RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 772/1999
af 30. marts 1999
om indførelse af en endelig antidumpingtold og en endelig udligningstold på importen af opdrættede atlanterhavslaks med oprindelse i Norge og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1890/97 og (EF) nr. 1891/97
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), særlig artikel 11, stk. 3,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(2), særlig artikel 19,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. TIDLIGERE PROCEDURE
(1) Ved forordning (EF) nr. 1890/97(3) (i det følgende benævnt "antidumpingforordningen") og (EF) nr. 1891/97(4) (i det følgende benævnt "subsidieforordningen") indførtes der endelig antidumping- og udligningstold (i det følgende benævnt "told") på importen af opdrættede (ikke vilde) atlanterhavslaks fra Norge (i det følgende benævnt "laks"), undtagen for importen af laks, som eksporteres af de virksomheder, hvis tilsagn Kommissionen havde godtaget. Den endelige antidumpingtold fastsattes til 0,32 EUR(5) pr. kg af varens nettovægt, og den endelige udligningstold fastsattes som en værditold til 3,8 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.
(2) Kommissionen godtog ved afgørelse 97/634/EF(6) et tilsagn fra Kongeriget Norge og pristilsagn fra 190 norske eksportører.
(3) I henhold til artikel 8, stk. 9 og 10, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen vedrørende dumping") og artikel 13, stk. 9 og 10, i forordning (EF) nr. 2026/97 (i det følgende benævnt "grundforordningen vedrørende udligning") indførtes der midlertidig(7) og/eller endelig(8) antidumping- og udligningstold på importen af laks eksporteret af en række virksomheder, som enten havde misligholdt eller trukket deres tilsagn tilbage. Den gældende told er i alle disse tilfælde den, der er nævnt i betragtning 1.
2. FORNYET UNDERSØGELSE
(4) I forbindelse med Kommissionens overvågning af pristilsagnene blev det klart, at effektiviteten af de forskellige foranstaltninger blev undergravet af, at flere eksportører, som ikke er omfattet af pristilsagnene, var i stand til at sælge laks på markedet i Fællesskabet til priser, der forvoldte skade, selv efter betaling af tolden. Denne situation øger risikoen for, at andre eksportører, som er bundet af tilsagnene, næsten vil blive tvunget til at sænke deres priser for at kunne konkurrere med den relativt billige import og således misligholde deres egne tilsagn. Da over 80 % af disse laks eksporteres af virksomheder, som er bundet af tilsagn, vil dette derfor undergrave de eksisterende foranstaltningers samlede virkning.
(5) Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende(9) om indledning af en undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen vedrørende dumping og artikel 19, stk. l, i grundforordningen vedrørende udligning for at undersøge mulighederne for at ændre formen af tolden, således at det kunne forhindres, at der importeres laks til skadevoldende priser.
(6) Kommissionen underrettede de producenter, eksportører og importører, den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet, de producerende og eksporterende erhverv i Norge og de klagende EF-producenter om indledningen af den fornyede undersøgelse. Allerede i meddelelsen om indledningen af undersøgelsen nævnte Kommissionen, at toldens form for lavprisimportens vedkommende eventuelt burde ændres til en variabel told på det niveau, der fastsattes i meddelelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for en bestemt frist. Flere parter fremsatte skriftlige bemærkninger, men ingen anmodede om at blive hørt.
3. VURDERING AF DEN NUVÆRENDE SITUATION PÅ MARKEDET
(7) Det bør først nævnes, at den vare, der er omfattet af proceduren, er opdrættede atlanterhavslaks, også fileterede, ferske, kølede eller frosne, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0304 10 13, ex 0303 22 00 og ex 0304 20 13, svarende til ferske eller kølede hele fisk, ferske eller kølede fileter, frosne hele fisk og frosne fileter.
(8) Kommissionen konstaterede i forbindelse med overvågningen af tilsagnene, at det rapporterede prisniveau for eksporten af laks i andet halvår af 1998 gradvis forringedes på ugentlig basis til et niveau under det ikke-skadevoldende prisniveau, der fastsattes i den undersøgelse, som førte til antidumping- og udligningsforanstaltningerne. Denne udvikling bekræftes af de norske eksportstatistikker og de engrossalgspriser, der konstateredes i Fællesskabet. Priserne på laks importeret fra Norge var derfor lavere, end det kunne forventes efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger og på normale markedsvilkår.
(9) Det fremgår af overvågningen af tilsagnene og denne undersøgelse, at pristrykket ned mod et skadevoldende niveau i vid udstrækning var forårsaget af norske eksportører, der ikke er bundet af pristilsagn, og som begyndte på at sælge laks til priser, som selv efter betaling af tolden ligger under det ikke-skadevoldende niveau. Som det konstateredes i de undersøgelser, der førte til antidumping- og udligningsforanstaltningerne, købes og sælges laks som en råvare på et forholdsvis gennemsigtigt og konkurrencedygtige marked.
På disse markedsvilkår ville et øget salg af laks på markedet i Fællesskabet til priser under det ikke-skadevoldende prisniveau, der er fastsat i tilsagnene, gøre det mere og mere vanskeligt for de eksportører, der er bundet af tilsagn, at fortsætte med at overholde deres prisforpligtelser. Følgelig befinder disse eksportører sig under pres for at misligholde deres egne tilsagn ved at sælge til skadevoldende priser, eller de står over for en situation, hvor de taber markedsandele til andre eksportører, som sælger til skadevoldende priser uden for pristilsagnenes rammer. Erhvervsgrenen i Fællesskabet, den norske regering og de norske producent- og eksportørsammenslutninger delte alle denne vurdering.
(10) Bemærkninger fra visse norske eksportører om resultaterne af denne fornyede undersøgelse understøtter også denne vurdering. Alle parter, som indgav redegørelser efter indledningen af denne undersøgelse, bekræftede, at foranstaltningerne ikke havde ført til den ønskede prisstabilitet, og de fleste af dem gik ind for, at det var nødvendigt at ændre toldens form.
(11) Det konkluderes derfor, at tolden ikke har den ønskede virkning i den nuværende form, især med hensyn til at understøtte de tilsagn, som alle kendte eksportører oprindeligt godtog, og således udgøre den vigtigste foranstaltning, der er vedtaget til at modvirke skadelig dumping og subsidiering.
4. REVISION AF TOLDENS FORM
(12) Formålet med antidumping- og udligningsforanstaltninger er at ophæve henholdsvis skadelig dumping og subsidiering. Valget af den egnede form for antidumping- eller udligningstold til dette formål afhænger af omstændighederne i det foreliggende tilfælde.
(13) Siden først i 1990'erne har der været gentagne kriser på markedet for laks i Fællesskabet på grund af unormalt lave importpriser. Derfor har Fællesskabet på grundlag af Rådets forordning (EØF) nr. 3687/91 af 28. november 1991 om den fælles markedsordning for fiskerivarer(10) lige siden forordning (EØF) nr. 3270/91(11), gentagne gange fastsat mindstepriser, først for atlanterhavslaks og fra marts 1994 for opdrættede atlanterhavslaks. I december 1995 blev der på grundlag af artikel 112, stk. 1, og artikel 113, stk. 3, i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde(12) indført en beskyttelsesforanstaltning i form af en gulvpris på opdrættede atlanterhavslaks ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2907/95(13). Undersøgelser af tolden viste, at den angivne importværdi i hele perioden ofte ikke svarede til de priser, som de norske eksportører anvendte ved salg til uafhængige kunder i Fællesskabet(14). Det noteredes, at dette især skete, hvor der handledes med laks mellem forbundne parter i Norge og Fællesskabet.
(14) På grundlag af ovennævnte erfaringer blev det i 1997 besluttet at indføre antidumpingtolden i form af en særlig told og udligningstolden i form af en værditold for at sikre en effektiv told. Da der også blev handlet laks mellem forbundne parter, er det i princippet nødvendigt at opretholde disse former for told for at forhindre omgåelse af tolden.
(15) Denne undersøgelse har imidlertid vist, at disse former for told åbner mulighed for, at de eksportører, der ikke er bundet af tilsagn, eksporterer laks til meget lave priser, hvilket sandsynligvis vil skade parternes overholdelse af tilsagnene og således deres fortsatte generelle anvendelse.
(16) Den nuværende form for told bør derfor ændres delvis revideres for at klare sådan lavprisimport og derved sikre, at alle laks med oprindelse i Norge importeres til ikke-skadelige priser. Følgelig bør antidumpingtolden erstattes med en mindstepris og således indføres som en variabel told under de omstændigheder, hvor den eksisterende told ikke vil være tilstrækkelig til at sikre en importpris, som ikke forvolder skade.
(17) Laks forhandles almindeligvis i forskellige præsentationer (renset med hoved, renset uden hoved, hele fiskefileter, andre fileter eller filetportioner, afskæringer eller afpuds). Når den eksisterende told skal omsættes til de nye former, er det derfor nødvendigt at fastsætte en mindstepris, som ikke forvolder skade, for hver af disse præsentationer med henblik på at sikre samme beskyttelsesniveau som de mindstepriser, der er fastsat i tilsagnene. De forskellige mindstepriser bygger på vægtomregningsfaktoren for hver præsentationsform med henvisning til de tilsvarende hele fiskeækvivalenter. Præsentationerne og de tilsvarende vægtomregningsfaktorer og mindstepriserne er offentliggjort i bilaget til Kommissionens meddelelse om indledning af denne undersøgelse. Der er ikke modtaget bemærkninger hertil.
5. GYLDIGHEDSPERIODEN FOR DEN REVIDEREDE TOLD
(18) Det skal nævnes, at der i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen vedrørende dumping og til artikel 18, stk. 1, i grundforordningen vedrørende udligning ikke sker nogen ændring af antidumping- og udligningsforanstaltningernes normale gyldighedsperiode, når toldens form ændres på grundlag af denne undersøgelse, da denne fornyede undersøgelse ikke omfatter spørgsmålene om dumping og skade.
6. ERSTATNING AF FORORDNING (EF) NR. 1890/97 OG FORORDNING (EF) NR. 1891/97
(19) Forordningen om antidumpingforanstaltninger og forordningen om udligningsforanstaltninger blev udstedt efter indledningen af to særskilte undersøgelser vedrørende importen af laks til dumpingpriser og subsidieret laks(15). For at forenkle anvendelsen af tolden er det hensigtsmæssigt at erstatte de to forordninger med en enkelt forordning. De kendsgerninger og betragtninger, der er fastlagt i forordningen om antidumpingforanstaltninger og forordningen om udligningsforanstaltninger, vil imidlertid fortsat være gældende som de tilsvarende kendsgerninger og betragtninger i denne forordning -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. a) Der indføres en endelig udligningstold og en endelig antidumpingtold på importen af opdrættede (ikke vilde) atlanterhavslaks henhørende under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0304 10 13, ex 0303 22 00 og ex 0304 20 13 med oprindelse i Norge.
b) Tolden gælder ikke for vilde atlanterhavslaks (Taric-kode: 0302 12 00*11, 0304 10 13*11, 0303 22 00*11 og 0304 20 13*11). Med henblik på denne forordning forstås der ved vildlaks laks, som de kompetente myndigheder i landingsmedlemsstaterne ved hjælp af alle told- og transportdokumenter, der fremlægges af de berørte parter, finder godtgjort er fanget på havet.
2. a) Udligningstolden fastsættes til 3,8 % af prisen netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet (Taric-kode: 8900).
b) Antidumpingtolden fastsættes til 0,32 EUR af prisen, netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, pr. kg af varens nettovægt (Taric-kode: 8900). Hvis prisen frit Fællesskabets grænse inklusive udlignings- og antidumpingtold er lavere end den relevante mindstepris, der er fastsat i stk. 3, opkræves antidumpingtolden med forskellen mellem den pågældende mindstepris og prisen frit Fællesskabets grænse inklusive udligningstold.
3. Med henblik på stk. 2 gælder følgende mindstepriser pr. kg af varens nettovægt:
TABELPOSITION
4. Tolden gælder ikke for importen af opdrættede atlanterhavslaks, der eksporteres af de virksomheder, der er angivet i bilaget til denne forordning.
5. Medmindre andet er angivet, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.
Artikel 2
Fremlægger en ny eksportør i det pågældende eksportland over for Kommissionen tilstrækkelige beviser for, at vedkommende ikke eksporterede de i artikel 1, stk. 1, omhandlede varer i den oprindelige undersøgelsesperiode, kan Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg i givet fald ved en forordning ændre bilaget til denne forordning, så fritagelsen for betalingen af tolden udstrækkes til den nye eksportør.
Artikel 3
1. Forordning (EF) nr. 1890/97 ophæves.
2. Forordning (EF) nr. 1891/97 ophæves.
3. Henvisninger til forordning (EF) nr. 1890/97 og forordning (EF) nr. 1891/97 gælder i påkommende tilfælde som henvisninger til denne forordning.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 1999.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 772/1999,
annettu 30 päivänä maaliskuuta 1999,
lopullisten polkumyynti- ja tasoitustullien käyttöönotosta Norjasta peräisin olevan viljellyn merilohen tuonnissa ja asetusten (EY) N:o 1890/97 ja (EY) N:o 1891/97 kumoamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97(2) ja erityisesti sen 19 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
1 AIEMPI MENETTELY
(1) Asetuksilla (EY) N:o 1890/97(3), jäljempänä "polkumyyntiasetus" ja (EY) N:o 1891/97(4), jäljempänä "tasoitustoimenpideasetus", otettiin käyttöön lopulliset polkumyynti- ja tasoitustullit, jäljempänä "tullit", viljellyn (muun kuin luonnonvaraisen) merilohen, jäljempänä "lohi", tuonnissa Norjasta; tullien soveltamisalan ulkopuolelle jätettiin kuitenkin sellaisten yritysten viemän lohen tuonti, joilta komissio on hyväksynyt sitoumukset. Lopullisen polkumyyntitullin suuruudeksi vahvistettiin 0,32 euroa(5) kilogrammalta tuotteen nettopainosta ja arvon perusteella eli tässä tapauksessa vapaasti yhteisön rajalla tullaamatta -nettohinnan perusteella kannettavan lopullisen tasoitustullin suuruudeksi 3,8 prosenttia.
(2) Päätöksellä 97/634/EY(6) komissio hyväksyi Norjan kuningaskunnan sitoumuksen ja hintasitoumukset 190 norjalaiselta viejältä.
(3) Asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä "polkumyynnin perusasetus", 8 artiklan 9 ja 10 kohdan nojalla ja asetuksen (EY) N:o 2026/97, jäljempänä "tasoitustoimenpiteiden perusasetus", 13 artiklan 9 ja 10 kohdan nojalla otettiin käyttöön väliaikaiset(7) ja/tai lopulliset(8) polkumyynti- ja tasoitustullit useiden sellaisten yritysten viemän lohen tuonnissa, jotka olivat joko rikkoneet tai peruuttaneet sitoumuksensa. Kaikissa näissä tapauksissa sovelletaan johdanto-osan 1 kappaleessa mainitun suuruisia tulleja.
2 TARKASTELUA KOSKEVA TUTKIMUS
(4) Hintasitoumusten valvonnan yhteydessä kävi ilmi, että eri toimenpiteiden toimivuutta heikensi se, että tietyt viejät, joihin ei sovelleta sitoumushintoja, pystyivät tietyin edellytyksin myymään lohta yhteisön markkinoille hinnoilla, jotka olivat vahingollisia jopa tullien maksamisen jälkeen. Tämä tilanne lisää sitä vaaraa, että sitoumuksen antaneiden muiden viejien on miltei pakko alentaa hintojaan pystyäkseen kilpailemaan tämän suhteellisen halvan tuonnin kanssa, jolloin ne rikkovat sitoumuksiaan. Koska sitoumuksen antaneiden yritysten osuus on yli 80 prosenttia lohen viennistä, tämä heikentäisi voimassa olevien toimenpiteiden kokonaisvaikutusta.
(5) Tämän vuoksi komissio julkaisi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(9) ilmoituksen tutkimuksen vireillepanosta viran puolesta polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja tasoitustoimenpiteiden perusasetuksen 19 artiklan 1 kohdan nojalla sen tarkastelemiseksi, onko tullien lajia mahdollista muuttaa, jotta vahingollisilla hinnoilla tapahtuva lohentuonti voitaisiin estää.
(6) Komissio ilmoitti tarkastelua koskevan tutkimuksen vireillepanosta sellaisille tuottajille, viejille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille, Norjassa tuotantoa ja vientiä harjoittaville yrityksille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. Komissio totesi jo vireillepanoilmoituksessa, että alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin osalta tullien laji saatetaan muuttaa muuttuvaksi tulliksi, jonka taso ilmoitettiin myös kyseisessä ilmoituksessa. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi asetetussa määräajassa. Useat osapuolet esittivät huomautuksia kirjallisesti, mutta ne eivät pyytäneet saada tulla kuulluiksi.
3 NYKYISEN MARKKINATILANTEEN ARVIOINTI
(7) On syytä muistaa, että menettelyn kohteena oleva tuote on viljelty merilohi, myös fileinä, tuore, jäähdytetty tai jäädytetty; se luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 0302 12 00 (tuore tai jäähdytetty kokonainen kala) ex 0304 10 13 (tuoreet tai jäähdytetyt fileet), ex 0303 22 00 (jäädytetty kokonainen kala) ja ex 0304 20 13 (jäädytetyt fileet).
(8) Tarkastellessaan sitoumuksia komissio totesi, että vuoden 1998 toisella puoliskolla lohen vientihinnat alenivat asteittain viikkotasolla tarkasteltuna tasolle, joka oli polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon johtaneissa tutkimuksissa vahvistettua vahinkoa aiheuttamatonta hintatasoa alhaisempi. Tämä suuntaus voidaan vahvistaa Norjan vientitilastojen ja yhteisössä todettujen tukkumyyntihintojen perusteella. Norjasta tulevan lohen tuontihinnat olivat tästä syystä alhaisempia kuin voitiin olettaa alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton ja tavanomaisten markkinaolosuhteiden perusteella.
(9) Sitoumusten tarkastelu ja tämä tutkimus ovat osoittaneet, että hinnat vahingolliselle tasolle alentavan kehityksen aiheuttivat sellaiset norjalaiset viejät, jotka eivät olleet antaneet hintasitoumuksia ja jotka alkoivat myydä lohta hinnoilla, jotka vielä tullien maksamisen jälkeen ovat vahinkoa aiheuttamattoman hintatason alapuolella. Kuten todettiin polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon johtaneissa tutkimuksissa, lohi on hyödyke, jonka markkinat ovat melko avoimet ja joilla esiintyy kilpailua.
Näiden markkinaolosuhteiden vallitessa sitoumuksissa vahvistettua, vahinkoa aiheuttamatonta tasoa alhaisemmilla hinnoilla tapahtuvan lohenmyynnin lisääntyminen yhteisön markkinoilla aiheuttaisi sen, että sitoumuksen antaneiden viejien olisi entistä vaikeampaa jatkaa hintasitoumustensa noudattamista. Tämän vuoksi näillä viejillä on paineita rikkoa sitoumuksiaan myymällä lohta vahingollisilla hinnoilla, sillä muutoin ne menettäisivät markkinaosuutensa sellaisille muille viejille, jotka eivät ole antaneet sitoumusta ja jotka myyvät lohta vahingollisilla hinnoilla. Yhteisön tuotannonala, Norjan hallitus sekä norjalaisten tuottajien ja viejien järjestöt yhtyvät tähän arvioon.
(10) Myös tiettyjen norjalaisten viejien esittämät huomautukset tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen päätelmistä tukevat tätä arviota. Kaikki tämän tutkimuksen vireillepanon jälkeen näkökantoja esittäneet osapuolet vahvistivat, että toimenpiteet eivät olleet johtaneet aiottuun hintojen vakauttamiseen, ja useimmat näistä osapuolista tukivat tarvetta tarkastella tullien lajia.
(11) Tämän perusteella todetaan, että tulleilla ei ole nykyisessä muodossaan haluttua vaikutusta erityisesti, kun kyse on sellaisten sitoumusten tukemisesta, jotka alunperin hyväksyttiin kaikilta tiedossa olleilta viejiltä ja jotka tästä syystä muodostavat pääasiallisen vahvistetun toimenpiteen vahingollisen polkumyynnin ja vahingollisten vientitukikäytäntöjen torjumiseksi.
4 TULLIEN LAJIN TARKISTAMINEN
(12) Polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteiden tarkoituksena on poistaa vahingollinen polkumyynti tai vahingollinen tukikäytäntö. Sopivan polkumyynti- tai tasoitustullien lajin valitseminen tämän tarkoituksen saavuttamiseksi riippuu tarkastelun kohteena olevaan tapaukseen liittyvistä tekijöistä.
(13) Yhteisön lohimarkkinat ovat kärsineet toistuvasti 1990-luvun alusta lähtien poikkeuksellisen alhaisten tuontihintojen aiheuttamista kriiseistä. Kalastustuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä marraskuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3687/91(10) perusteella yhteisö on toistuvasti vahvistanut vähimmäishinnat alunperin merilohelle ja maaliskuusta 1994 lähtien viljellylle merilohelle; vähimmäishinnat vahvistettiin ensimmäisen kerran asetuksella (ETY) N:o 3270/91(11). Joulukuussa 1995 otettiin Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen(12) 112 artiklan 1 kohdan ja 113 artiklan 3 kohdan perusteella käyttöön komission asetuksella (EY) N:o 2907/95(13) viljeltyyn meriloheen vähimmäishinnan muodossa sovellettava suojatoimenpide. Tullitutkimuksista kävi ilmi, että tuonnissa ilmoitetut arvot eivät useinkaan vastanneet koko ajanjakson aikana norjalaisten viejien tosiasiassa riippumattomilta yhteisön asiakkailta veloittamia hintoja(14). Tämän todettiin tapahtuvan erityisesti, kun lohella käytiin kauppaa keskenään etuyhteydessä olevien norjalaisten ja yhteisön osapuolten välillä.
(14) Mainittujen kokemusten perusteella vuonna 1997 päätettiin ottaa käyttöön paljouden perusteella kannettava polkumyyntitulli ja arvon perusteella kannettava tasoitustulli näiden tullien toimivuuden varmistamiseksi. Koska keskenään etuyhteydessä olevien osapuolten välinen kauppa on yleistä, nämä tullit olisi pidettävä periaatteessa voimassa tullien kiertämisen estämiseksi.
(15) Tämä tutkimus on kuitenkin osoittanut, että nämä tullit jättävät viejille, jotka eivät ole antaneet sitoumusta, mahdollisuuden viedä lohta erittäin alhaisilla hinnoilla, mikä todennäköisesti vaikuttaa kielteisesti sitoumusten noudattamiseen ja niiden jatkuvaan yleiseen käyttöön.
(16) Tullien nykyistä lajia olisi tästä syystä osittain tarkistettava alhaisilla hinnoilla tapahtuvan tuonnin aiheuttaman ongelman ratkaisemiseksi siten, että kaikki Norjasta peräisin oleva lohi tuodaan vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla. Jos voimassa olevilla tulleilla ei pystytä tietyissä olosuhteissa varmistamaan vahinkoa aiheuttamattomien tuontihintojen noudattamista, polkumyyntitulli olisi korvattava vähimmäishinnalla, ja tullin olisi oltava muuttuva.
(17) Lohta pidetään yleisesti kaupan eri esittämismuodoissa (perattuina, päineen; perattuina, päät poistettu; kokonaisina kalafileinä; muina fileinä tai fileepaloina taikka perkuu- tai leikkuujätteinä). Tästä syystä muunnettaessa voimassa olevia tulleja niiden uuteen muotoon vahinkoa aiheuttamaton vähimmäishinta oli määritettävä kullekin esittämismuodolle sitoumuksissa vahvistettuja vähimmäishintoja vastaavan suojan tason varmistamiseksi. Eri vähimmäishinnat on kunkin esittämismuodon osalta johdettu pääasiassa kokonaisiksi kaloiksi muunnettaessa käytettävän painon muuntokertoimen avulla. Esittämismuodot ja vastaavat painon muuntokertoimet sekä vähimmäishinnat julkaistiin tämän tutkimuksen vireillepanoa koskevassa komission ilmoituksessa. Tämän osalta ei ole vastaanotettu huomautuksia.
5 TARKISTETTUJEN TULLIEN VOIMASSAOLOAIKA
(18) On syytä muistaa, että polkumyynnin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan ja tasoitustoimenpiteiden perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti tämän tutkimuksen perusteella toteutettava tullin lajin tarkistus ei muuta polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden tavanomaista voimassaoloaikaa, koska tarkastelun kohteena ei ollut polkumyynti ja vahinko.
6 ASETUSTEN (EY) N:o 1890/97 JA (EY) N:o 1891/97 KORVAAMINEN
(19) Polkumyynnillä tai vientituella tapahtuvaa lohen tuontia koskevan kahden erillisen vireillepannun tutkimuksen(15) perusteella annettiin erilliset polkumyynti- ja tasoitustoimenpideasetuksissa. Tullien soveltamisen helpottamiseksi olisi aiheellista korvata nämä asetukset yhdellä asetuksella. Polkumyynti- ja tasoitustoimenpideasetuksissa esitetyt tosiasiat ja huomiot säilyvät kuitenkin voimassa tämän asetuksen perusteena olevina tosiasioina ja päätelminä.
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. a) Otetaan käyttöön lopulliset tasoitus- ja polkumyyntitullit CN-koodeihin ex 0302 12 00, ex 0304 10 13, ex 0303 22 00 ja ex 0304 20 13 kuuluvan, Norjasta peräisin olevan viljellyn (muun kuin luonnonvaraisen) merilohen tuonnissa.
b) Näitä tulleja ei sovelleta luonnonvaraiseen meriloheen (Taric-koodit 0302 12 00*11, 0304 10 13*11, 0303 22 00*11 ja 0304 20 13*11). Tässä asetuksessa luonnonvaraisella lohella tarkoitetaan lohta, jonka osalta sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jossa lasti puretaan, ovat asianomaisten osapuolten toimittamien tulli- ja kuljetusasiakirjojen perusteella vakuuttuneita siitä, että sen pyynti on tapahtunut merellä.
2. a) Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tasoitustulli on 3,8 prosenttia (Taric-lisäkoodi 8900).
b) Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava polkumyyntitulli on 0,32 euroa kilogrammalta tuotteen nettopainosta (Taric-lisäkoodi 8900). Jos kuitenkin vapaasti yhteisön rajalla -hinta, johon on lisätty tasoitus- ja polkumyyntitullit, on alhaisempi kuin 3 kohdassa säädetty asianomainen vähimmäishinta, kannettava polkumyyntitulli on vähimmäishinnan ja tasoitustullin sisältävän vapaasti yhteisön rajalla -hinnan erotuksen suuruinen.
3. Sovellettaessa 2 kohtaa sovelletaan seuraavia vähimmäishintoja kilogrammaa kohti tuotteen nettopainosta:
TAULUKON PAIKKA
4. Näitä tulleja ei sovelleta tämän asetuksen liitteessä lueteltujen yritysten viemän viljellyn merilohen tuontiin.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä.
2 artikla
Jos kyseisen viejämaan uusi viejä antaa komissiolle riittävän näytön siitä, että se ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa esitettyjä tavaroita alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana, komissio voi neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan muuttaa liitteen tarvittaessa asetuksella tullista vapauttamisen laajentamiseksi koskemaan kyseistä uutta viejää.
3 artikla
1. Kumotaan asetus (EY) N:o 1890/97.
2. Kumotaan asetus (EY) N:o 1891/97.
3. Viittauksia asetuksiin (EY) N:o 1890/97 ja (EY) N:o 1891/97 pidetään soveltuvin osin viitteinä tähän asetukseen.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 1999.