fra samme tidspunkt som forordningen.
(20)
Forordningen omfatter ikke andre lovområder som f.eks. skatteret, konkurrenceret, intellektuel ejendomsret, eller insolvens, hvorfor medlemsstaternes lovgivning og fællesskabslovgivningen finder anvendelse på ovennævnte og andre områder, som ikke er omfattet af forordningen.
(21)
Direktiv 2001/86/EF har til formål at sikre medarbejderne en ret til indflydelse i spørgsmål og beslutninger, som berører SE-selskabets virksomhed. De øvrige social- og arbejdsretlige spørgsmål, navnlig medarbejdernes ret ifølge medlemsstaternes praksis til at blive underrettet og hørt, er omfattet af de nationale bestemmelser, der på samme vilkår gælder for aktieselskaber.
(22)
Med henblik på ikrafttrædelsen af denne forordning bør der indrømmes en vis frist, således at hver medlemsstat får tid til at gennemføre ovennævnte direktivs bestemmelser i national lovgivning og til forinden at iværksætte de foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på stiftelsen og driften af SE-selskaber, der har hjemsted på vedkommende medlemsstats område, således at forordningen og direktivet kan finde anvendelse fra samme tidspunkt.
(23)
Et selskab, som ikke har sit hovedkontor i Fællesskabet, bør kunne deltage i stiftelsen af et SE-selskab, hvis dette er stiftet i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning, har sit vedtægtsmæssige hjemsted i samme medlemsstat og har en faktisk og vedvarende tilknytning til en medlemsstats erhvervsliv i overensstemmelse med principperne i det generelle program for afskaffelse af restriktioner for fri etablering fra 1962. En sådan tilknytning foreligger navnlig, hvis selskabet har et forretningssted i denne medlemsstat og driver virksomhed herfra.
(24)
Et SE-selskab skal kunne flytte sit hjemsted til en anden medlemsstat. Interesserne hos mindretalsaktionærer, der er imod flytningen, hos kreditorer og andre rettighedshavere bør beskyttes passende og rimeligt. En sådan flytning bør ikke berøre de rettigheder, der er opstået inden flytningen.
(25)
Denne forordning anfægter ikke eventuelle bestemmelser om domstolskompetence i tilfælde af flytning af et aktieselskabs hjemsted fra en medlemsstat til en anden, som måtte blive indsat i Bruxelles-konventionen fra 1968 eller i enhver anden tekst, der vedtages af medlemsstaterne eller af Rådet til erstatning for konventionen.
(26)
Finansielle institutioners aktiviteter reguleres af særdirektiver, og den nationale lovgivning til gennemførelse af disse direktiver og supplerende nationale bestemmelser for disse aktiviteter gælder fuldt ud for et SE-selskab.
(27)
På grund af SE-selskabets specifikke og fællesskabsprægede karakter berører den ordning med selskabets faktiske hjemsted, der er fastsat i denne forordning, ikke medlemsstaternes lovgivning og foregriber ikke de valg, der måtte blive truffet med hensyn til andre fællesskabstekster på det selskabsretlige område.
(28)
Traktaten indeholder ikke anden hjemmel for vedtagelsen af denne forordning end artikel 308.
(29)
Da målene for den ovenfor nævnte påtænkte handling ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, idet det drejer sig om stiftelse af SE-selskaber på europæiske niveau, og derfor, på grund af den påtænkte handlings omfang og virkninger bedre kan gennemføres på fællesskabsplan, kan Fællesskabet i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i traktatens artikel 5 træffe foranstaltninger. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i samme artikel går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
DEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
1. På Fællesskabets område kan der stiftes selskaber i form af europæiske aktieselskaber (Societas Europaea, i det følgende benævnt »SE-selskaber«) på de betingelser og efter de regler, der er fastsat i denne forordning.
2. Et SE-selskabs kapital er fordelt på aktier. Hver aktionær hæfter kun for et beløb svarende til den kapital, den pågældende har tegnet.
3. Et SE-selskab har status som juridisk person.
4. For medarbejderindflydelsen i et SE-selskab gælder bestemmelserne i direktiv 2001/86/EF.
Artikel 2
1. Aktieselskaber, jf. bilag I, som er stiftet i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning, og som har deres vedtægtsmæssige hjemsted og deres hovedkontor i Fællesskabet, kan stifte et SE-selskab ved fusion, hvis mindst to af selskaberne hører under forskellige medlemsstaters lovgivning.
2. Aktieselskaber og andre selskaber med begrænset ansvar, jf. bilag II, som er stiftet i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning, og som har deres vedtægtsmæssige hjemsted og deres hovedkontor i Fællesskabet, kan tage initiativ til at stifte et SE-holdingselskab, hvis mindst to af selskaberne:
a)
henhører under forskellige medlemsstaters lovgivning, eller
b)
i mindst to år har haft et datterselskab, som hører under en anden medlemsstats lovgivning, eller en filial, som er beliggende i en anden medlemsstat.
3. Selskaber efter traktatens artikel 48, stk. 2, samt andre offentligretlige eller privatretlige juridiske enheder, som er stiftet i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning, og som har deres vedtægtsmæssige hjemsted og deres hovedkontor i Fællesskabet, kan stifte et SE-datterselskab ved at tegne aktier i det, hvis mindst to af selskaberne:
a)
hører under forskellige medlemsstaters lovgivning eller
b)
i mindst to år har haft et datterselskab, som hører under en anden medlemsstats lovgivning, eller en filial, som er beliggende i en anden medlemsstat.
4. Et aktieselskab, som er stiftet i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning, og som har sit vedtægtsmæssige hjemsted og sit hovedkontor i Fællesskabet, kan omdannes til et SE-selskab, hvis det i mindst to år har haft et datterselskab, som hører under en anden medlemsstats lovgivning.
5. En medlemsstat kan fastsætte, at et selskab, som ikke har sit hovedkontor i Fællesskabet, kan deltage i stiftelsen af et SE-selskab, hvis det er stiftet i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning, har sit vedtægtsmæssige hjemsted i samme medlemsstat og har en faktisk og vedvarende tilknytning til erhvervslivet i en medlemsstat.
Artikel 3
1. Med henblik på anvendelsen af artikel 2, stk. 1, 2 og 3, betragtes SE-selskabet som et aktieselskab, der hører under lovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted.
2. Et SE-selskab kan selv stifte et eller flere datterselskaber i form af SE-selskaber. Bestemmelser i den medlemsstat, hvor SE-datterselskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, om, at et aktieselskab skal have mere end én aktionær, gælder ikke for SE-datterselskabet. De nationale bestemmelser, der er vedtaget i overensstemmelse med Rådets tolvte direktiv 89/677/EØF af 21. december 1989 på selskabsrettens område om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar (5), finder tilsvarende anvendelse på SE-selskaber.
Artikel 4
1. SE-selskabets kapital udtrykkes i euro.
2. Den tegnede kapital skal være på mindst 120 000 EUR.
3. Foreskriver en medlemsstats lovgivning en større tegnet kapital for selskaber, der udøver visse former for virksomhed, finder denne lovgivning anvendelse på SE-selskaber med vedtægtsmæssigt hjemsted i denne medlemsstat.
Artikel 5
Med forbehold af artikel 4, stk. 1 og 2, er SE-selskabets kapital, dennes opretholdelse og ændringer deraf samt SE-selskabets aktier, obligationer og andre tilsvarende værdipapirer omfattet af de bestemmelser, der ville gælde for et aktieselskab med vedtægtsmæssigt hjemsted i den medlemsstat, hvor SE-selskabet er registreret.
Artikel 6
I denne forordning forstås ved »SE-selskabets vedtægter« såvel selskabets stiftelsesoverenskomst som dets egentlige vedtægter, når disse er nedfældet i et særskilt dokument.
Artikel 7
SE-selskabets vedtægtsmæssige hjemsted skal være beliggende inden for Fællesskabet i samme medlemsstat som den, hvor SE-selskabets hovedkontor er beliggende. En medlemsstat kan herudover pålægge SE-selskaber, der er registreret på dens område, pligt til at placere deres hovedkontor og deres vedtægtsmæssige hjemsted på samme sted.
Artikel 8
1. Et SE-selskabs vedtægtsmæssige hjemsted kan flyttes til en anden medlemsstat i overensstemmelse med stk. 2 til 13. Flytning af hjemsted bevirker hverken, at selskabet opløses, eller at der stiftes en ny juridisk person.
2. En plan om flytning skal udarbejdes af ledelses- eller administrationsorganet og offentliggøres efter artikel 13, uden at dette dog berører eventuelle yderligere offentliggørelsesformer, som er foreskrevet i den medlemsstat, hvor det vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende. I denne plan skal anføres SE-selskabets nuværende navn, vedtægtsmæssige hjemsted og registreringsnummer samt oplysninger om:
a)
det påtænkte vedtægtsmæssige hjemsted for SE-selskabet
b)
de påtænkte vedtægter for SE-selskabet, herunder i givet fald det nye navn
c)
eventuelle følger af flytningen for medarbejderindflydelsen i SE-selskabet
d)
den påtænkte tidsplan for flytningen
e)
eventuelle rettigheder til beskyttelse af aktionærer og/eller kreditorer.
3. Ledelses- eller administrationsorganet udarbejder en beretning, hvori de juridiske og økonomiske aspekter af flytningen forklares og begrundes, ligesom der redegøres for følgerne af flytningen for aktionærer, kreditorer og medarbejdere.
4. Mindst en måned inden den generalforsamling, der skal tage stilling til flytningen, har SE-selskabets aktionærer og kreditorer ret til på SE-selskabets hjemsted at gennemgå planen om flytning og den beretning, der er udarbejdet efter stk. 3, og til på anmodning gratis at få kopier af disse dokumenter.
5. En medlemsstat kan for så vidt angår SE-selskaber, som er registreret på dens område, vedtage bestemmelser til sikring af en passende beskyttelse af mindretalsaktionærer, der udtaler sig mod flytningen.
6. Beslutningen om flytning kan først træffes to måneder efter offentliggørelsen af planen. Beslutningen skal træffes efter reglerne i artikel 59.
7. Inden den kompetente myndighed udsteder den attest, der er nævnt i stk. 8, skal SE-selskabet for så vidt angår forpligtelser, der er indgået inden offentliggørelsen af planerne om flytning, godtgøre, at SE-selskabets kreditorers og andre rettighedshaveres (herunder offentlige organers) interesser er passende beskyttet i overensstemmelse med kravene i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted inden flytningen.
En medlemsstat kan udvide anvendelsesområdet for første afsnit til at omfatte forpligtelser, der er opstået (eller som kan opstå) inden flytningen.
Første og andet afsnit berører ikke anvendelsen på SE-selskaber af medlemsstaternes nationale lovgivning om fyldestgørelse eller sikring af betalinger til offentlige organer.
8. Retten, en notar eller en anden kompetent myndighed i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, udsteder en attest, der er det endelige bevis på, at alle de handlinger og formaliteter, som skal opfyldes forud for flytningen, er afsluttet.
9. Den nye registrering kan kun ske efter forelæggelse af den attest, der er nævnt i stk. 8, og efter godtgørelse af, at de formaliteter, der kræves for registrering i den medlemsstat, hvor det nye vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende, er opfyldt.
10. Flytningen af SE-selskabets vedtægtsmæssige hjemsted samt den deraf følgende ændring af vedtægterne får virkning fra den dato, på hvilken SE-selskabet i overensstemmelse med artikel 12 optages i registeret for det nye vedtægtsmæssige hjemsted.
11. Når den nye registrering af SE-selskabet er foretaget, skal registeret for den nye registrering underrette registeret for den tidligere registrering. Slettelsen i det gamle register foretages først ved modtagelse af denne underretning.
12. SE-selskabets nye registrering og slettelsen af den tidligere registrering offentliggøres i de berørte medlemsstater efter artikel 13.
13. Efter offentliggørelsen af den nye registrering af SE-selskabet kan det nye vedtægtsmæssige hjemsted gøres gældende over for tredjemand. Så længe offentliggørelsen af selskabets slettelse i registeret for det tidligere vedtægtsmæssige hjemsted ikke har fundet sted, kan tredjemand dog fortsat påberåbe sig det tidligere hjemsted, medmindre SE-selskabet beviser, at tredjemand havde kendskab til det nye hjemsted.
14. I lovgivningen i en medlemsstat kan det imidlertid, for så vidt angår SE-selskaber, der er registreret i denne medlemsstat, bestemmes, at en flytning af det vedtægtsmæssige hjemsted, som medfører, at en anden lovgivning finder anvendelse, ikke får virkning, hvis en kompetent myndighed i den pågældende medlemsstat fremsætter indsigelse mod flytningen inden for fristen i stk. 6 på to måneder. Denne indsigelse kan kun fremsættes af samfundshensyn.
Kontrolleres et SE-selskab af et nationalt finanstilsyn i overensstemmelse med fællesskabsdirektiver, kan dette tilsyn ligeledes fremsætte indsigelse mod flytningen af hjemstedet.
Indsigelsen kan indbringes for retten.
15. Et SE-selskab, der er under opløsning, likvidation, konkursbehandling, betalingsstandsning, eller over for hvilket der er indledt tilsvarende bobehandlinger, kan ikke flytte sit hjemsted.
16. Et SE-selskab, der har flyttet sit hjemsted til en anden medlemsstat, anses med hensyn til ethvert krav, der er rejst inden flytningen som fastlagt i stk. 10, for at have sit vedtægtsmæssige hjemsted i den medlemsstat, hvor SE-selskabet var registreret inden flytningen, også når der anlægges sag mod SE-selskabet efter flytningen.
Artikel 9
1. SE-selskabet er omfattet af:
a)
bestemmelserne i denne forordning
b)
bestemmelserne i SE-selskabets vedtægter, når denne forordning udtrykkeligt tillader det,
eller
c)
følgende bestemmelser for så vidt angår spørgsmål, som ikke er omfattet af denne forordning, eller, når et spørgsmål kun delvis er omfattet, for så vidt angår de aspekter, som ikke er omfattet af denne forordning:
i)
den lovgivning, der er vedtaget af medlemsstaterne i medfør af fællesskabsforanstaltninger, der specifikt vedrører SE-selskabet
ii)
den lovgivning i medlemsstaterne, som ville finde anvendelse på et aktieselskab, der er stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted
iii)
bestemmelserne i SE-selskabets vedtægter efter samme regler som dem, der gælder for et aktieselskab, der er stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted.
2. Den lovgivning, der er vedtaget af medlemsstaterne specielt vedrørende SE-selskabet, skal være i overensstemmelse med de direktiver, der gælder for de aktieselskaber, der er nævnt i bilag I.
3. Hvis den type virksomhed, et SE-selskab udøver, er omfattet af særlige bestemmelser i den nationale lovgivning, gælder denne lovgivning fuldt ud for SE-selskabet.
Artikel 10
Med forbehold af bestemmelserne i denne forordning behandles et SE-selskab i hver medlemsstat som et aktieselskab, der er stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted.
Artikel 11
1. SE-selskabets navn skal indeholde forkortelsen »SE« foran eller efter navnet.
2. Kun SE-selskaber må lade forkortelsen »SE« indgå i deres navn.
3. Dog har de selskaber eller andre juridiske enheder, der er optaget i registeret i en medlemsstat inden ikrafttrædelsesdatoen for denne forordning, og i hvis navn forkortelsen »SE« indgår, ikke pligt til at ændre deres navn.
Artikel 12
1. Ethvert SE-selskab skal i den medlemsstat, hvori det har sit vedtægtsmæssige hjemsted, optages i det register, der er foreskrevet i denne medlemsstats lovgivning, jf. artikel 3 i Rådets første direktiv 68/151/EØF af 9. marts 1968 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 58, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser (6).
2. Et SE-selskab kan ikke registreres, medmindre der er indgået en aftale om ordninger for med arbejderindflydelse i henhold til artikel 4 i direktiv 2001/86/EF, eller der er truffet afgørelse i henhold til nævnte direktivs artikel 3, stk. 6, eller forhandlingsperioden i henhold til nævnte direktivs artikel 5 er udløbet, uden at der er indgået nogen aftale.
3. For at et SE-selskab kan registreres i en medlemsstat, der har benyttet sig af muligheden i artikel 7, stk. 3, i direktiv 2001/86/EF, skal der være indgået en aftale i henhold til nævnte direktivs artikel 4 om de nærmere bestemmelser for medarbejderindflydelse, herunder medbestemmelse, eller ingen af de deltagende selskaber skal have været omfattet af bestemmelser om medbestemmelse inden registreringen af SE-selskabet.
4. SE-selskabets vedtægter må ikke på noget tidspunkt være i modstrid med de ordninger for medarbejderindflydelse, der er fastlagt. Hvis nye ordninger, som er fastsat i medfør af direktiv 2001/86/EF, er i strid med de gældende vedtægter, skal disse vedtægter ændres i det nødvendige omfang.
I så fald kan en medlemsstat fastsætte, at SE-selskabets ledelses- eller administrationsorgan kan ændre vedtægterne, uden at det er nødvendigt med en afgørelse fra generalforsamlingen.
Artikel 13
De dokumenter og oplysninger vedrørende SE-selskabet, der skal offentliggøres efter denne forordning, offentliggøres efter reglerne i lovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, jf. direktiv 68/151/EØF.
Artikel 14
1. Registrering af et SE-selskab og slettelse af registreringen bekendtgøres til orientering i De Europæiske Fællesskabers Tidende, når offentliggørelse efter artikel 13 har fundet sted. I bekendtgørelsen oplyses selskabets navn, registreringsnummer, registreringsdato, registreringssted, vedtægtsmæssige hjemsted og branche samt stedet og datoen for offentliggørelsen og titlen på offentliggørelsesmediet.
2. Flytning af SE-selskabets hjemsted, jf. artikel 8, bekendtgøres med angivelse af de i stk. 1 nævnte oplysninger samt oplysninger om den nye registrering.
3. De i stk. 1 nævnte oplysninger skal sendes til Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer senest en måned efter offentliggørelsen efter artikel 13.
DEL II
STIFTELSE
Afsnit 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 15
1. Med forbehold af bestemmelserne i denne forordning finder den nationale aktieselskabslovgivning i den stat, hvor SE-selskabet etablerer sit vedtægtsmæssige hjemsted, anvendelse på SE-selskabets stiftelse.
2. Registreringen af et SE-selskab offentliggøres efter artikel 13.
Artikel 16
1. SE-selskabet får status som juridisk person den dag, det optages i registeret, jf. artikel 12.
2. Er handlinger foretaget i SE-selskabets navn, inden det er registreret i overensstemmelse med artikel 12, og overtager SE-selskabet efter denne registrering ikke de forpligtelser, der følger af disse handlinger, hæfter de fysiske personer, selskaber eller andre retlige enheder, som har foretaget handlingerne, solidarisk og ubegrænset for disse følger, medmindre andet er aftalt.
Afsnit 2
Stiftelse af et SE-selskab ved fusion
Artikel 17
1. Et SE-selskab kan stiftes ved fusion i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1.
2. Fusion kan ske:
a)
efter fusionsproceduren ved overtagelse, jf. artikel 3, stk. 1, i direktiv 78/855/EØF (7), eller
b)
efter fusionsproceduren ved stiftelse af et nyt selskab, jf. artikel 4, stk. 1, i nævnte direktiv.
Ved fusion ved overtagelse får det overtagende selskab form af et SE-selskab samtidig med fusionen. Ved fusion ved stiftelse af et nyt selskab er SE-selskabet det nye selskab.
Artikel 18
For alle selskaber, der deltager i stiftelsen af et SE-selskab ved fusion, gælder for spørgsmål, som ikke er omfattet af dette afsnit, eller, når et spørgsmål kun delvis er omfattet, for de aspekter, som ikke er omfattet, de bestemmelser, der i overensstemmelse med direktiv 78/855/EØF finder anvendelse på fusion af aktieselskaber ifølge lovgivningen i den medlemsstat, selskaberne hører under.
Artikel 19
Lovgivningen i en medlemsstat kan foreskrive, at et selskab, som hører under denne medlemsstats lovgivning, ikke kan deltage i stiftelsen af et SE-selskab ved fusion, hvis en kompetent myndighed i den pågældende medlemsstat fremsætter indsigelse herimod inden udstedelsen af den i artikel 25, stk. 2, nævnte attest.
Denne indsigelse kan kun fremsættes af samfundshensyn. Indsigelsen kan indbringes for retten.
Artikel 20
1. De fusionerende selskabers ledelses- eller administrationsorgan udarbejder en fusionsplan. Denne plan skal indeholde følgende oplysninger:
a)
de fusionerende selskabers navn og vedtægtsmæssige hjemsted samt SE-selskabets påtænkte navn og vedtægtsmæssige hjemsted
b)
aktiernes ombytningsforhold og i givet fald udligningsbeløbets størrelse
c)
de nærmere regler for udlevering af aktierne i SE-selskabet
d)
det tidspunkt, fra hvilket disse aktier giver ret til andel i udbyttet, med angivelse af alle særlige forhold, der er knyttet til denne ret
e)
det tidspunkt, fra hvilket de fusionerende selskabers dispositioner regnskabsmæssigt anses for foretaget for SE-selskabets regning
f)
de rettigheder, SE-selskabet sikrer aktionærer med særlige rettigheder og indehavere af andre værdipapirer end aktier, eller de foranstaltninger, der foreslås til fordel for disse personer
g)
alle særlige fordele, der indrømmes de sagkyndige, som undersøger fusionsplanen, samt medlemmerne af de fusionerende selskabers administrations-, ledelses- eller tilsynsorganer
h)
SE-selskabets vedtægter
i)
oplysninger om fremgangsmåden for, hvorledes der i henhold til direktiv 2001/86/EF fastlægges ordninger for medarbejderindflydelse.
2. De fusionerende selskaber kan medtage andre forhold i fusionsplanen.
Artikel 21
For hvert af de fusionerende selskaber skal der med forbehold af de yderligere krav, som foreskrives af den medlemsstat, det pågældende selskab hører under, offentliggøres følgende oplysninger i den pågældende medlemsstats statstidende:
a)
hvert af de fusionerende selskabers selskabsform, navn og vedtægtsmæssige hjemsted
b)
hvilket register de dokumenter, der er nævnt i artikel 3, stk. 2, i direktiv 68/151/EØF, er anmeldt til, for hvert af de fusionerende selskaber, samt registreringsnummeret i dette register
c)
oplysning om de nærmere regler for det pågældende selskabs kreditorers udøvelse af deres rettigheder, jf. artikel 24, samt om, hvor der vederlagsfrit kan indhentes udtømmende oplysninger om disse regler
d)
oplysning om de nærmere regler for det pågældende selskabs mindretalsaktionærers udøvelse af deres rettigheder, jf. artikel 24, samt om, hvor der vederlagsfrit kan indhentes udtømmende oplysninger om disse regler
e)
det for SE-selskabet påtænkte navn og vedtægtsmæssige hjemsted.
Artikel 22
I stedet for at hvert af de fusionerende selskaber inddrager en sagkyndig, kan undersøgelsen af fusionsplanen og udarbejdelsen af en fælles beretning til alle aktionærerne overdrages til en eller flere uafhængige sagkyndige efter artikel 10 i direktiv 78/855/EØF, som efter fælles anmodning fra disse selskaber er udpeget hertil af en retslig eller administrativ myndighed i den medlemsstat, som et af de fusionerende selskaber eller det fremtidige SE-selskab hører under.
De sagkyndige kan anmode hvert af de fusionerende selskaber om de oplysninger, de finder nødvendige for at udføre deres hverv.
Artikel 23
1. Generalforsamlingen i hvert af de fusionerende selskaber skal godkende fusionsplanen.
2. Afgørelse om medarbejderindflydelsen i SE-selskabet træffes i henhold til direktiv 2001/86/EF. Generalforsamlingen i hvert af de fusionerende selskaber kan gøre registreringen af SE-selskabet betinget af, at generalforsamlingen udtrykkeligt har godkendt de ordninger, der således er truffet afgørelse om.
Artikel 24
1. Henset til fusionens grænseoverskridende karakter finder, som ved fusion af aktieselskaber, lovgivningen i den medlemsstat, hvert af de fusionerende selskaber hører under, anvendelse på beskyttelsen af følgende rettighedshaveres interesser:
a)
de fusionerende selskabers kreditorer
b)
indehavere af obligationer i de fusionerende selskaber
c)
indehavere af andre værdipapirer end aktier, hvortil der er knyttet særlige rettigheder i de fusionerende selskaber.
2. En medlemsstat kan for så vidt angår de selskaber, som deltager i fusionen, og som hører under dens lovgivning, vedtage bestemmelser til sikring af en passende beskyttelse af mindretalsaktionærer, der har udtalt sig mod fusionen.
Artikel 25
1. For hvert fusionerende selskab foretages kontrollen af lovligheden af den del af fusionen, der vedrører dette selskab, efter lovgivningen om fusioner af aktieselskaber i den medlemsstat, selskabet hører under.
2. En ret, en notar eller en anden kompetent myndighed i hver af de berørte medlemsstater udsteder en attest, som er det endelige bevis på, at alle de handlinger og formaliteter, der skal opfyldes forud for fusionen, er afsluttet.
3. Hvis der i den lovgivning i en medlemsstat, som et fusionerende selskab hører under, er fastsat en procedure for kontrol og ændring af aktiernes ombytningsforhold eller en procedure for udbetaling af et udligningsbeløb til mindretalsaktionærer, uden at dette er til hinder for registreringen af fusionen, finder sådanne procedurer kun anvendelse, hvis de andre fusionerende selskaber, der er beliggende i medlemsstater uden sådanne procedurer, ved godkendelsen af fusionsplanen efter artikel 23, stk. 1, udtrykkeligt accepterer, at aktionærer i det pågældende fusionerende selskab kan benytte sig af en sådan procedure. I så fald kan en ret, en notar eller en anden kompetent myndighed udstede den attest, der er nævnt i stk. 2, også selv om en sådan procedure er indledt. Det skal dog angives i attesten, at en procedure er i gang. Den afgørelse, der træffes under proceduren, er bindende for det overtagende selskab og alle dets aktionærer.
Artikel 26
1. Med hensyn til selve fusionens gennemførelse og stiftelsen af SE-selskabet foretages kontrollen af fusionens lovlighed af en ret, en notar eller en anden myndighed, som i den medlemsstat, hvor SE-selskabet får sit vedtægtsmæssige hjemsted, har beføjelse til at føre tilsyn med dette aspekt af lovligheden af fusion af aktieselskaber.
2. Hvert af de fusionerende selskaber indsender med henblik herpå den i artikel 25, stk. 2, nævnte attest til den i stk. 1 nævnte myndighed inden for en frist på seks måneder efter attestens udstedelse samt en kopi af den af selskabet godkendte fusionsplan.
3. Den i stk. 1 nævnte myndighed skal navnlig kontrollere, at de fusionerende selskaber har godkendt en enslydende fusionsplan, og at der er fastlagt ordninger for medarbejderindflydelse i henhold til direktiv 2001/86/EF.
4. Den i stk. 1 nævnte myndighed skal desuden kontrollere, at SE-selskabet er stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor det etablerer sit vedtægtsmæssige hjemsted, jf. artikel 15.
Artikel 27
1. Fusionen og den samtidige stiftelse af SE-selskabet får virkning fra den dato, hvor SE-selskabet er registreret, jf. artikel 12.
2. SE-selskabet kan først registreres, når alle formaliteterne efter artikel 25 og 26 er afsluttet.
Artikel 28
Den stedfundne fusion skal for hvert af de fusionerende selskaber offentliggøres efter de nærmere bestemmelser i hver medlemsstats lovgivning, jf. artikel 3 i direktiv 68/151/EØF.
Artikel 29
1. En fusion, der gennemføres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, litra a), har ipso jure følgende retsvirkninger, som indtræder samtidig:
a)
hvert overtaget selskabs aktiver og passiver overgår som helhed til det overtagende selskab
b)
aktionærer i det overtagne selskab bliver aktionærer i det overtagende selskab
c)
det overtagne selskab ophører med at eksistere
d)
det overtagende selskab bliver et SE-selskab.
2. En fusion, der gennemføres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, litra b), har ipso jure følgende retsvirkninger, som indtræder samtidig:
a)
de fusionerende selskabers aktiver og passiver overgår som helhed til SE-selskabet
b)
aktionærerne i de fusionerende selskaber bliver aktionærer i SE-selskabet
c)
de fusionerende selskaber ophører med at eksistere.
3. Kræver en medlemsstats lovgivning særlige formaliteter opfyldt ved fusion af aktieselskaber, for at overdragelsen af visse formuegenstande, rettigheder og forpligtelser, der følger med de fusionerende selskaber, har retsvirkning over for tredjemand, skal disse formaliteter opfyldes enten af de fusionerende selskaber eller af SE-selskabet efter dets registrering.
4. De deltagende selskabers rettigheder og forpligtelser med hensyn til arbejds- og ansættelsesvilkår, der bygger på national lovgivning, praksis og individuelle arbejdskontrakter eller ansættelsesforhold, som eksisterede på registreringstidspunktet, overføres til SE-selskabet ved dets registrering.
Artikel 30
En fusion efter artikel 2, stk. 1, kan ikke erklæres ugyldig, når SE-selskabet er blevet registreret.
Manglende kontrol af fusionens lovlighed efter artikel 25 og 26 kan være en årsag til, at et SE-selskab opløses.
Artikel 31
1. Gennemføres en fusion i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, litra a), af et selskab, som besidder alle de aktier og andre værdipapirer, der giver stemmeret på generalforsamlingen i et andet selskab, finder artikel 20, stk. 1, litra b), c) og d), artikel 22 og artikel 29, stk. 1, litra b), ikke anvendelse. De nationale bestemmelser, der gælder for de enkelte fusionerende selskaber, og som fusioner af aktieselskaber er underlagt, jf. artikel 24 i direktiv 78/855/EØF, finder imidlertid anvendelse.
2. Gennemføres en fusion ved overtagelse af et selskab, der besidder 90 % eller derover, men ikke alle de aktier eller andre værdipapirer, der giver stemmeret på generalforsamlingen i et andet selskab, stilles der kun krav om beretninger fra ledelses- eller administrationsorganet og fra en eller flere uafhængige sagkyndige samt om de dokumenter, der er nødvendige for den krævede kontrol, i det omfang dette kræves i den lovgivning, det overtagende selskab hører under, eller i den lovgivning, det overtagne selskab hører under.
Medlemsstaterne kan dog bestemme, at dette stykke kan finde anvendelse, når et selskab besidder aktier, der giver 90 % eller derover, men ikke 100 % af stemmerettighederne.
Afsnit 3
Stiftelse af et SE-holdingselskab
Artikel 32
1. Et SE-selskab kan stiftes efter artikel 2, stk. 2.
De selskaber, der tager initiativ til stiftelsen af et SE-selskab efter artikel 2, stk. 2, består fortsat.
2. Ledelses- eller administrationsorganerne i de selskaber, som har taget initiativ til stiftelsen, udfærdiger en enslydende stiftelsesplan for SE-selskabet. Planen skal indeholde en beretning, hvori de juridiske og økonomiske aspekter af stiftelsen forklares og begrundes, ligesom der redegøres for følgerne af den vedtagne SE-selskabsform for aktionærerne og medarbejderne. Planen skal endvidere indeholde de oplysninger, der er nævnt i artikel 20, stk. 1, litra a), b), c), f), g), h) og i), og fastsætte, hvilken procentdel af kapitalandelene i hvert af de initiativtagende selskaber aktionærerne som minimum skal indskyde, for at SE-selskabet kan stiftes. Denne procentdel skal være aktier, der giver over 50 % af de permanente stemmerettigheder.
3. Stiftelsesplanen for SE-selskabet skal for hvert af de selskaber, som har taget initiativ til stiftelsen, offentliggøres efter reglerne i lovgivningen i hver medlemsstat, jf. artikel 3 i direktiv 68/151/EØF, mindst en måned inden datoen for den generalforsamling, som skal tage stilling til stiftelsen.
4. En eller flere sagkyndige, der er uafhængige af de selskaber, som har taget initiativ til stiftelsen, og som efter de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af direktiv 78/855/EØF, er udpeget eller godkendt af en retslig eller administrativ myndighed i den medlemsstat, hvert selskab hører under, skal undersøge stiftelsesplanen, der er udarbejdet i overensstemmelse med stk. 2, og udarbejde en skriftlig beretning til aktionærerne i hvert selskab. Efter aftale mellem de selskaber, som har taget initiativ til stiftelsen, kan der til aktionærerne i alle selskaberne udarbejdes en skriftlig beretning af en eller flere uafhængige sagkyndige, som er udpeget eller godkendt af en retslig eller administrativ myndighed i den medlemsstat, som et af de selskaber, der har taget initiativ til stiftelsen, eller det fremtidige SE-selskab hører under efter de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af direktiv 78/855/EØF.
5. Beretningen skal indeholde oplysninger om særlige vanskeligheder i forbindelse med vurderingen, en erklæring om, hvorvidt ombytningsforholdet for kapitalandelene er rimeligt og sagligt begrundet, samt angive de metoder, der er anvendt ved fastsættelsen heraf, og om disse metoder er hensigtsmæssige i det foreliggende tilfælde.
6. I hvert af de selskaber, som har taget initiativ til stiftelsen, skal stiftelsesplanen for SE-selskabet godkendes af generalforsamlingen.
Afgørelse om medarbejderindflydelsen i SE-selskabet træffes i henhold til direktiv 2001/86/EF. Generalforsamlingen i hvert af de selskaber, som har taget initiativ til stiftelsen, kan gøre registreringen af SE-selskabet betinget af, at generalforsamlingen udtrykkeligt har godkendt de ordninger, der således er truffet afgørelse om.
7. Bestemmelserne i denne artikel finder tilsvarende anvendelse på anpartsselskaber.
Artikel 33
1. Selskabsdeltagerne i de selskaber, som har taget initiativ til stiftelsen, har en frist på tre måneder til at meddele de initiativtagende selskaber, om de agter at indskyde deres kapitalandele med henblik på stiftelse af det fremtidige SE-selskab. Denne frist løber fra den dato, på hvilken stiftelsesplanen for SE-selskabet er blevet endeligt fastlagt i overensstemmelse med artikel 32.
2. SE-selskabet er kun stiftet, hvis selskabsdeltagerne i de selskaber, som har taget initiativ til stiftelsen, inden udløbet af fristen i stk. 1, for hvert selskab har indskudt den minimumsprocentdel af kapitalandele, der er fastsat i overensstemmelse med stiftelsesplanen, og hvis alle øvrige betingelser er opfyldt.
3. Hvis alle betingelserne for stiftelsen af SE-selskabet er opfyldt i overensstemmelse med stk. 2, skal hvert af de initiativtagende selskaber bekendtgøre dette efter bestemmelserne i den nationale lovgivning, som hvert af disse selskaber hører under, og som er vedtaget i overensstemmelse med artikel 3 i direktiv 68/151/EØF.
De selskabsdeltagere i de initiativtagende selskaber, som ikke inden for fristen i stk. 1 har meddelt, om de agter at stille deres kapitalandele til rådighed for de initiativtagende selskaber med henblik på stiftelse af SE-selskabet, har en yderligere frist på en måned til at gøre dette.
4. De selskabsdeltagere, som har indskudt deres kapitalandele ved stiftelsen af SE-selskabet, modtager aktier i dette.
5. Registreringen af SE-selskabet kan først finde sted, når der er fremlagt bevis for, at formaliteterne efter artikel 32 og betingelserne i stk. 2 er opfyldt.
Artikel 34
En medlemsstat kan for selskaber, som tager initiativ til stiftelse af et SE-selskab, vedtage bestemmelser for at sikre, at mindretalsaktionærer, der modsætter sig stiftelsen, samt kreditorer og medarbejdere beskyttes.
Afsnit 4
Stiftelse af et SE-datterselskab
Artikel 35
Et SE-selskab kan stiftes efter artikel 2, stk. 3.
Artikel 36
For de selskaber eller andre juridiske personer, som deltager i stiftelsen, finder de bestemmelser anvendelse, der gælder for selskabernes deltagelse i stiftelsen af et datterselskab i form af et aktieselskab i henhold til national lovgivning.
Afsnit 5
Omdannelse af et aktieselskab til et SE-selskab
Artikel 37
1. Et SE-selskab kan stiftes efter artikel 2, stk. 4.
2. Omdannelse af et aktieselskab til et SE-selskab giver ikke anledning til, at selskabet opløses, eller at der stiftes en ny juridisk person, jf. dog artikel 12.
3. Det vedtægtsmæssige hjemsted kan ikke flyttes fra en medlemsstat til en anden i forbindelse med omdannelsen, jf. artikel 8.
4. Det pågældende selskabs ledelses- eller administrationsorgan udfærdiger en omdannelsesplan og en beretning, hvori de juridiske og økonomiske aspekter af omdannelsen forklares og begrundes, ligesom der redegøres for følgerne af den vedtagne SE-selskabsform for aktionærerne og medarbejderne.
5. Omdannelsesplanen skal offentliggøres efter reglerne i den enkelte medlemsstats lovgivning, jf. artikel 3 i direktiv 68/151/EØF, mindst en måned inden datoen for den generalforsamling, der skal tage stilling til omdannelsen.
6. Inden generalforsamlingen, jf. stk. 7, attesterer en eller flere uafhængige sagkyndige, som efter de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af artikel 10 i direktiv 78/855/EØF, er udpeget eller godkendt af en retslig eller administrativ myndighed i den medlemsstat, som det selskab, der omdannes til et SE-selskab, hører under, at selskabet i overensstemmelse med direktiv 77/91/EØF (8) med de fornødne ændringer faktisk råder over aktiver, som mindst svarer til selskabskapitalen med tillæg af de reserver, som i henhold til loven eller vedtægterne ikke kan uddeles.
7. Generalforsamlingen i det pågældende selskab godkender omdannelsesplanen samt SE-selskabets vedtægter. Generalforsamlingens beslutning skal træffes på de betingelser, der er fastsat i de nationale bestemmelser, jf. artikel 7 i direktiv 78/855/EØF.
8. Medlemsstaterne kan gøre omdannelsen afhængig af kvalificeret flertal eller enstemmighed i organet for det selskab, der skal omdannes, og hvor der findes en ordning for medbestemmelse for medarbejderne.
9. Rettigheder og forpligtelser i det selskab, der skal omdannes, med hensyn til arbejds- og ansættelsesvilkår, som bygger på national lovgivning, praksis og individuelle arbejdskontrakter eller ansættelsesforhold, som eksisterede på registreringstidspunktet, overføres til SE-selskabet ved dets registrering.
DEL III
SE-SELSKABETS OPBYGNING
Artikel 38
SE-selskabet består på betingelserne i denne forordning af:
a)
en generalforsamling og
b)
enten et tilsynsorgan og et ledelsesorgan (det tostrengede system) eller et administrationsorgan (det enstrengede system) afhængigt af, hvilken af mulighederne der er valgt i vedtægterne.
Afsnit 1
Det tostrengede system
Artikel 39
1. Ledelsesorganet varetager på eget ansvar ledelsen af SE-selskabet. En medlemsstat kan bestemme, at en administrerende direktør eller administrerende direktører har ansvaret for den daglige ledelse på de samme vilkår som dem, der gælder for aktieselskaber, som har deres vedtægtsmæssige hjemsted på den pågældende medlemsstats område.
2. Ledelsesorganets medlem eller medlemmer udnævnes og afsættes af tilsynsorganet.
En medlemsstat kan dog bestemme eller tillade, at det fastsættes i vedtægterne, at ledelsesorganets medlem eller medlemmer skal udnævnes og afsættes af generalforsamlingen på de samme betingelser som dem, der gælder for aktieselskaber som har deres vedtægtsmæssige hjemsted på den pågældende medlemsstats område.
3. Ingen kan på samme tid være medlem af både ledelsesorganet og tilsynsorganet i et SE-selskab. I tilfælde af et medlems forfald kan tilsynsorganet dog udpege et af sine medlemmer til at varetage hvervet som medlem af ledelsesorganet. Så længe den pågældende udøver dette hverv, suspenderes hans hverv som medlem af tilsynsorganet. En medlemsstat kan fastsætte, at denne periode er tidsbegrænset.
4. Antallet af medlemmer af ledelsesorganet eller reglerne for fastlæggelsen heraf fastsættes i SE-selskabets vedtægter. En medlemsstat kan dog fastsætte et minimumsantal og/eller et maksimumsantal.
5. Hvis der i en medlemsstat ikke findes bestemmelser om et tostrenget system for aktieselskaber med vedtægtsmæssigt hjemsted på dens område, kan medlemsstaten vedtage passende foranstaltninger vedrørende SE-selskaber.
Artikel 40
1. Tilsynsorganet fører tilsyn med ledelsesorganets varetagelse af ledelsen. Det kan ikke selv forestå ledelsen af SE-selskabet.
2. Tilsynsorganets medlemmer udnævnes af generalforsamlingen. Medlemmerne af det første tilsynsorgan kan dog være udpeget i vedtægterne. Dette gælder kun, hvis ikke andet er fastsat i artikel 47, stk. 4, eller i givet fald i de ordninger for medbestemmelse for medarbejderne, der er fastlagt i henhold til direktiv 2001/86/EF.
3. Antallet af medlemmer af tilsynsorganet eller reglerne for fastlæggelsen heraf fastsættes i vedtægterne. En medlemsstat kan dog for SE-selskaber, der er registreret på dens område, fastsætte antallet af medlemmer af tilsynsorganet eller et minimumsantal og/eller et maksimumsantal.
Artikel 41
1. Ledelsesorganet skal mindst hver tredje måned underrette tilsynsorganet om SE-selskabets anliggender og dets forventede udvikling.
2. Ud over den regelmæssige underretning efter stk. 1 underretter ledelsesorganet i tide tilsynsorganet om alle vigtige forhold, der kan tænkes at få væsentlig indflydelse på SE-selskabets stilling.
3. Tilsynsorganet kan af ledelsesorganet forlange oplysninger af enhver art, der er nødvendige for den kontrol, det udøver efter artikel 40, stk. 1. En medlemsstat kan bestemme, at hvert medlem af tilsynsorganet skal have samme mulighed.
4. Tilsynsorganet kan foretage eller lade foretage undersøgelser, der er nødvendige for udførelsen af dets hverv.
5. Ethvert medlem af tilsynsorganet har adgang til alle de oplysninger, organet modtager.
Artikel 42
Tilsynsorganet vælger en formand af sin midte. Er halvdelen af tilsynsorganets medlemmer udpeget af medarbejderne, kan kun et medlem, der er udpeget af generalforsamlingen, vælges til formand.
Afsnit 2
Det enstrengede system
Artikel 43
1. Administrationsorganet varetager ledelsen af SE-selskabet. En medlemsstat kan bestemme, at en administrerende direktør eller administrerende direktører har ansvaret for den daglige ledelse på de samme vilkår som dem, der gælder for aktieselskaber, som har deres vedtægtsmæssige hjemsted på den pågældende medlemsstats område.
2. Antallet af medlemmer af administrationsorganet eller reglerne for fastlæggelsen heraf fastsættes i SE-selskabets vedtægter. En medlemsstat kan dog fastsætte et minimumsantal og i givet fald et maksimumsantal.
Administrationsorganet skal imidlertid bestå af mindst tre medlemmer, når der er fastlagt en ordning for medbestemmelse for medarbejderne i SE-selskabet i henhold til direktiv 2001/86/EF.
3. Administrationsorganets medlem eller medlemmer udnævnes af generalforsamlingen. Medlemmerne af det første administrationsorgan kan dog være udpeget i vedtægterne. Dette gælder kun, hvis ikke andet er fastsat i artikel 47, stk. 4, eller i givet fald i de ordninger for medbestemmelse for medarbejderne, der er fastlagt i henhold til direktiv 2001/86/EF.
4. Hvis der i en medlemsstat ikke findes bestemmelser om et enstrenget system for aktieselskaber med vedtægtsmæssigt hjemsted på dens område, kan medlemsstaten vedtage passende foranstaltninger vedrørende SE-selskaber.
Artikel 44
1. Administrationsorganet træder sammen mindst hver tredje måned med den mødehyppighed, der er fastsat i vedtægterne, for at drøfte SE-selskabets anliggender og deres forventede udvikling.
2. Ethvert medlem af administrationsorganet har adgang til alle de oplysninger, organet modtager.
Artikel 45
Administrationsorganet vælger en formand af sin midte. Er halvdelen af dets medlemmer udpeget af medarbejderne, kan kun et medlem, der er udpeget af generalforsamlingen, vælges til formand.
Afsnit 3
Fælles regler for det enstrengede og det tostrengede system
Artikel 46
1. Selskabsorganernes medlemmer udnævnes for en periode, som fastsættes i vedtægterne, og som ikke kan overstige seks år.
2. Medmindre andet er fastsat i vedtægterne, kan medlemmerne genudnævnes en eller flere gange for det tidsrum, der er fastsat i stk. 1.
Artikel 47
1. SE-selskabets vedtægter kan fastsætte, at et selskab eller en anden juridisk person kan være medlem af et af selskabets organer, medmindre andet gælder ifølge aktieselskabslovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit hjemsted.
Det pågældende selskab eller den pågældende anden juridiske enhed skal med henblik på udøvelsen af sine beføjelser i det pågældende organ udpege en fysisk person som sin repræsentant.
2. Følgende personer kan ikke have sæde i et organ i SE-selskabet eller repræsentere et medlem efter stk. 1:
a)
personer, som efter national lovgivning i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit hjemsted, ikke kan have sæde i det tilsvarende organ i et aktieselskab, som hører under samme medlemsstats lovgivning
b)
personer, som på grund af en retslig eller administrativ afgørelse, der er truffet i en medlemsstat, ikke kan have sæde i det tilsvarende organ i et aktieselskab, som hører under lovgivningen i en medlemsstat.
3. SE-selskabets vedtægter kan, i lighed med hvad der gælder ifølge aktieselskabslovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit hjemsted, fastsætte særlige betingelser for de medlemmer, der repræsenterer aktionærerne.
4. Denne forordning berører ikke de nationale lovgivninger, der giver mindretalsaktionærer eller andre personer eller myndigheder adgang til at udnævne en del af selskabsorganernes medlemmer.
Artikel 48
1. I SE-selskabets vedtægter opregnes de kategorier af dispositioner, som ledelsesorganet skal have tilsynsorganets godkendelse til i det tostrengede system, eller som administrationsorganet udtrykkeligt skal træffe afgørelse om i det enstrengede system.
En medlemsstat kan dog inden for det tostrengede system fastsætte, at tilsynsorganet selv kan bestemme, at visse kategorier af dispositioner kræver godkendelse.
2. En medlemsstat kan bestemme, hvilke kategorier af dispositioner der mindst skal være anført i vedtægterne for SE-selskaber, der er registreret på dens område.
Artikel 49
Medlemmerne af SE-selskabets organer må ikke, heller ikke efter ophøret af deres hverv, udbrede de oplysninger, som de får kendskab til om SE-selskabet, og som vil kunne skade selskabets interesser, hvis de udbredes, medmindre gældende bestemmelser i den nationale aktieselskabslovgivning eller samfundshensyn kræver det eller åbner mulighed herfor.
Artikel 50
1. Medmindre andet er fastsat i denne forordning eller i vedtægterne, er de interne regler for beslutningsdygtigt antal og beslutningstagning i SE-selskabets organer følgende:
a)
beslutningsdygtigt antal: mindst halvdelen af medlemmerne skal være til stede eller repræsenteret
b)
beslutningstagning: sker ved stemmeflerhed blandt de tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer.
2. Indeholder vedtægterne ikke bestemmelse herom, er formandens stemme udslagsgivende i hvert organ i tilfælde af stemmelighed. Vedtægterne må dog ikke fastsætte andet, hvis halvdelen af tilsynsorganet består af medarbejderrepræsentanter.
3. Når der er fastlagt en ordning for medbestemmelse for medarbejderne i henhold til direktiv 2001/86/EF, kan en medlemsstat foreskrive, at det beslutningsdygtige antal og beslutningstagningen i tilsynsorganet, uanset bestemmelserne i stk. 1 og 2, fastsættes efter de regler, der på de samme vilkår gælder for aktieselskaber, som hører under den pågældende medlemsstats lovgivning.
Artikel 51
Medlemmerne af ledelses-, tilsyns- eller administrationsorganet hæfter ifølge de bestemmelser, der er fastsat i aktieselskabslovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit hjemsted, for den skade, de har påført SE-selskabet ved tilsidesættelse af de retlige, vedtægtsmæssige eller andre forpligtelser, der er forbundet med deres hverv.
Afsnit 4
Generalforsamlingen
Artikel 52
Generalforsamlingen træffer beslutning i anliggender, for hvilke den har en særlig kompetence ifølge:
a)
denne forordning
b)
de lovgivningsbestemmelser i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, der er vedtaget i medfør af direktiv 2001/86/EF.
Endvidere træffer generalforsamlingen beslutning i anliggender, for hvilke generalforsamlingen i et aktieselskab, som henhører under lovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, har kompetence, enten ifølge denne medlemsstats lovgivning eller ifølge vedtægterne i overensstemmelse med samme lovgivning.
Artikel 53
Med forbehold af bestemmelserne i dette afsnit finder aktieselskabslovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, anvendelse på generalforsamlingens tilrettelæggelse og forløb samt på afstemningsprocedurerne.
Artikel 54
1. Generalforsamlingen skal afholdes mindst en gang pr. kalenderår, senest seks måneder efter regnskabsårets afslutning, medmindre lovgivningen i den medlemsstat, hvor hjemstedet er beliggende, for aktieselskaber, som udøver den samme form for virksomhed som SE-selskabet, fastsætter en større mødehyppighed. En medlemsstat kan dog fastsætte, at den første generalforsamling kan afholdes senest atten måneder efter SE-selskabets stiftelse.
2. Generalforsamlingen kan til enhver tid indkaldes af ledelses-, administrations- eller tilsynsorganet, eller af ethvert andet organ eller af en kompetent myndighed i overensstemmelse med aktieselskabslovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit hjemsted.
Artikel 55
1. En eller flere aktionærer, der tilsammen råder over aktier, som repræsenterer mindst 10 % af den tegnede kapital, medmindre en lavere procent er fastsat i vedtægterne eller i den nationale lovgivning på de samme betingelser som dem, der gælder for aktieselskaber, kan forlange generalforsamlingen indkaldt og bestemte punkter sat på dagsordenen.
2. I begæringen om indkaldelse af generalforsamlingen skal det angives, hvilke punkter der ønskes sat på dagsordenen.
3. Hvis generalforsamlingen efter den fremsatte begæring, jf. stk. 1, ikke afholdes rettidigt, eller senest inden to måneder, kan den kompetente retslige eller administrative myndighed på SE-selskabets hjemsted kræve generalforsamlingen indkaldt inden for en bestemt frist eller give de aktionærer, der fremsatte begæringen, eller en af disse befuldmægtiget person bemyndigelse til at indkalde den. Dette foregriber ikke nationale bestemmelser, der eventuelt fastsætter mulighed for, at aktionærerne selv kan indkalde generalforsamlingen.
Artikel 56
En eller flere aktionærer, der tilsammen råder over mindst 10 % af den tegnede kapital, kan forlange et eller flere nye punkter sat på dagsordenen for en generalforsamling. Procedurerne og fristerne herfor fastsættes i den nationale lovgivning i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, eller, hvis sådanne bestemmelser ikke findes, i SE-selskabets vedtægter. En lavere procent end den ovenfor anførte kan fastsættes i vedtægterne eller i lovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit hjemsted, på samme betingelser som dem, der gælder for aktieselskaber.
Artikel 57
Generalforsamlingens beslutninger træffes med flertallet af gyldigt afgivne stemmer, medmindre denne forordning eller i givet fald aktieselskabsloven i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, kræver et større flertal.
Artikel 58
Stemmer knyttet til aktier, hvis indehaver ikke har deltaget i afstemningen, har afholdt sig fra at stemme eller har afgivet en blank eller ugyldig stemme, medregnes ikke til de afgivne stemmer.
Artikel 59
1. Beslutning om ændring af vedtægterne træffes på generalforsamlingen med mindst to tredjedele af de afgivne stemmer, medmindre aktieselskabsloven i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, fastsætter eller åbner mulighed for et større flertal.
2. En medlemsstat kan dog fastsætte, at simpelt flertal af de i stk. 1 nævnte antal stemmer er tilstrækkeligt, hvis mindst halvdelen af den tegnede kapital er repræsenteret.
3. Enhver ændring af vedtægterne skal offentliggøres efter artikel 13.
Artikel 60
1. Når der findes flere aktieklasser, er generalforsamlingsbeslutninger kun gyldige, hvis de er vedtaget ved særskilte afstemninger for hver af de klasser af aktionærer, hvis særlige rettigheder forringes ved beslutningen.
2. Når vedtagelse af en generalforsamlingsbeslutning kræver stemmeflertal efter artikel 59, stk. 1 og 2, kræves samme flertal ved særskilte afstemninger for hver af de klasser af aktionærer, hvis særlige rettigheder forringes ved beslutningen.
DEL IV
ÅRSREGNSKABER OG KONSOLIDEREDE REGNSKABER
Artikel 61
Med hensyn til opstilling af årsregnskaber og i givet fald af konsoliderede regnskaber, herunder den dertil knyttede årsberetning, samt revision og offentliggørelse af regnskaberne gælder for SE-selskabet de samme regler som for aktieselskaber, der hører under lovgivningen i den medlemsstat, hvori SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, jf. dog artikel 62.
Artikel 62
1. Med hensyn til opstilling af årsregnskaber og i givet fald konsoliderede regnskaber, herunder den dertil knyttede årsberetning, samt revision og offentliggørelse af regnskaberne gælder for de SE-selskaber, som er kreditinstitutter eller finansieringsinstitutter, de samme regler som i lovgivningen i den medlemsstat, hvor hjemstedet er beliggende, i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/12/EF af 20. marts 2000 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (9).
2. Med hensyn til opstilling af årsregnskaber og i givet fald konsoliderede regnskaber, herunder den dertil knyttede årsberetning, samt revision og offentliggørelse af regnskaberne gælder for de SE-selskaber, som er forsikringsselskaber, de samme regler som i lovgivningen i den medlemsstat, hvor hjemstedet er beliggende, i medfør af Rådets direktiv 91/674/EØF af 19. december 1991 om forsikringsselskabers årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (10).
DEL V
OPLØSNING, LIKVIDATION, KONKURSBEHANDLING OG BETALINGSSTANDSNING
Artikel 63
Med hensyn til opløsning, likvidation, konkursbehandling, betalingsstandsning og tilsvarende bobehandlinger er SE-selskabet omfattet af den lovgivning, som ville finde anvendelse på et aktieselskab, der er stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, herunder også bestemmelser om generalforsamlingens beslutningstagning.
Artikel 64
1. Opfylder et SE-selskab ikke længere kravet i artikel 7, træffer den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, passende foranstaltninger til at pålægge SE-selskabet at afhjælpe forholdet inden for en nærmere fastsat frist:
a)
enten ved at flytte sit hovedkontor tilbage til den medlemsstat, hvor det har sit hjemsted
b)
eller ved at flytte sit vedtægtsmæssige hjemsted efter proceduren i artikel 8.
2. Den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit hjemsted, skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at der indledes likvidationsprocedure mod et SE-selskab, som ikke afhjælper forholdet i overensstemmelse med stk. 1.
3. Den medlemsstat, hvor det vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende, giver adgang til domstolsprøvelse af alle overtrædelser af artikel 7. Denne adgang har opsættende virkning for procedurerne i stk. 1 og 2.
4. Konstateres det, enten på myndighedernes eller på en berørt parts initiativ, at et SE-selskab i strid med artikel 7, har sit hovedkontor på en medlemsstats område, underretter myndighederne i denne medlemsstat straks den medlemsstat, hvor det vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende.
Artikel 65
Indledning af bobehandling med henblik på opløsning, likvidation, konkurs eller betalingsstandsning samt afslutning af en sådan bobehandling og beslutning om videreførelse offentliggøres efter artikel 13 med forbehold af national lovgivning om yderligere offentliggørelsesforanstaltninger.
Artikel 66
1. Et SE-selskab kan omdannes til et aktieselskab, der hører under lovgivningen i den medlemsstat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted. Beslutningen om omdannelse kan først træffes to år efter SE-selskabets registrering, og først når de første to årsregnskaber er blevet godkendt.
2. Omdannelse af et SE-selskab til et aktieselskab giver ikke anledning til, at selskabet opløses, eller at der stiftes en ny juridisk person.
3. SE-selskabets ledelses- eller administrationsorgan udfærdiger en omdannelsesplan og en beretning, hvori de juridiske og økonomiske aspekter af omdannelsen forklares og begrundes, ligesom der redegøres for følgerne af den vedtagne aktieselskabsform for aktionærerne og for medarbejderne.
4. Omdannelsesplanen skal offentliggøres efter reglerne i den enkelte medlemsstats lovgivning, jf. artikel 3 i direktiv 68/151/EØF, mindst en måned inden datoen for den generalforsamling, der skal tage stilling til omdannelsen.
5. Inden generalforsamlingen, jf. stk. 6, attesterer en eller flere uafhængige sagkyndige, som efter de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af artikel 10 i direktiv 78/855/EØF, er udpeget eller godkendt af en retslig eller administrativ myndighed i den medlemsstat, som det SE-selskab, der omdannes til et aktieselskab, hører under, at selskabet råder over aktiver, som mindst svarer til selskabskapitalen.
6. SE-selskabets generalforsamling godkender omdannelsesplanen samt aktieselskabets vedtægter. Generalforsamlingens beslutning skal træffes på de betingelser, der er fastsat i de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør af artikel 7 i direktiv 78/855/EØF.
DEL VI
SUPPLERENDE BESTEMMELSER OG OVERGANGSBESTEMMELSER
Artikel 67
1. Hvis og så længe tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) ikke finder anvendelse på en medlemsstat, kan denne medlemsstat anvende de bestemmelser, der gælder for aktieselskaber, som hører under dens lovgivning, på SE-selskaber med vedtægtsmæssigt hjemsted på dens område for så vidt angår angivelsen af deres kapital. SE-selskabet kan under alle omstændigheder angive sin kapital i euro. I så fald er omregningskursen mellem den nationale valuta og euro den kurs, der gælder den sidste dag i måneden forud for stiftelsen af SE-selskabet.
2. Hvis og så længe tredje fase af ØMU'en ikke finder anvendelse på den stat, hvor SE-selskabet har sit vedtægtsmæssige hjemsted, kan SE-selskabet dog opstille og offentliggøre sit årsregnskab og eventuelle konsoliderede regnskab i euro. Medlemsstaten kan kræve, at SE-selskabets årsregnskaber og i givet fald de konsoliderede regnskaber opstilles og offentliggøres i den nationale valuta på samme betingelser som dem, der gælder for aktieselskaber, som hører under lovgivningen i den pågældende medlemsstat. Dette berører ikke SE-selskabets yderligere mulighed for i overensstemmelse med direktiv 90/604/EØF (11) at offentliggøre sine årsregnskaber og i givet fald de konsoliderede regnskaber i euro.
DEL VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 68
1. Medlemsstaterne træffer alle passende foranstaltninger for at sikre en effektiv iværksættelse af denne forordning.
2. Hver medlemsstat udpeger de kompetente myndigheder som angivet i artikel 8, 25, 26, 54, 55 og 64. Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom.
Artikel 69
Senest fem år efter denne forordnings ikrafttræden forelægger Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af forordningen og i givet fald forslag til ændringer. Det skal i rapporten især undersøges, om det vil være hensigtsmæssigt:
a)
at tillade, at et SE-selskabs hovedkontor og vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende i forskellige medlemsstater
b)
at udvide begrebet fusion i artikel 7, stk. 2, for at medtage andre typer fusioner end dem, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, og artikel 4, stk. 1, i direktiv 78/855/EØF
c)
at revidere bestemmelsen om kompetence i artikel 8, stk. 16, på baggrund af en eventuel bestemmelse, som måtte være blevet indsat i Bruxelles-konventionen fra 1968 eller i enhver anden tekst, der vedtages af medlemsstaterne eller Rådet til erstatning for konventionen
d)
at tillade, at en medlemsstat i de retsforskrifter, den udsteder i medfør af beføjelser tillagt ved denne forordning eller til sikring af denne forordnings faktiske anvendelse på SE-selskabet, giver mulighed for i SE-selskabets vedtægter at indsætte bestemmelser, som fraviger eller supplerer disse retsforskrifter, selv om sådanne bestemmelser ikke ville være tilladt i vedtægterne for et aktieselskab med hjemsted i den pågældende medlemsstat.
Artikel 70
Denne forordning træder i kraft den 8. oktober 2004.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 8. oktober 2001.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2157/2001,
annettu 8 päivänä lokakuuta 2001,
eurooppayhtiön (SE) säännöistä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Sisämarkkinoiden toteuttaminen sekä taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen parantaminen koko yhteisössä, jota sisämarkkinoiden toteuttamisella on tarkoitus edistää, edellyttää paitsi kaupan esteiden poistamista myös tuotannon rakenteiden sopeuttamista yhteisön laajuisesti. Tätä varten on välttämätöntä, että yritykset, joiden toiminta ei palvele pelkästään paikallisia tarpeita, voivat suunnitella toimintansa uudelleenjärjestämistä ja toteuttaa sen yhteisön tasolla.
(2)
Tällainen uudelleenjärjestely edellyttää mahdollisuutta yhdistää sulautumistoimien avulla useassa eri jäsenvaltiossa sĳaitsevien yritysten voimavarat. Tällaiset järjestelytoimet voidaan kuitenkin toteuttaa vain noudattamalla asianmukaisesti perustamissopimuksen kilpailusääntöjä.
(3)
Sellaisten uudelleenjärjestely- ja yhteistyötoimien toteuttaminen, joissa on mukana eri jäsenvaltioissa sĳaitsevia yrityksiä, törmää usein oikeudellisiin, verotuksellisiin ja psykologisiin vaikeuksiin. Jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisellä toisiinsa antamalla perustamissopimuksen 44 artiklaan perustuvia direktiivejä voidaan ratkaista eräitä näistä vaikeuksista. Näistä toimenpiteistä huolimatta eri lainsäädäntöjen piiriin kuuluvien yritysten on kuitenkin edelleen valittava tietyn kansallisen lainsäädännön alainen yhtiömuoto.
(4)
Näin ollen se oikeudellinen ympäristö, jossa eurooppalaiset yritykset joutuvat yhteisössä toimimaan ja joka on edelleen pääasiassa kansallinen, ei vastaa enää sitä taloudellista ympäristöä, jossa niiden on kehitettävä toimintaansa perustamissopimuksen 18 artiklassa mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi. Tällainen tilanne haittaa huomattavasti eri jäsenvaltioiden yhtiöiden uudelleenryhmittämisjärjestelyjä.
(5)
Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että eurooppayhtiöihin tämän asetuksen nojalla sovellettavat säännökset eivät johda sellaiseen syrjintään, että eurooppayhtiöihin sovelletaan perusteettomasti erilaista kohtelua kuin julkisiin osakeyhtiöihin, eivätkä myöskään suhteettomiin rajoituksiin eurooppayhtiön perustamisessa tai sen kotipaikkaa siirrettäessä.
(6)
On välttämätöntä saada eurooppalaisten yritysten taloudellinen ykseys ja oikeudellinen ykseys vastaamaan toisiaan mahdollisimman hyvin; tätä varten on aihetta mahdollistaa kansallisten lakien piiriin kuuluvien yhtiöiden rinnalla, sellaisten yhtiöiden perustaminen, joiden perustaminen ja toiminta määräytyvät yhteisöoikeuteen kuuluvan asetuksen mukaisesti, jota on sovellettava sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
(7)
Tällaisen asetuksen säännösten on mahdollistettava Euroopan laajuisten yhtiöiden perustaminen ja hallinnoiminen ilman, että kaupallisiin yhtiöihin sovellettavien kansallisten lakien alueellisesti rajatun soveltamisalan sekä niiden erimuotoisuuden asettamat esteet voivat estää tai haitata näitä toimia.
(8)
Eurooppayhtiön (jäljempänä ”SE”) säännöt ovat yksi niistä päätöksistä, jotka neuvoston oli määrä tehdä ennen vuotta 1992 komission sisämarkkinoiden loppuunsaattamisesta julkaiseman valkoisen kirjan mukaan, jonka Milanossa kesäkuussa 1985 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi. Brysselissä vuonna 1987 kokoontunut Eurooppa-neuvosto esitti toivomuksenaan, että kyseiset säännöt annettaisiin pikaisesti.
(9)
Sen jälkeen kun komissio teki vuonna 1970 ehdotuksen ja vuonna 1975 muutetun ehdotuksen asetukseksi julkisen eurooppaosakeyhtiön säännöistä, on edistytty kansallisten julkisia osakeyhtiöitä koskevien lakien lähentämisessä toisiinsa niin merkittävästi, että sellaisilla aloilla, joilla SE:n toiminta ei edellytä yhtenäisiä yhteisösääntöjä, voidaan soveltaa sen jäsenvaltion, jossa SE:llä on sääntömääräinen kotipaikkansa, julkisia osakeyhtiöitä koskevaa kansallista lainsäädäntöä.
(10)
SE:tä koskevan oikeudellisen säännöstön tärkein tavoite edellyttää joka tapauksessa, ottaen kuitenkin huomioon tulevaisuudessa mahdollisesti ilmaantuvat taloudelliset vaatimukset, että SE voidaan perustaa yhtä hyvin sen vuoksi, että eri jäsenvaltioiden lainsäädännön piiriin kuuluvat yhtiöt voisivat sulautua tai perustaa holding-yhtiön, kuin sen vuoksi, että eri jäsenvaltioiden lainsäädännön piiriin kuuluvilla yhtiöillä ja muilla taloudellista toimintaa harjoittavilla oikeushenkilöillä olisi mahdollisuus perustaa yhteisiä tytäryhtiöitä.
(11)
Tämän mukaisesti olisi aiheellista sallia julkisen osakeyhtiön muuttuminen SE:ksi sen joutumatta selvitystilaan, jos kyseisellä yhtiöllä on sääntömääräinen kotipaikkansa ja keskushallintonsa yhteisössä sekä tytäryhtiö muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, missä sillä on sääntömääräinen kotipaikkansa.
(12)
Kansallisia säännöksiä, joita sovelletaan julkisiin osakeyhtiöihin, jotka tarjoavat arvopapereita julkisesti merkittäväksi, sekä arvopaperikauppaan, on sovellettava myös silloin, kun SE:n perustaminen toteutetaan tarjoamalla arvopapereita julkisesti merkittäväksi sekä myös niihin SE:ihin, jotka haluavat käyttää hyväkseen näitä rahoitusvälineitä.
(13)
SE:n on oltava yhtiö, jolla on osakkeisiin jaettu pääoma, koska tällainen yhtiö vastaa parhaiten sekä rahoitukselliselta että hallinnon kannalta katsottuna Euroopan tasolla toimintaansa harjoittavien yritysten tarpeita. Tällaisten yritysten järkevän koon varmistamiseksi olisi aiheellista määrätä asianmukainen vähimmäispääoma sen takaamiseksi, että näillä yhtiöillä on riittävästi varallisuutta, mutta kuitenkin niin, että samalla ei estetä pieniä ja keskisuuria yrityksiä perustamasta SE:tä.
(14)
SE:llä on oltava tehokas hallinto, mutta silti tarkka valvonta. On huomattava, että julkisten osakeyhtiöiden hallinnon järjestämisen osalta yhteisössä on nykyisin käytössä kaksi eri järjestelmää. Samalla kun SE:lle olisi annettava mahdollisuus valita näiden kahden järjestelmän välillä, on kuitenkin toivottavaa, että tehdään selvä ero toiminnasta ja toisaalta valvonnasta vastuussa olevien henkilöiden välillä.
(15)
Vähemmistöosakkaiden ja kolmansien osapuolien suojaan liittyvät oikeudet ja velvoitteet, joista eri lainsäädännön piiriin kuuluvassa muussa yrityksessä määräysvaltaa käyttävän yrityksen kuuluu huolehtia, määräytyvät kansainvälisen yksityisoikeuden yleisten periaatteiden ja sääntöjen nojalla sen lainsäädännön mukaan, jonka piiriin määräysvallan alainen yritys kuuluu, tämän kuitenkaan rajoittamatta niitä velvoitteita, jotka kuuluvat määräysvaltaa käyttävälle yritykselle sen lainsäädännön nojalla, jonka piiriin se itse kuuluu, esimerkiksi konsernitilinpäätöksen laatimisen osalta.
(16)
Tällä hetkellä ei näytä tarpeelliselta laatia erityistä säännöstöä SE:tä varten tällä alalla, rajoittamatta tällä kuitenkaan ennalta jäsenvaltioiden lainsäädännön myöhemmästä yhteensovittamisesta aiheutuvia seurauksia. Siksi on aiheellista jatkaa näiden sääntöjen ja yleisten periaatteiden soveltamista sekä tapauksessa, jossa SE käyttää määräysvaltaa muussa yrityksessä, että tapauksessa, jossa SE on määräysvallan alainen yritys.
(17)
On paikallaan täsmentää kyseistä sovellettavaa säännöstöä sen tapauksen osalta, jossa SE on määräysvallan alainen yritys, ja viitata tässä suhteessa sen jäsenvaltion julkisia osakeyhtiöitä koskevaan lakiin, jossa SE:n sääntömääräinen kotipaikka on.
(18)
On aiheellista varmistaa, että kaikki jäsenvaltiot soveltavat tämän asetuksen säännösten rikkomuksiin samoja seuraamuksia, jotka koskevat niiden oman lainsäädännön piiriin kuuluvia julkisia osakeyhtiöitä.
(19)
Henkilöstöedustuksesta eurooppayhtiössä säädetään eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 8 päivänä lokakuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/86/EY (4). Kyseiset säännökset muodostavat näin ollen erottamattoman täydennyksen tähän asetukseen ja niitä on sovellettava samanaikaisesti.
(20)
Tämän asetuksen piiriin eivät kuulu muut oikeuden alat, kuten vero-oikeus, kilpailuoikeus, immateriaalioikeus tai konkurssioikeus. Näin ollen sovelletaan jäsenvaltioiden ja yhteisön lainsäädännön säännöksiä edellä mainituilla aloilla sekä muilla aloilla, jotka eivät kuulu tämän asetuksen piiriin.
(21)
Direktiivin 2001/86/EY tarkoituksena on taata henkilöstölle oikeus olla edustettuna SE:n toimintaan vaikuttavissa asioissa ja päätöksenteossa. Sosiaali- ja työlainsäädännön piiriin kuuluvat muut asiat, erityisesti jäsenvaltioissa järjestetty henkilöstön oikeus saada tietoja ja tulla kuulluksi, määräytyvät jäsenvaltion julkisiin osakeyhtiöihin samoin edellytyksin sovellettavien kansallisten säännösten mukaisesti.
(22)
Tämän asetuksen voimaantuloa on lykättävä, niin että kaikki jäsenvaltiot voivat saattaa direktiivin 2001/86/EY säännökset kansallisen lainsäädäntönsä osaksi ja saattaa voimaan etukäteen tarvittavat rakenteet, jotta eurooppayhtiöt, joiden sääntömääräinen kotipaikka on niiden alueella, voidaan perustaa ja ne voivat toimia niin, että asetusta ja direktiiviä voidaan soveltaa samanaikaisesti.
(23)
Yhtiön, jonka pääkonttori ei ole yhteisössä, olisi voitava osallistua SE:n perustamiseen edellyttäen, että yhtiö on muodostettu jonkin jäsenvaltion lain mukaisesti, sen sääntömääräinen kotipaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa ja sillä on todellinen ja jatkuva yhteys jäsenvaltion talouteen sĳoittautumisvapauden rajoitusten kumoamista koskevassa vuoden 1962 yleisessä toimintaohjelmassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Tällainen yhteys on erityisesti olemassa, jos yhtiöllä on toimipaikka siinä jäsenvaltiossa, josta käsin se harjoittaa toimintaansa.
(24)
SE:n olisi voitava siirtää sääntömääräiset kotipaikkansa toiseen jäsenvaltioon. Siirtoa vastustavien vähemmistöosakkaiden, velkojien ja muiden oikeuksien haltĳoiden etujen riittävän suojan olisi oltava oikeasuhteinen. Siirto ei saisi vaikuttaa ennen siirtoa saatuihin oikeuksiin.
(25)
Asetuksella ei ole vaikutusta niiden määräysten tai säännösten soveltamiseen, jotka mahdollisesti lisätään vuoden 1968 Brysselin yleissopimukseen tai muuhun jäsenvaltioiden tai neuvoston hyväksymään tällaisen yleissopimuksen korvaavaan tekstiin ja jotka liittyvät tuomiovaltaa koskeviin sääntöihin, joita sovelletaan julkisen osakeyhtiön kotipaikkojen siirron osalta jäsenvaltiosta toiseen.
(26)
Rahoituslaitosten toiminnasta säädetään erityisdirektiiveillä ja kyseisten direktiivien täytäntöönpanemiseksi annettua kansallista lainsäädäntöä sekä tällaista toimintaa säänteleviä muita kansallisia määräyksiä sovelletaan täysimääräisesti SE:hen.
(27)
Ottaen huomioon SE:n erityisen ja yhteisöllisen luonteen, tässä asetuksessa säädetyllä SE:n tosiasiallista kotipaikkaa koskevalla järjestelmällä ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden lainsäädäntöön eikä se aseta ennakolta rajoituksia niille valinnoille, joita voidaan tehdä yhteisöoikeuden alan muiden yhteisön tekstien osalta.
(28)
Perustamissopimuksessa ei ole sen 308 artiklassa määrätyn toimivallan lisäksi muita määräyksiä tämän asetuksen antamiseksi tarvittavista valtuuksista.
(29)
Suunnitellun toiminnan edellä hahmoteltuja tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin siltä osin, kuin on kysymys julkisen eurooppaosakeyhtiön perustamisesta Euroopassa, vaan ne voidaan yhtiön laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissĳaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO
YLEISET MÄÄRÄYKSET
1 artikla
1. Euroopan yhteisön alueella voidaan muodostaa yhtiö julkisen eurooppaosakeyhtiön (Societas Europaea, jäljempänä ”SE”) muodossa tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin ja säännöin.
2. SE:n osakepääoma on jaettu osakkeisiin. Jokaisen osakkeenomistajan vastuu rajoittuu hänen merkitsemäänsä määrään osakepääomasta.
3. SE on oikeushenkilö.
4. Henkilöstöedustuksesta SE:ssä säädetään direktiivissä 2001/86/EY.
2 artikla
1. Liitteessä I luetellut jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustetut julkiset osakeyhtiöt, joiden sääntömääräinen kotipaikka ja pääkonttori ovat yhteisössä, voivat perustaa SE:n sulautumalla, jos vähintään kahteen niistä sovelletaan eri jäsenvaltioiden lainsäädäntöä.
2. Liitteessä II luetellut jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustetut julkiset osakeyhtiöt ja yksityiset osakeyhtiöt, joiden sääntömääräinen kotipaikka ja pääkonttori ovat yhteisössä, voivat perustaa holding-SE:n, jos vähintään:
a)
kaksi niistä on eri jäsenvaltioiden lainsäädännön alaisia;
b)
kahdella niistä on vähintään kahden vuoden ajan ollut tytäryhtiö, joka on muun jäsenvaltion lainsäädännön alainen, tai sivuliike muussa jäsenvaltiossa.
3. Perustamissopimuksen 48 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetut jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustetut yhtiöt ja muut julkis- tai yksityisoikeudelliset oikeushenkilöt, joiden sääntömääräinen kotipaikka ja pääkonttori ovat yhteisössä, voivat perustaa SE:n merkitsemällä sen osakkeet, jos vähintään:
a)
kaksi niistä on eri jäsenvaltioiden lainsäädännön alaisia;
b)
kahdella niistä on vähintään kahden vuoden ajan ollut tytäryhtiö, joka on muun jäsenvaltion lainsäädännön alainen, tai sivuliike muussa jäsenvaltiossa.
4. Jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettu julkinen osakeyhtiö, jonka sääntömääräinen kotipaikka ja pääkonttori ovat yhteisössä, voidaan muuntaa SE:ksi, jos sillä on vähintään kahden vuoden ajan ollut tytäryhtiö, joka on muun jäsenvaltion lainsäädännön alainen.
5. Jäsenvaltio voi edellyttää, että yhtiö, jonka pääkonttori ei ole yhteisössä, voi osallistua SE:n perustamiseen, jos kyseinen yhtiö on muodostettu jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, yhtiöllä on sääntömääräinen kotipaikkansa samassa jäsenvaltiossa sekä todellinen ja jatkuva yhteys jonkin jäsenvaltion talouteen.
3 artikla
1. SE katsotaan sääntömääräisen kotipaikkansa jäsenvaltion alaiseksi julkiseksi osakeyhtiöksi 2 artiklan 1, 2 ja 3 kohtaa sovellettaessa.
2. SE voi itse perustaa yhden tai useamman SE-muotoisen tytäryhtiön. Sen jäsenvaltion, jossa tytäryhtiö-SE:llä on sääntömääräinen kotipaikkansa, lainsäädännön vaatimus, että julkisella osakeyhtiöllä on oltava enemmän kuin yksi osakkeenomistaja, ei koske tytäryhtiö-SE:tä. Yhdenmiehen rajavastuuyhtiöistä 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun kahdennentoista neuvoston direktiivin 89/667/ETY (5) mukaisesti annettuja kansallisia säännöksiä sovelletaan tarpeellisin muutoksin SE:hen.
4 artikla
1. SE:n osakepääoma ilmoitetaan euroina.
2. Merkityn osakepääoman on oltava vähintään 120 000 euroa.
3. Jäsenvaltion lainsäädäntöä, joka edellyttää suurempaa merkittyä osakepääomaa tietynlaista toimintaa harjoittavilta yhtiöiltä, sovelletaan SE:ihin, joilla on kotipaikkansa siinä jäsenvaltiossa.
5 artikla
Jollei 4 artiklan 1 ja 2 kohdasta muuta johdu, SE:n osakepääomaan, sen pysyvyyteen ja muuttamiseen samoin kuin SE:n osakkeisiin, joukkovelkakirjoihin ja muihin vastaaviin SE:n arvopapereihin sovelletaan sellaiseen julkiseen osakeyhtiöön sovellettavia säännöksiä, jonka sääntömääräinen kotipaikka on SE:n rekisteröimispaikan jäsenvaltiossa.
6 artikla
Tässä asetuksessa ilmaisulla ”SE:n säännöt” tarkoitetaan sekä perustamisasiakirjaa että SE:n yhtiöjärjestystä silloin, kun siitä on tehty erillinen asiakirja.
7 artikla
SE:n sääntömääräisen kotipaikan on sĳaittava yhteisössä samassa jäsenvaltiossa kuin yhtiön pääkonttori. Jäsenvaltio voi lisäksi säätää, että sen alueella rekisteröity SE on velvollinen pitämään pääkonttorinsa ja sääntömääräisen kotipaikkansa samassa paikassa.
8 artikla
1. SE:n sääntömääräinen kotipaikka voidaan siirtää toiseen jäsenvaltioon 2-13 kohdan mukaisesti. Siirrosta ei seuraa SE:n purkautuminen eikä uuden oikeushenkilön syntyminen.
2. SE:n johtokunnan tai hallituksen on laadittava siirtosuunnitelma ja julkistettava se 13 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltiossa edellytettyjä muita julkistamismuotoja. Suunnitelmassa on mainittava SE:n senhetkinen nimi, sääntömääräinen kotipaikka ja numero ja sen on sisällettävä:
a)
ehdotus SE:n sääntömääräiseksi kotipaikaksi,
b)
ehdotus SE:n säännöiksi, joista ilmenee yhtiön mahdollinen uusi toiminimi,
c)
tiedot siirron mahdollisista vaikutuksista henkilöstöedustukseen,
d)
ehdotus siirtoaikatauluksi,
e)
osakkeenomistajien ja/tai velkojien suojaksi määrätyt oikeudet.
3. Johtokunnan tai hallituksen on laadittava selonteko, jossa selvitetään ja perustellaan siirron oikeudelliset ja taloudelliset näkökohdat ja selvitetään siirron seuraukset osakkeenomistajille, velkojille ja henkilöstölle.
4. SE:n osakkeenomistajilla ja velkojilla on oikeus saada vähintään kuukautta ennen siirrosta päättävää yhtiökokousta tutkittavakseen SE:n sääntömääräisessä kotipaikassa siirtosuunnitelma ja siitä 3 kohdan nojalla laadittu selonteko sekä saada pyynnöstä maksutta jäljennökset näistä asiakirjoista.
5. Jäsenvaltio voi antaa alueellaan rekisteröityjen SE:iden osalta säännöksiä, joilla on tarkoitus antaa asianmukainen suoja siirtoa vastustaville vähemmistöosakkaille.
6. Päätöksen siirrosta saa tehdä aikaisintaan kahden kuukauden kuluttua siirtosuunnitelman julkistamisesta. Siirtopäätös on tehtävä 59 artiklan mukaisesti.
7. Ennen kuin toimivaltainen viranomainen antaa 8 kohdassa mainitun todistuksen, SE:n on osoitettava sille, että ennen siirtoehdotuksen julkistamista syntyneiden velkojen osalta velkojien ja muiden oikeuksien haltĳoiden (julkisyhteisöt mukaan luettuna) edut SE:hen nähden on riittävällä tavalla turvattu sen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, jossa SE:llä on sääntömääräinen kotipaikka ennen siirtoa.
Jäsenvaltio voi ulottaa ensimmäisen alakohdan koskemaan myös ennen siirtoa syntyviä (tai mahdollisesti syntyviä) velkoja.
Ensimmäinen ja toinen alakohta eivät rajoita julkisyhteisöille suoritettavien maksujen suoritusta tai turvaamista koskevan jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön soveltamista SE:ihin.
8. SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion tuomioistuimen, notaarin tai muun toimivaltaisen viranomaisen on annettava sitova todistus siirron edellytyksenä olevien toimien ja muodollisuuksien täyttämisestä.
9. Uutta rekisteröintiä ei saa tehdä ennen kuin 8 kohdassa tarkoitettu todistus on esitetty ja osoitettu, että rekisteröinnin edellyttämät muodollisuudet uuden sääntömääräisen kotipaikan maassa on täytetty.
10. SE:n sääntömääräisen kotipaikan siirto ja siitä seuraava sääntöjen muutos tulevat voimaan sinä päivänä, kun SE 12 artiklan mukaisesti on rekisteröity uuden kotipaikkansa rekisteriin.
11. Kun SE:n uusi rekisteröinti on suoritettu, uuden rekisteröintipaikan rekisterin on ilmoitettava siitä vanhan rekisteröintipaikan rekisterille. Vanha rekisteröinti poistetaan kyseisen ilmoituksen saavuttua, mutta ei aikaisemmin.
12. Uusi rekisteröinti ja vanhan rekisteröinnin poistaminen on julkistettava asianomaisissa jäsenvaltioissa 13 artiklan mukaisesti.
13. Uuden sääntömääräisen kotipaikan katsotaan tulleen kolmannen osapuolen tietoon SE:n uuden rekisteröinnin julkistamisella. Kunnes rekisteröinnin poistaminen aiemmasta rekisteristä on julkistettu, kolmas osapuoli voi kuitenkin edelleen pitää aiempaa sääntömääräistä kotipaikkaa oikeana, jollei SE osoita, että kolmas osapuoli tiesi uudesta sääntömääräisestä kotipaikasta.
14. Jäsenvaltion lainsäädännössä voidaan siinä valtiossa rekisteröityjen SE:iden osalta edellyttää, että sääntömääräisen kotipaikan siirto, josta seuraisi sovellettavan lain vaihtuminen, ei tule voimaan, jos 6 kohdassa mainitun kahden kuukauden määräajan kuluessa tämän jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen vastustaa siirtoa. Vastustamisen perusteena on oltava yleinen etu.
Jos kansallinen rahoitusvalvontaviranomainen valvoo SE:n toimintaa yhteisön direktiivien mukaisesti, myös kyseisellä viranomaisella on oikeus vastustaa sääntömääräisen kotipaikan siirtoa.
Vastustaminen on voitava saattaa toimivaltaisen tuomioistuimen tutkittavaksi.
15. SE ei voi siirtää sääntömääräistä kotipaikkaansa, jos on aloitettu sitä koskeva purkamis-, selvitys-, maksukyvyttömyys-, maksujenkeskeytys- tai muu vastaava menettely.
16. SE:n, joka on siirtänyt sääntömääräisen kotipaikkansa toiseen jäsenvaltioon, sääntömääräisen kotipaikan katsotaan ennen tämän artiklan 10 kohdassa määriteltyä siirtoa syntyvien vaatimusten perusteiden osalta olevan niissä jäsenvaltioissa, joissa SE oli rekisteröity ennen siirtoa, siinäkin tapauksessa, että SE haastetaan siirron jälkeen.
9 artikla
1. SE:hen sovelletaan:
a)
tämän asetuksen säännöksiä,
b)
SE:n sääntöjen määräyksiä silloin, kun se tässä asetuksessa nimenomaisesti sallitaan,
tai
c)
asioiden osalta, joita ei ole säännelty tässä asetuksessa, tai jos asia on säännelty siinä vain osittain, asetuksen piiriin kuulumattomien kohtien osalta:
i)
jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, joka on annettu nimenomaisesti SE:tä koskevien yhteisöoikeudellisten toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi,
ii)
jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, jota sovellettaisiin SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettuun julkiseen osakeyhtiöön,
iii)
SE:n sääntöjen määräyksiä samoin edellytyksin kuin SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettuun julkiseen osakeyhtiöön.
2. Nimenomaisesti SE:n osalta annetun jäsenvaltioiden lainsäädännön on oltava liitteessä I lueteltuihin julkisiin osakeyhtiöihin sovellettavien direktiivien mukainen.
3. Jos SE:n liiketoiminta on senlaatuista, että sitä sääntelee erityinen kansallinen lainsäädäntö, kyseisiä lakeja sovelletaan täysimääräisesti SE:hen.
10 artikla
Jollei tämän asetuksen säännöksistä muuta johdu, SE:tä on kohdeltava jokaisessa jäsenvaltiossa kuten SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettua julkista osakeyhtiötä.
11 artikla
1. SE:n toiminimen edessä tai jäljessä on oltava kirjainyhdistelmä ”SE”.
2. Kirjainyhdistelmä ”SE” saa esiintyä ainoastaan SE:iden nimessä.
3. Ennen tämän asetuksen voimaantuloa jossakin jäsenvaltiossa rekisteröityjen yhtiöiden tai muiden oikeushenkilöiden, joiden toiminimessä esiintyy kirjainsana SE, ei kuitenkaan tarvitse muuttaa toiminimeään.
12 artikla
1. Jokainen SE on rekisteröitävä sen sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion siihen rekisteriin, josta kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä on säädetty niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi 9 päivänä maaliskuuta 1968 annetun ensimmäisen neuvoston direktiivin 68/151/ETY (6) 3 artiklan mukaisesti.
2. SE:tä ei voi rekisteröidä, jos direktiivin 2001/86/EY 4 artiklan mukaisista henkilöstöedustusta koskevista järjestelyistä ei ole sovittu tai jos mainitun direktiivin 3 artiklan 6 kohdan mukaista päätöstä ei ole tehty tai jos mainitun direktiivin 5 artiklan mukainen määräaika neuvotteluille on päättynyt ilman että on päästy sopimukseen.
3. Jotta SE voidaan rekisteröidä jäsenvaltiossa, joka on käyttänyt direktiivin 2001/86/EY 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua mahdollisuutta, edellytetään, että on tehty mainitun direktiivin 4 artiklassa tarkoitettu sopimus työntekĳöiden henkilöstöedustuksesta, mukaan lukien heidän osallistumisestaan, tai että osallistumissäännöt eivät ole koskeneet mitään osallistuvaa yhtiötä ennen SE:n rekisteröimistä.
4. SE:n säännöt eivät missään tapauksessa saa olla ristiriidassa näin määriteltyjen henkilöstöedustusta koskevien järjestelyjen kanssa. Jos direktiivin 2001/86/EY nojalla määritellyt uudet henkilöstöjärjestelyt ovat ristiriidassa olemassa olevien sääntöjen kanssa, on sääntöjä tarvittavassa määrin muutettava.
Tässä tapauksessa jäsenvaltio voi säätää, että SE:n johtokunnalla tai hallituksella on oikeus muuttaa sääntöjä ilman yhtiökokouksen päätöstä.
13 artikla
Tämän asetuksen nojalla julkistettavat SE:tä koskevat asiakirjat ja ilmoitukset on julkistettava SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lainsäädännössä edellytetyillä tavoilla direktiivin 68/151/ETY mukaisesti.
14 artikla
1. SE:n rekisteröinti ja rekisteristä poistaminen on julkaistava tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä sen jälkeen, kun 13 artiklan mukainen julkistaminen on suoritettu. Ilmoituksessa on mainittava SE:n toiminimi, rekisteröintinumero, rekisteröintipäivä ja -paikka, julkistamisen ajankohta, paikka ja väline sekä SE:n sääntömääräinen kotipaikka ja toimiala.
2. Asetuksen 8 artiklan mukaisesta SE:n sääntömääräisen kotipaikan siirrosta on tehtävä ilmoitus, joka sisältää 1 kohdassa säädetyt tiedot sekä uuteen rekisteröitymiseen liittyvät tiedot.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot ilmoitetaan Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistoon kuukauden kuluessa 13 artiklassa tarkoitetusta julkistamisesta.
II OSASTO
PERUSTAMINEN
1 jakso
Yleistä
15 artikla
1. Jollei tästä asetuksesta muuta johdu, SE:n perustaminen määräytyy sen jäsenvaltion julkisia osakeyhtiöitä koskevan lainsäädännön mukaan, johon SE perustaa sääntömääräisen kotipaikkansa.
2. SE:n rekisteröiminen julkistetaan 13 artiklan mukaisella tavalla.
16 artikla
1. SE saa oikeushenkilöyden sinä päivänä, kun yhtiö rekisteröidään 12 artiklassa tarkoitettuun rekisteriin.
2. Jos SE:n nimissä on toteutettu oikeustoimia ennen 12 artiklan mukaista yhtiön rekisteröintiä eikä SE rekisteröinnin jälkeen hyväksy kyseisistä toimista aiheutuvia velvoitteita itseään sitoviksi, toimet toteuttaneet luonnolliset henkilöt, yhtiöt ja muut oikeushenkilöt ovat toimista rajattomassa vastuussa kukin omasta ja toistensa puolesta, jollei toisin ole sovittu.
2 jakso
SE:n muodostaminen sulautumalla
17 artikla
1. SE voi muodostua sulautumisella 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
2. Sulautuminen voidaan toteuttaa:
a)
joko absorptiosulautumismenettelynä direktiivin 78/855/ETY (7) 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti,
b)
tai uuden yhtiön kombinaatiosulautumismenettelynä mainitun direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
Absorptiosulautumisessa vastaanottava yhtiö saa SE:n muodon sulautumishetkellä. Kombinaatiosulautumisessa SE on uusi yhtiö.
18 artikla
Asioiden osalta, joita ei ole säännelty tässä jaksossa, tai kun asia on säännelty siinä vain osittain, jakson piiriin kuulumattomien kohtien osalta jokaista SE:n muodostamiseen sulautumalla osallistuvaa yhtiötä koskevat sen jäsenvaltion lainsäädännön, jonka alainen yhtiö on, julkisten osakeyhtiöiden sulautumista koskevat direktiivin 78/855/ETY mukaiset säännökset.
19 artikla
Jäsenvaltion lainsäädännössä voidaan säätää, että tämän jäsenvaltion lainsäädännön alainen yhtiö ei voi osallistua SE:n muodostamiseen sulautumalla, jos kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen vastustaa sitä ennen 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun todistuksen antamista.
Vastustamisen perusteena on oltava yleinen etu. Vastustaminen on voitava saattaa oikeudellisen viranomaisen tutkittavaksi.
20 artikla
1. Sulautuvien yhtiöiden johtokuntien tai hallitusten on laadittava sulautumissuunnitelma. Suunnitelmasta on käytävä ilmi:
a)
kunkin sulautuvan yhtiön nykyinen toiminimi ja sääntömääräinen kotipaikka sekä SE:lle ehdotettu toiminimi ja kotipaikka,
b)
osakkeiden vaihtosuhde ja mahdollisen rahavastikkeen suuruus,
c)
osakkeiden jakautuminen SE:ssä,
d)
päivämäärä, josta alkaen SE:n osakkeet tuottavat haltĳoille oikeuden osallistua voitonjakoon, sekä kaikki tähän oikeuteen liittyvät erityisehdot,
e)
päivämäärä, josta alkaen sulautuvien yhtiöiden toimet katsotaan kirjanpidon kannalta SE:n lukuun toteutetuiksi,
f)
SE:n sellaisille osakkeenomistajille, joiden osakkeisiin liittyy erityisiä oikeuksia, sekä muiden arvopapereiden kuin osakkeiden haltĳoille varmistamat oikeudet tai tällaisten henkilöiden osalta ehdotetut toimenpiteet,
g)
sulautumissuunnitelman tarkastaville asiantuntĳoille ja sulautuvien yhtiöiden hallitusten tai johtokuntien jäsenille, valvojille tai tarkastajille myönnettävät erityisetuudet,
h)
SE:n säännöt,
i)
tiedot menettelyistä, joilla henkilöstöedustusta koskevat järjestelyt määritellään direktiivin 2001/86/EY mukaisesti.
2. Sulautumiseen osallistuvat yhtiöt voivat lisätä muita asioita sulautumissuunnitelmaan.
21 artikla
Jollei sen jäsenvaltion lainsäädännön, jonka alainen kyseinen yhtiö on, asettamista vaatimuksista muuta johdu, kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön osalta on tämän jäsenvaltion virallisessa lehdessä julkaistava seuraavat tiedot:
a)
jokaisen sulautumiseen osallistuvan yhtiön muoto, toiminimi ja sääntömääräinen kotipaikka,
b)
kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön osalta on mainittava rekisteri, johon direktiivin 68/151/ETY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat on talletettu, sekä rekisteröintinumero,
c)
ilmoitus järjestelyistä, jotka on 24 artiklan mukaisesti tehty kyseisen yhtiön velkojien oikeuksien käytön osalta, sekä osoite, josta on maksutta saatavissa tieto kaikista tällaisista järjestelyistä,
d)
ilmoitus järjestelyistä, jotka on 24 artiklan mukaisesti tehty kyseisen yhtiön vähemmistöosakkaiden oikeuksien käytön osalta, sekä osoite, josta on maksutta saatavissa tieto kaikista tällaisista järjestelyistä,
e)
SE:lle ehdotettu toiminimi ja sääntömääräinen kotipaikka.
22 artikla
Kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön lukuun toimivan usean asiantuntĳan sĳasta voi yksi tai useampi direktiivin 78/855/ETY 10 artiklassa tarkoitettu riippumaton asiantuntĳa, jonka on yhtiöiden yhteisestä pyynnöstä nimennyt oikeudellinen tai hallinnollinen viranomainen siinä jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön alaisuuteen jokin sulautuvista yhtiöistä tai tuleva SE kuuluu, tutkia sulautumissuunnitelman ja laatia yhteisen selonteon kaikkia osakkeenomistajia varten.
Asiantuntĳoilla on oikeus pyytää sulautumiseen osallistuvilta yhtiöiltä kaikki tehtäviensä toteuttamisessa tarpeellisiksi katsomansa tiedot.
23 artikla
1. Kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön yhtiökokouksen on hyväksyttävä sulautumissuunnitelma.
2. Henkilöstöedustuksesta SE:ssä päätetään direktiivin 2001/86/EY mukaisesti. Kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön yhtiökokous voi pidättää itsellään oikeuden asettaa SE:n rekisteröinnin ehdoksi, että se on nimenomaisesti hyväksynyt tällä tavoin päätetyt järjestelyt.
24 artikla
1. Kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön jäsenvaltion lainsäädäntöä on sovellettava, kuten julkisten osakeyhtiöiden sulautuessa ottaen huomioon sulautumisen rajojen yli ulottuvan luonteen, seuraavien tahojen etujen suojaamiseen:
a)
sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden velkojat,
b)
sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden joukkovelkakirjojen haltĳat,
c)
sellaisten muiden arvopaperien kuin osakkeiden haltĳat, joihin liittyy erityisiä oikeuksia sulautumiseen osallistuvissa yhtiöissä.
2. Jäsenvaltio voi säätää lainsäädäntönsä alaisuuteen kuuluvien sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden osalta säännöksiä, joilla pyritään varmistamaan asianmukainen suoja sulautumista vastustaneille vähemmistöosakkaille.
25 artikla
1. Sulautumisen lainmukaisuus on tutkittava kutakin sulautumiseen osallistuvaa yhtiötä koskevan menettelyn osalta sen jäsenvaltion, jonka alainen yhtiö on, julkisten osakeyhtiöiden sulautumiseen sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.
2. Kussakin asianomaisessa jäsenvaltiossa tuomioistuimen, notaarin tai muun toimivaltaisen viranomaisen on annettava sitova todistus sulautumisen edellytyksenä olevien toimien suorittamisesta ja muodollisuuksien täyttämisestä.
3. Jos sulautuvaan yhtiöön sovellettavassa jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään osakkeiden vaihtosuhteen tutkinta- ja muuttamismenettelystä tai vähemmistöosakkaille annettavaa vastiketta koskevasta menettelystä, joka ei estä sulautumisen rekisteröintiä, kyseisiä menettelyjä sovelletaan ainoastaan sillä edellytyksellä, että 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sulautumissuunnitelmaa hyväksyessään muut sulautuvat yhtiöt, jotka sĳaitsevat sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa tällaisesta menettelystä ei säädetä, nimenomaisesti hyväksyvät sen, että kyseisen sulautuvan yhtiön osakkaat voivat turvautua sellaiseen menettelyyn. Tällaisissa tapauksissa tuomioistuin, notaari tai muu toimivaltainen viranomainen voi antaa 2 kohdassa tarkoitetun todistuksen, vaikka menettely olisi aloitettu. Todistuksessa on kuitenkin ilmoitettava, että menettely on käynnissä. Menettelypäätös sitoo vastaanottavaa yhtiötä ja kaikkia sen osakkaita.
26 artikla
1. Sulautumisen lainmukaisuuden tutkii sekä sulautumisen toteuttamis- että SE:n muodostamismenettelyn osalta sen jäsenvaltion, jossa SE:n sääntömääräisen kotipaikan on ehdotettu olevan, tuomioistuin, notaari tai muu viranomainen, joka on toimivaltainen tarkastamaan julkisten osakeyhtiöiden sulautumisen lainmukaisuuden tältä osin.
2. Tämän vuoksi kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön on toimitettava kyseiselle viranomaiselle 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu todistus sekä jäljennös yhtiön hyväksymästä sulautumissuunnitelmasta kuuden kuukauden kuluessa todistuksen antamisesta.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun viranomaisen on tarkistettava erityisesti, että sulautumiseen osallistuvat yhtiöt ovat hyväksyneet sulautumissuunnitelman samoin ehdoin ja että henkilöstöedustusta koskevat järjestelyt on määritelty direktiivin 2001/86/EY mukaisesti.
4. Tämä viranomainen tarkistaa lisäksi, että SE:n perustamisessa on noudatettu 15 artiklan mukaisesti SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lain vaatimuksia.
27 artikla
1. Sulautuminen ja samanaikainen SE:n muodostaminen tulevat voimaan sinä päivänä, jolloin SE on rekisteröity 12 artiklan mukaisesti.
2. SE:tä ei saa rekisteröidä, ennen kuin kaikki 25 ja 26 artiklassa tarkoitetut muodollisuudet on täytetty.
28 artikla
Jokaisen sulautumiseen osallistuvan yhtiön osalta sulautumisen toteutuminen on julkistettava kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä edellytetyillä tavoilla direktiivin 68/151/ETY 3 artiklan mukaisesti.
29 artikla
1. Asetuksen 17 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti toteutetulla sulautumisella on ipso jure ja samanaikaisesti seuraavat vaikutukset:
a)
jokaisen sulautuvan yhtiön kaikki varat ja velat siirtyvät vastaanottavalle yhtiölle,
b)
sulautuvan yhtiön osakkeenomistajista tulee vastaanottavan yhtiön osakkeenomistajia,
c)
sulautuva yhtiö lakkaa olemasta,
d)
vastaanottava yhtiö saa SE:n muodon.
2. Asetuksen 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti toteutetulla sulautumisella on ipso jure ja samanaikaisesti seuraavat vaikutukset:
a)
sulautuvien yhtiöiden kaikki varat ja velat siirtyvät SE:lle,
b)
sulautuvien yhtiöiden osakkeenomistajista tulee SE:n osakkeenomistajia,
c)
sulautuvat yhtiöt lakkaavat olemasta.
3. Kun jäsenvaltion laki edellyttää julkisten osakeyhtiöiden sulautumisen yhteydessä erityisiä muodollisuuksia, jotta sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden tiettyjen varojen, oikeuksien ja velvoitteiden siirtyminen tulee voimaan kolmansiin osapuoliin nähden, nämä muodollisuudet on joko sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden tai, rekisteröinnistään alkaen, SE:n täytettävä.
4. Osallistuvien yhtiöiden työehtoja koskevat oikeudet ja velvollisuudet, jotka perustuvat rekisteröintihetkellä olemassa oleviin kansalliseen lainsäädäntöön, käytäntöön ja henkilökohtaisiin työsopimuksiin tai työsuhteisiin, siirtyvät SE:lle sen rekisteröimisen myötä.
30 artikla
Asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sulautumista ei voida julistaa pätemättömäksi sen jälkeen, kun SE on rekisteröity.
Sulautumisen lainmukaisuuden 25 ja 26 artiklan mukaisen tutkimisen laiminlyömistä voidaan pitää yhtenä SE:n purkamisperusteista.
31 artikla
1. Kun 17 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun sulautumisen toteuttaa yhtiö, jolla on jonkin toisen yhtiön kaikki osakkeet ja muut yhtiökokouksessa äänioikeuden antavat arvopaperit, 20 artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohdan, 22 artiklan ja 29 artiklan 1 kohdan b alakohdan säännöksiä ei sovelleta. Tässä tapauksessa on kuitenkin sovellettava kutakin sulautumiseen osallistuvaa yhtiötä koskevia kansallisia säännöksiä, jotka direktiivin 78/855/ETY 24 artiklan mukaisesti sääntelevät julkisten osakeyhtiöiden sulautumista.
2. Kun absorptiosulautumisen toteuttaa yhtiö, jolla on vähintään 90 prosenttia, mutta ei kaikkia jonkin toisen yhtiön kaikista osakkeista ja muista yhtiökokouksessa äänioikeuden antavista arvopapereista, vaaditaan johtokuntien tai hallitusten selonteot, yhden tai useamman riippumattoman asiantuntĳan selonteot ja valvonnan edellyttämät asiakirjat vain siltä osin kuin sitä edellytetään kansallisessa lainsäädännössä, jonka alainen vastaanottava yhtiö tai sulautuva yhtiö on.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää, että tätä kohtaa voidaan soveltaa, jos yhtiöllä on osakkeet, jotka antavat vähintään 90 prosenttia äänioikeudesta, mutta ei kaikkea äänioikeutta.
3 jakso
Holding-SE:n perustaminen
32 artikla
1. SE voidaan perustaa 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
SE:n muodostamiseen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti osallistuvat yhtiöt säilyvät olemassa.
2. SE:n perustamista suunnittelevien yhtiöiden johtokuntien tai hallitusten on laadittava samansisältöiset SE:n perustamissuunnitelmat. Suunnitelman on sisällettävä selonteko, jossa selvitetään ja perustellaan perustamisen oikeudelliset ja taloudelliset näkökohdat ja selvitetään SE:n muodon omaksumisen seuraukset osakkeenomistajille ja henkilöstölle. Suunnitelmassa on lisäksi oltava 20 artiklan 1 kohdan a, b, c, f, g, h ja i alakohdassa tarkoitetut tiedot ja siinä on määriteltävä SE:n perustamista suunnittelevien yhtiöiden osakkeiden tai yhtiöosuuksien ne vähimmäismäärät prosentteina ilmaistuna, jotka osakkeenomistajien on pantava SE:hen, jotta se voidaan perustaa. Tämän vähimmäismäärän on muodostuttava osakkeita tai yhtiöosuuksista, jotka antavat yli 50 % pysyvästä äänioikeudesta.
3. Kunkin SE:n perustamista suunnittelevan yhtiön osalta SE:n perustamissuunnitelma on direktiivin 68/151/ETY 3 artiklan mukaisesti julkistettava kunkin jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön edellyttämällä tavalla vähintään kuukautta ennen asiasta päättävää yhtiökokousta.
4. SE:n perustamista suunnittelevista yhtiöistä riippumattoman yhden tai useamman asiantuntĳan, jonka on direktiivin 78/855/ETY soveltamiseksi annettujen kansallisten säännösten mukaisesti nimennyt tai hyväksynyt oikeudellinen tai hallinnollinen viranomainen siinä jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön alaisuuteen kukin yhtiöistä kuuluu, on tutkittava 2 kohdan mukainen perustamissuunnitelma ja laadittava kirjallinen selonteko kunkin yhtiön osakkeenomistajia varten. SE:n perustamista suunnittelevien yhtiöiden yhteisestä sopimuksesta yksi tai useampi riippumaton asiantuntĳa, jonka on direktiivin 78/855/ETY soveltamiseksi annettujen kansallisten säännösten mukaisesti nimennyt tai hyväksynyt oikeudellinen tai hallinnollinen viranomainen siinä jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön alaisuuteen jokin SE:n perustamista suunnittelevista yhtiöistä tai tuleva SE kuuluu, voi laatia kirjallisen selonteon kaikkien yhtiöiden osakkeenomistajia varten.
5. Selonteossa on esitettävä erityiset arvostamisessa syntyvät vaikeudet ja todettava, onko ehdotettu osakkeiden tai yhtiöosuuksien vaihtosuhde asianmukainen ja kohtuullinen, sekä esitettävä vaihtosuhteen määräämisessä noudatetut menetelmät ja arvio niiden tarkoituksenmukaisuudesta.
6. Kunkin SE:n perustamista suunnittelevan yhtiön yhtiökokouksen on hyväksyttävä SE:n perustamissuunnitelma.
Henkilöstöedustuksesta SE:ssä päätetään direktiivin 2001/86/EY mukaisesti. Kunkin SE:n perustamista suunnittelevan yhtiön yhtiökokous voi pidättää itsellään oikeuden asettaa SE:n rekisteröinnin ehdoksi, että se on nimenomaisesti hyväksynyt tällä tavoin päätetyt järjestelyt.
7. Tämän artiklan säännökset koskevat tarpeellisin muutoksin yksityisiä osakeyhtiöitä.
33 artikla
1. SE:n perustamista suunnittelevien yhtiöiden osakkeen- tai yhtiöosuuksien omistajilla on kolmen kuukauden määräaika ilmoittaakseen perustamista suunnitteleville yhtiöille, aikovatko he panna tulevaan SE:hen osakkeensa tai yhtiöosuutensa. Kyseinen määräaika alkaa päivänä, jona SE:n perustamissuunnitelma on lopullisesti hyväksytty 32 artiklan mukaisesti.
2. SE voidaan perustaa vain, jos 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa perustamista suunnittelevien yhtiöiden osakkeen- tai yhtiöosuuksien omistajat ovat osoittaneet SE:hen pantaviksi perustamissuunnitelman mukaisesti määrätyn suhteellisen vähimmäisosuuden kunkin yhtiön osakkeita tai yhtiöosuuksia ja jos kaikki muut ehdot täyttyvät.
3. Jos kaikki SE:n perustamisen edellytykset täyttyvät 2 kohdan mukaisesti, asia on kunkin perustamista suunnittelevan yhtiön osalta julkistettava direktiivin 68/151/ETY 3 artiklan perusteella annettujen, sen kansallisen lainsäädännön säännösten mukaisesti, jonka alainen kukin näistä yhtiöistä on.
SE:n perustamista suunnittelevien yhtiöiden osakkeen- tai yhtiöosuuksien omistajilla, jotka eivät ole ilmoittaneet 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa aikovansa asettaa osakkeitaan tai yhtiöosuuksiaan SE:n perustamista suunnittelevien yhtiöiden käyttöön SE:n perustamiseksi, on yhden kuukauden lisäaika sen tekemiseksi.
4. Osakkeen- tai yhtiöosuuksien omistajat, jotka ovat panneet arvopapereitaan SE:hen sitä perustettaessa, saavat sen osakkeita.
5. SE:tä ei saa rekisteröidä, ennen kuin 32 artiklassa tarkoitetut muodollisuudet ja edellä 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset on osoitettu täytetyiksi.
34 artikla
Jäsenvaltio voi SE:n perustamista suunnittelevan yhtiön osalta antaa säädöksiä, joilla pyritään varmistamaan SE:n perustamista vastustavien vähemmistöosakkaiden, velkojien ja henkilöstön suoja.
4 jakso
Tytäryhtiö-SE:n perustaminen
35 artikla
SE voidaan muodostaa 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
36 artikla
SE:n muodostamiseen osallistuviin yhtiöihin ja muihin oikeushenkilöihin sovelletaan kansallisen lainsäädännön säännöksiä, jotka sääntelevät niiden osallistumista julkisen osakeyhtiön muotoisen tytäryhtiön perustamiseen.
5 jakso
Olemassa olevan julkisen osakeyhtiön muuntaminen SE:ksi
37 artikla
1. SE voidaan perustaa 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
2. Julkisen osakeyhtiön muuntaminen SE:ksi ei aiheuta yhtiön purkautumista tai uuden oikeushenkilön syntymistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan soveltamista.
3. Sääntömääräistä kotipaikkaa ei saa 8 artiklan mukaisesti siirtää jäsenvaltiosta toiseen muuntamisen yhteydessä.
4. Kyseisen yhtiön johtokunnan tai hallituksen on laadittava muuntamissuunnitelma ja selonteko, jossa selvitetään ja perustellaan muuntamisen oikeudelliset ja taloudelliset näkökohdat sekä osoitetaan osakkeenomistajille ja henkilöstölle SE-muodosta koituvat seuraukset.
5. Muuntamissuunnitelma on julkistettava direktiivin 68/151/ETY 3 artiklan mukaisesti kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä edellytetyillä tavoilla vähintään kuukautta ennen asiasta päättämään kutsuttua yhtiökokousta.
6. Ennen 7 kohdassa tarkoitettua yhtiökokousta yhden tai useamman riippumattoman asiantuntĳan, jonka on direktiivin 78/855/ETY 10 artiklan soveltamiseksi annettujen kansallisten säännösten mukaisesti nimennyt tai hyväksynyt oikeudellinen tai hallinnollinen viranomainen siinä jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön alaisuuteen SE:ksi muunnettava yhtiö kuuluu, on todistettava direktiivin 77/91/ETY (8) soveltuvien osien mukaisesti, että yhtiön nettovarat vastaavat vähintään yhtiön pääomaa lisättynä varoilla, joita ei lain tai yhtiöjärjestyksen mukaan saa jakaa.
7. Kyseisen yhtiön yhtiökokouksen on hyväksyttävä muuntamissuunnitelma ja SE:n säännöt. Yhtiökokouksen päätös on tehtävä direktiivin 78/855/ETY 7 artiklan nojalla annettujen kansallisten säännösten mukaisesti.
8. Jäsenvaltiot voivat asettaa muuntamisen ehdoksi määräenemmistön tai yksimielisyyden muunnettavan yhtiön siinä elimessä, jossa henkilöstön osallistuminen järjestetään.
9. Muunnettavan yhtiön työehtoja koskevat oikeudet ja velvollisuudet, jotka perustuvat rekisteröintihetkellä olemassa oleviin kansalliseen lainsäädäntöön, käytäntöön ja henkilökohtaisiin työsopimuksiin tai työsuhteisiin, siirtyvät SE:lle sen rekisteröinnin myötä.
III OSASTO
SE:N RAKENNE
38 artikla
Tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti SE:llä on oltava:
a)
osakkeenomistajien yhtiökokous;
b)
joko hallintoneuvosto ja johtokunta (kaksitasoinen järjestelmä) tai hallitus (yksitasoinen järjestelmä) sen mukaan, kumpi vaihtoehto SE:n säännöissä on valittu.
1 jakso
Kaksitasoinen järjestelmä
39 artikla
1. Johtokunta vastaa SE:n toiminnasta. Jäsenvaltio voi säätää, että toimitusjohtaja vastaa tai toimitusjohtajat vastaavat juoksevasta hallinnosta samoin edellytyksin kuin on voimassa julkisten osakeyhtiöiden osalta, joiden sääntömääräinen kotipaikka on kyseisen jäsenvaltion alueella.
2. Johtokunnan jäsenen tai jäsenet nimittää ja erottaa hallintoneuvosto.
Jäsenvaltio voi kuitenkin määrätä tai jättää SE:n säännöissä määrättäväksi, että johtokunnan jäsenen tai jäsenet nimittää ja erottaa yhtiökokous samoin edellytyksin kuin sellaisissa julkisissa osakeyhtiöissä, joiden sääntömääräinen kotipaikka on jäsenvaltion alueella.
3. Kukaan ei voi olla samanaikaisesti saman SE:n johtokunnan ja hallintoneuvoston jäsen. Hallintoneuvosto voi kuitenkin nimittää jäsenensä toimimaan johtokunnan jäsenenä paikan vapauduttua. Tällaisen jakson aikana kyseisen henkilön toiminta hallintoneuvoston jäsenenä keskeytyy. Jäsenvaltio voi asettaa rajoituksia tällaisen jakson kestolle.
4. SE:n säännöissä määrätään johtokunnan jäsenten lukumäärä tai annetaan säännöt lukumäärän määrittämiseksi. Jäsenvaltio voi kuitenkin määrätä vähimmäis- tai enimmäismäärän tai molemmat.
5. Jäsenvaltio voi toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet SE:n osalta, jos julkisten osakeyhtiöiden, joiden sääntömääräinen kotipaikka on sen alueella, osalta ei määrätä kaksitasoisesta järjestelmästä.
40 artikla
1. Hallintoneuvosto valvoo johtokunnan toimia. Se ei voi itse käyttää SE:n johtamisvaltaa.
2. Hallintoneuvoston jäsenet nimittää yhtiökokous. Ensimmäisen hallintoneuvoston jäsenet voidaan kuitenkin määrätä SE:n säännöissä. Tätä säännöstä sovelletaan, kuitenkaan rajoittamatta 47 artiklan 4 kohdan tai tarvittaessa direktiivin 2001/86/EY mukaisesti määriteltyjen, henkilöstön osallistumista koskevien järjestelyjen soveltamista.
3. SE:n säännöissä määrätään hallintoneuvoston jäsenten lukumäärä tai annetaan säännöt lukumäärän määrittämiseksi. Jäsenvaltio voi kuitenkin alueellaan rekisteröityjen SE:iden osalta määrätä hallintoneuvoston jäsenten vähimmäis- tai enimmäismäärän tai molemmat.
41 artikla
1. Johtokunta antaa hallintoneuvostolle vähintään joka kolmas kuukausi selonteon SE:n liiketoimien edistymisestä ja niiden arvioidusta kehityksestä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen säännöllisten selontekojen lisäksi johtokunta ilmoittaa ajoissa hallintoneuvostolle tapahtumista, joilla saattaa olla huomattavat vaikutukset SE:n tilanteeseen.
3. Hallintoneuvosto voi pyytää johtokuntaa antamaan kaikki tiedot, jotka se tarvitsee suorittaakseen valvonnan 40 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltio voi säätää, että tämä mahdollisuus on myös jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä.
4. Tehtävänsä hoitamiseksi hallintoneuvosto voi tehdä tai teettää tarpeellisia tarkastuksia.
5. Hallintoneuvoston jokainen jäsen voi perehtyä kaikkeen tälle elimelle toimitettuun tietoon.
42 artikla
Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajansa jäsentensä keskuudesta. Jos puolet jäsenistä on henkilöstön valitsemia, vain osakkeenomistajien yhtiökokouksen nimeämä henkilö voidaan valita puheenjohtajaksi.
2 jasko
Yksitasoinen järjestelmä
43 artikla
1. Hallitus johtaa SE:tä. Jäsenvaltio voi säätää, että toimitusjohtaja vastaa tai toimitusjohtajat vastaavat juoksevasta hallinnosta samoin edellytyksin kuin on voimassa julkisten osakeyhtiöiden osalta, joiden sääntömääräinen kotipaikka on kyseisen jäsenvaltion alueella.
2. SE:n säännöissä määrätään hallituksen jäsenten lukumäärä tai annetaan säännöt lukumäärän määrittämiseksi. Jäsenvaltio voi kuitenkin määrätä jäsenille vähimmäismäärän ja tarvittaessa enimmäismäärän.
Hallituksessa on kuitenkin oltava vähintään kolme jäsentä silloin, kun henkilöstön osallistuminen SE:ssä on järjestetty direktiivin 2001/86/EY mukaisesti.
3. Hallituksen jäsenen tai jäsenet nimittää yhtiökokous. Ensimmäisen hallituksen jäsenet voidaan kuitenkin määrätä SE:n säännöissä. Näitä säännöksiä sovelletaan, rajoittamatta kuitenkaan 47 artiklan 4 kohdan tai tarvittaessa direktiivin 2001/86/EY mukaisesti määriteltyjen, henkilöstön osallistumista koskevien järjestelyjen soveltamista.
4. Jäsenvaltio voi toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet SE:n osalta, jos julkisten osakeyhtiöiden, joiden sääntömääräinen kotipaikka on sen alueella, osalta ei ole määräystä yksitasoisesta järjestelmästä.
44 artikla
1. Hallitus kokoontuu vähintään joka kolmas kuukausi SE:n säännöissä määrätyin väliajoin tarkastelemaan SE:n liiketoimien edistymistä ja niiden arvioitua kehitystä.
2. Hallituksen jokainen jäsen voi perehtyä kaikkeen tälle elimelle toimitettuun tietoon.
45 artikla
Hallitus valitsee puheenjohtajansa jäsentensä keskuudesta. Jos puolet jäsenistä on henkilöstön valitsemia, vain osakkeenomistajien yhtiökokouksen nimeämä henkilö voidaan valita puheenjohtajaksi.
3 jakso
Yksi- ja kaksitasoiselle järjestelmälle yhteiset säännöt
46 artikla
1. Yhtiön toimielinten jäsenet nimitetään SE:n säännöissä määrätyksi enintään kuuden vuoden ajaksi.
2. Jollei SE:n säännöissä asetetuista rajoituksista muuta johdu, jäsenet voidaan nimittää uudelleen yhdeksi tai useammaksi 1 kohdan mukaisesti määrätyksi kaudeksi.
47 artikla
1. SE:n säännöissä voidaan määrätä, että yhtiö tai muu oikeushenkilö voi olla toimielimen jäsen, ellei julkisiin osakeyhtiöihin sovellettavassa SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lainsäädännössä asiasta toisin säädetä.
Kyseisen yhtiön tai muun oikeushenkilön on nimettävä edustajakseen luonnollinen henkilö käyttämään yhtiön tai oikeushenkilön valtaa kyseisessä toimielimessä.
2. SE:n toimielimen jäsenenä tai 1 kohdassa tarkoitettuna edustajana ei voi olla henkilö, joka:
a)
ei voi olla SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lain mukaan tämän jäsenvaltion lainsäädännön alaisen julkisen osakeyhtiön vastaavan toimielimen jäsen,
b)
ei voi olla jonkin jäsenvaltion lainsäädännön alaisen julkisen osakeyhtiön vastaavan toimielimen jäsen jossakin jäsenvaltiossa annetun oikeudellisen tai hallinnollisen päätöksen vuoksi.
3. Sen mukaisesti kuin SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion julkisia osakeyhtiöitä koskevassa laissa säädetään, SE:n säännöissä voidaan määrätä erityisiä kelpoisuusedellytyksiä osakkeenomistajia edustavien jäsenten valinnalle.
4. Tällä asetuksella ei ole vaikutusta kansallisen lainsäädännön säännöksiin, joiden mukaan vähemmistöosakkaat tai muut henkilöt tai viranomaiset voivat nimittää osan toimielinten jäsenistä.
48 artikla
1. SE:n säännöissä luetellaan ja luokitellaan ne toimet, jotka edellyttävät kaksitasoisessa järjestelmässä hallintoneuvoston johtokunnalle antamaa valtuutusta tai yksitasoisessa järjestelmässä hallituksen nimenomaista päätöstä.
Jäsenvaltio voi kuitenkin säätää, että kaksitasoisessa järjestelmässä hallintoneuvosto voi itse määrätä, että tiettyyn luokkaan kuuluvat toimet edellyttävät sen valtuutusta.
2. Jäsenvaltio voi määrätä ne toimien luokat, joiden vähintään on oltava sen alueella rekisteröidyn SE:n säännöissä.
49 artikla
SE:n toimielinten jäsenet eivät saa jäsenyytensä päätyttyäkään ilmaista SE:tä koskevia tietojaan, joiden ilmaisemisen voidaan olettaa vahingoittavan yhtiön etuja, paitsi jos julkisiin osakeyhtiöihin sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä edellytetään tietojen ilmaisemista tai sallitaan se yleisen edun vuoksi.
50 artikla
1. Ellei tässä asetuksessa toisin säädetä tai SE:n säännöissä toisin määrätä, SE:n toimielinten päätösvaltaisuutta ja päätöksentekoa koskevat seuraavat sisäiset säännöt:
a)
päätösvaltaisuus: läsnä tai edustettuna on oltava vähintään puolet jäsenistä,
b)
päätöksenteko: päätökset tehdään läsnä tai edustettuina olevien jäsenten enemmistöllä.
2. Jos SE:n säännöissä ei ole asiasta määrätty, kunkin toimielimen puheenjohtajalla on ratkaiseva ääni äänten mennessä tasan. Säännöissä ei voida kuitenkaan määrätä toisin silloin, kun hallintoneuvoston jäsenistä puolet on henkilöstön edustajia.
3. Kun henkilöstöosallistumista edellytetään direktiivin 2001/86/EY mukaisesti, jäsenvaltio voi säätää, että hallintoneuvoston päätösvaltaisuus ja päätöksenteko määräytyvät 1 ja 2 kohdasta poiketen samojen sääntöjen mukaan, joita samoin edellytyksin sovelletaan kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön alaisiin julkisiin osakeyhtiöihin.
51 artikla
SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion julkisiin osakeyhtiöihin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti johtokunnan, hallintoneuvoston ja hallituksen jäsenet ovat vastuussa SE:lle aiheutuneista vahingoista, jotka johtuvat lainsäädännön tai SE:n sääntöjen jäsenelle asettamien tai muiden jäsenelle kuuluvien velvoitteiden rikkomisesta.
4 jakso
Yhtiökokous
52 artikla
Yhtiökokous päättää asioista, joissa sille on myönnetty erityinen toimivalta:
a)
tässä asetuksessa,
b)
SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lainsäädännössä, joka on annettu direktiivin 2001/86/EY täytäntöönpanemiseksi.
Lisäksi yhtiökokous päättää asioista, joissa julkisen osakeyhtiön yhtiökokoukselle on myönnetty toimivalta SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lainsäädännössä; joko asianomaisen jäsenvaltion laissa tai tämän lain mukaisissa yhtiön säännöissä.
53 artikla
Yhtiökokouksen järjestäytyminen, kulku ja äänestysmenettely määräytyvät SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion julkisiin osakeyhtiöihin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, rajoittamatta kuitenkaan tämän jakson sääntöjen soveltamista.
54 artikla
1. Yhtiökokous on pidettävä vähintään kerran kalenterivuodessa kuuden kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä, ellei SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion julkisiin osakeyhtiöihin, jotka harjoittavat samanlaista toimintaa kuin SE, sovellettavassa laissa edellytetä useammin pidettäviä yhtiökokouksia. Jäsenvaltio voi kuitenkin säätää, että ensimmäinen yhtiökokous voidaan pitää kahdeksantoista kuukauden kuluessa SE:n perustamisesta.
2. Yhtiökokouksen voi kutsua koolle milloin tahansa SE:n johtokunta, hallitus, hallintoneuvosto tai muu toimielin tai SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion julkisiin osakeyhtiöihin sovellettavan lain mukaan toimivaltainen viranomainen.
55 artikla
1. Yksi tai useampi osakkeenomistaja, jotka yhdessä hallitsevat vähintään kymmentä prosenttia merkitystä osakepääomasta, voi vaatia yhtiökokouksen koollekutsumista ja esityslistan vahvistamista; SE:n säännöissä tai kansallisen lain samoin edellytyksin julkisiin osakeyhtiöihin sovellettavissa säännöksissä voidaan myöntää sama oikeus pienemmällekin suhteelliselle osalle osakkeenomistajia.
2. Koollekutsumisvaatimuksessa on mainittava esityslistalle otettavat asiat.
3. Jos 1 kohdan mukainen vaatimus on esitetty eikä yhtiökokousta ole pidetty ajoissa ja viimeistään kahden kuukauden kuluessa, SE:n sääntömääräisen kotipaikan toimivaltainen oikeudellinen tai hallinnollinen viranomainen voi määrätä yhtiökokouksen kutsuttavaksi koolle määrätyn ajan kuluessa tai valtuuttaa joko vaatimuksen esittäneet osakkeenomistajat tai näiden asiamiehen kutsumaan yhtiökokouksen koolle. Tällä ei rajoiteta mahdollisten kansallisten säännösten soveltamista, joiden mukaisesti osakkeenomistajilla itsellään on mahdollisuus kutsua yhtiökokous koolle.
56 artikla
Yksi tai useampi osakkeenomistaja, jotka yhdessä hallitsevat vähintään kymmentä prosenttia merkitystä osakepääomasta, voi vaatia yhden tai useamman kohdan ottamista yhtiökokouksen esityslistalle. Tällaiseen vaatimukseen sovellettavat menettelyt ja määräajat määräytyvät SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaan tai sellaisen puuttuessa SE:n sääntöjen mukaan. SE:n säännöissä tai sen sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lain julkisiin osakeyhtiöihin sovellettavissa säännöksissä voidaan alentaa edellä mainittua suhteellista osuutta samoin edellytyksin, joita julkisiin osakeyhtiöihin sovelletaan.
57 artikla
Yhtiökokouksen päätökset tehdään pätevästi annettujen äänten enemmistöllä, ellei tässä asetuksessa tai asetuksen asiaa koskevien säännösten puuttuessa, SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion julkisiin osakeyhtiöihin sovellettavassa laissa edellytetä suurempaa enemmistöä.
58 artikla
Sellaisiin osakkeisiin liittyviä ääniä ei lueta annettuihin ääniin, joiden osalta osakkeenomistaja ei ole osallistunut äänestykseen tai on pidättynyt äänestyksestä tai on äänestänyt tyhjää tai antanut mitättömän äänen.
59 artikla
1. SE:n sääntöjen muuttaminen edellyttää yhtiökokouksen päätöksen tekemistä vähintään kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä, ellei SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lainsäädännön julkisiin osakeyhtiöihin sovellettavassa laissa edellytetä tai sallita suurempaa enemmistöä.
2. Jäsenvaltio voi kuitenkin säätää, että 1 kohdassa tarkoitettujen äänten yksinkertainen enemmistö on riittävä, kun vähintään puolet merkitystä osakepääomasta on edustettuna.
3. Kaikki SE:n sääntöjen muutokset on julkistettava 13 artiklan mukaisesti.
60 artikla
1. Jos SE:ssä on erilajisia osakkeita, yhtiökokouksen kaikki päätökset on tehtävä erillisin äänestyksin jokaisen sellaisen osakkeenomistajaluokan osalta, jonka erityisiin oikeuksiin päätöksellä on vaikutusta.
2. Jos yhtiökokouksen päätös edellyttää 59 artiklan 1 tai 2 kohdassa säädettyä ääntenenemmistöä, on sama enemmistö vaadittava myös erillisessä äänestyksessä jokaisen sellaisen osakkeenomistajaluokan osalta, jonka erityisiin oikeuksiin päätöksellä on vaikutusta.
IV OSASTO
TILINPÄÄTÖS JA KONSERNITILINPÄÄTÖS
61 artikla
Jollei 62 artiklasta muuta johdu, SE:tä koskevat sen sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lainsäädännön alaisia julkisia osakeyhtiöitä koskevat säännökset tilinpäätösten ja tarvittaessa konsernitilinpäätöksen ja niihin liittyvien toimintakertomusten laatimisen sekä tilintarkastuksen ja tilinpäätösasiakirjojen julkistamisen osalta.
62 artikla
1. SE:tä, joka on luotto- tai rahoituslaitos, koskevat sen sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/12/EY (9) mukaisesti annetun kansallisen lainsäädännön säännökset tilinpäätösten ja tarvittaessa konsernitilinpäätöksen ja niihin liittyvien toimintakertomusten laatimisen sekä tilintarkastuksen ja tilinpäätösasiakirjojen julkistamisen osalta.
2. SE:tä, joka on vakuutusyritys, koskevat sen sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion vakuutusyritysten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä 19 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/674/ETY (10) mukaisesti annetun kansallisen lainsäädännön säännökset tilinpäätösten ja tarvittaessa konsernitilinpäätöksen ja niihin liittyvien toimintakertomusten laatimisen sekä tilintarkastuksen ja tilinpäätösasiakirjojen julkistamisen osalta.
V OSASTO
PURKAMINEN, SELVITTÄMINEN, MAKSUKYVYTTÖMYYS JA MAKSUJEN LAKKAAMINEN
63 artikla
Purkamisen, selvittämisen, maksukyvyttömyyden, maksujen lakkaamisen ja vastaavanlaisten menettelyjen osalta SE:hen sovelletaan säännöksiä, joita sovellettaisiin SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettuun julkiseen osakeyhtiöön, mukaan lukien yhtiökokouksen päätöksen tekemistä koskevat säännökset.
64 artikla
1. Kun SE ei enää täytä 7 artiklan vaatimusta, SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion on ryhdyttävä asianmukaisiin toimenpiteisiin velvoittaakseen SE:n asetetussa määräajassa saattamaan tilanteensa lainmukaiseksi joko:
a)
perustamalla uudelleen pääkonttorinsa sääntömääräisen kotipaikkansa jäsenvaltioon tai
b)
siirtämällä sääntömääräisen kotipaikkansa 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2. SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että SE, joka ei saata tilannettaan lainmukaiseksi 1 kohdan mukaisesti, määrätään selvitettäväksi.
3. SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltion on haettava muutosta asian korjaamiseksi aina, kun se toteaa 7 artiklaa rikotun. Tällä muutoksenhaulla on lykkäävä vaikutus 1 ja 2 kohdassa mainittuihin menettelyihin.
4. Jos joko viranomaisten tai jonkin asianosaisen aloitteesta todetaan, että SE:n pääkonttori on 7 artiklan vastaisesti jonkin muun jäsenvaltion alueella, tämän jäsenvaltion viranomaisten on ilmoitettava asiasta viipymättä SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltiolle.
65 artikla
Purkamis-, selvitys-, maksukyvyttömyys- tai maksujen lakkaamismenettelyn aloittaminen ja päättäminen sekä päätös toiminnan jatkamisesta on julkistettava 13 artiklan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen lainsäädännön muita julkistamistoimenpiteitä edellyttävien säännösten soveltamista.
66 artikla
1. SE voidaan muuntaa sääntömääräisen kotipaikkansa jäsenvaltion lainsäädännön alaiseksi julkiseksi osakeyhtiöksi. Muuntamista koskevaa päätöstä ei saa tehdä, ennen kuin kaksi vuotta on kulunut SE:n rekisteröinnistä tai ennen kuin kaksi ensimmäistä tilinpäätöstä on hyväksytty.
2. SE:n muuntaminen julkiseksi osakeyhtiöksi ei aiheuta yhtiön purkautumista tai uuden oikeushenkilön syntymistä.
3. SE:n johtokunnan tai hallituksen on laadittava muuntamissuunnitelma ja selonteko, jossa selvitetään ja perustellaan muuntamisen oikeudelliset ja taloudelliset näkökohdat ja osoitetaan julkisen osakeyhtiön muodon omaksumisen seuraukset osakkeenomistajille ja henkilöstölle.
4. Muuntamissuunnitelma on julkistettava direktiivin 68/151/ETY 3 artiklan mukaisesti kunkin jäsenvaltion lainsäädännössä edellytetyillä tavoilla vähintään kuukautta ennen asiasta päättämään kutsuttua yhtiökokousta.
5. Ennen 6 kohdassa tarkoitettua yhtiökokousta yhden tai useamman riippumattoman asiantuntĳan, jonka on direktiivin 78/855/ETY 10 artiklan soveltamiseksi annettujen kansallisten säännösten mukaisesti nimennyt tai hyväksynyt oikeudellinen tai hallinnollinen viranomainen siinä jäsenvaltiossa, jonka lainsäädännön alaisuuteen julkiseksi osakeyhtiöksi muunnettava SE kuuluu, on todistettava, että yhtiön varat vastaavat vähintään yhtiön pääomaa.
6. SE:n yhtiökokouksen on hyväksyttävä muuntamissuunnitelma ja julkisen osakeyhtiön yhtiöjärjestys. Yhtiökokouksen päätös on tehtävä direktiivin 78/855/ETY 7 artiklan nojalla annettujen kansallisten säännösten mukaisesti.
VI OSASTO
TÄYDENTÄVÄT JA SIIRTYMÄAJAN SÄÄNNÖKSET
67 artikla
1. Jos ja niin kauan kuin talous- ja rahaliiton (EMU) kolmas vaihe ei koske jäsenvaltiota, se voi soveltaa SE:ihin, joiden sääntömääräinen kotipaikka on sen alueella, osakepääoman ilmoittamisen osalta samoja säännöksiä, joita sovelletaan sen lainsäädännön alaisiin julkisiin osakeyhtiöihin. SE voi joka tapauksessa ilmoittaa osakepääomansa myös euroina. Tässä tapauksessa kansallisen rahayksikön ja euron välinen muuntokurssi on SE:n muodostamista edeltävän kuukauden viimeisen päivän kurssi.
2. Jos ja niin kauan kuin EMU:n kolmas vaihe ei koske SE:n sääntömääräisen kotipaikan jäsenvaltiota, SE voi kuitenkin laatia ja julkistaa tilinpäätöksensä ja tarvittaessa konsernitilinpäätöksensä euroina. Jäsenvaltio voi vaatia, että SE:n tilinpäätökset ja tarvittaessa konsernitilinpäätökset on laadittava ja julkistettava kansallisena rahayksikkönä samoin edellytyksin kuin sen jäsenvaltion lainsäädännön alaisten julkisten osakeyhtiöiden. Tämä ei rajoita SE:n mahdollisuutta sen lisäksi julkaista tilinpäätöksensä ja tarvittaessa konsernitilinpäätöksensä euroina direktiivin 90/604/ETY (11) mukaisesti.
VII OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
68 artikla
1. Jäsenvaltiot ryhtyvät kaikkiin asianmukaisiin toimenpiteisiin tämän asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi.
2. Jokainen jäsenvaltio nimeää 8, 25, 26, 54, 55 ja 64 artiklassa tarkoitetut toimivaltaiset viranomaiset. Se ilmoittaa nämä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
69 artikla
Komissio toimittaa viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen asetuksen soveltamisesta sekä antaa tarvittaessa muutosehdotuksia. Kertomuksessa tarkastellaan erityisesti sitä, onko aiheellista:
a)
sallia SE:n pääkonttorin ja sääntömääräisen kotipaikan sĳaitseminen eri jäsenvaltioissa,
b)
laajentaa 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sulautumisen käsitettä, jotta voitaisiin sallia myös muunlaiset kuin direktiivin 78/855/ETY 3 artiklan 1 ja 4 artiklan 1 kohdassa määritellyt sulautumiset,
c)
tarkistaa 8 artiklan 16 kohdassa tarkoitettua tuomiovaltaa koskevaa lauseketta niiden määräysten tai säännösten pohjalta, jotka mahdollisesti lisätään vuoden 1968 Brysselin yleissopimukseen tai muuhun tekstiin, jonka jäsenvaltiot tai neuvosto hyväksyvät tällaista yleissopimusta korvaavaksi tekstiksi,
d)
sallia, että jäsenvaltio säännöksissä, jotka se antaa tämän asetuksen antaman toimivallan nojalla tai varmistaakseen tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen SE:n osalta, voi sallia SE:n säännöissä määräyksiä, jotka poikkeavat näistä säännöksistä tai täydentävät niitä, silloinkin kun tällaisia määräyksiä ei sallittaisi sellaisen julkisen osakeyhtiön säännöissä, jonka kotipaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa.
70 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 8. lokakuuta 2004.
Asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 8 päivänä lokakuuta 2001.