Rådets forordning (EF) nr. 696/2002
af 22. april 2002
om bekræftelse af den endelige antidumpingtold på import af sengelinned af bomuld med oprindelse i Indien, der blev indført ved forordning (EF) nr. 2398/97, som ændret og suspenderet ved forordning (EF) nr. 1644/2001
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1) ("grundforordningen"),
under henvisning til forslag fra Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. EKSISTERENDE FORANSTALTNINGER
(1) Ved forordning (EF) nr. 2328/97 af 28. november 1997(2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på import af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan ("den endelige forordning"). Forud for den endelige forordning fandtes Kommissionens forordning (EF) nr. 1069/97(3) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på import af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan ("den midlertidige forordning").
Den 12. marts 2001 vedtog tvistbilæggelsesorganet i Verdenshandelsorganisationen (WTO) en rapport fra appelorganet og en panelrapport, som ændret ved appelorganets rapport, om sagen "De Europæiske Fællesskaber - antidumpingtold på import af sengelinned af bomuld fra Indien" ("rapporterne")(4).
Der henvises til, at den endelige forordning som følge af vedtagelsen af disse rapporter blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1644/2001(5) om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan og om suspension af anvendelsen heraf for import med oprindelse i Indien. Den endelige forordning blev senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 160/2002(6), som suspenderede anvendelsen af antidumpingtold for import med oprindelse i Egypten og afsluttede proceduren over for Pakistan. I medfør af artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 160/2002 udløb antidumpingtolden på import af sengelinned fra Egypten efterfølgende den 28. februar 2002, idet Kommissionen ikke havde modtaget nogen anmodning om fornyet undersøgelse inden for den frist, der var fastsat i forordningen.
B. NYVURDERING AF UNDERSØGELSESRESULTATERNE
1. Indledende bemærkninger
(2) Efter en behørigt begrundet anmodning fra Committee of the Cotton and allied textile Industries of the European Communities (EUROCOTON), der var klageren i den oprindelige undersøgelse, indledte Kommissionen i medfør af artikel 11, stk. 3, i grundforordningen en undersøgelse, som kun vedrørte dumping. Meddelelsen om indledning af proceduren blev offentliggjort den 13. februar 2002(7), og anvendelsen af antidumpingtolden forbliver suspenderet, indtil resultatet af den fornyede undersøgelse foreligger, jf. artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1644/2001.
(3) I betragtning af at proceduren nu er afsluttet for så vidt angår import med oprindelse i Pakistan, og at foranstaltningerne vedrørende import med oprindelse i Egypten udløb den 28. februar 2002, forekommer det nu hensigtsmæssigt at nyvurdere undersøgelsesresultaterne. Nyvurderingen er begrænset til fastsættelse af skaden og årsagssammenhængen, som tidligere var baseret på en undersøgelse af de samlede virkninger af import fra Indien, Egypten og Pakistan.
(4) Der henvises til, at undersøgelsen af dumping omfattede perioden fra 1. juli 1995 til 30. juni 1996 ("undersøgelsesperioden"). Undersøgelsen af de parametre, der var relevante for at fastsætte skaden, omfattede perioden fra 1. januar 1992 til slutningen af undersøgelsesperioden (30. juni 1996). Denne periode benævnes i det følgende "den betragtede periode".
2. Skade
2.1. Mængde, markedsandel og priser for importen fra Indien
(5) Tabellen viser, hvordan importen fra Indien, isoleret set, har udviklet sig i den betragtede periode.
TABELPOSITION
(6) Importen fra Indien, set isoleret, voksede fra 11845 tons i 1992 til 18428 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på 56 % eller 6583 tons i den betragtede periode.
(7) Hvis man udelader importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, er stigningen i mængden af dumpingimport fra Indien alligevel signifikant. Med denne udeladelse steg dumpingimporten fra 10232 tons i 1992 til 15816 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på 55 % eller 5584 tons. Markedsandelen af dumpingimporten steg med 66 % i den betragtede periode og repræsenterede stadig 8,5 % af fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden.
(8) Det er værd at bemærke, at importen fra Indien steg mest i perioden fra 1994 til undersøgelsesperioden (+ 5315 tons og en vækst i markedsandel på 3,1 procentpoint eller + 5058 tons og + 2,9 procentpoint i markedsandel, hvis man udelader importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping). Denne udvikling i dumpingimporten var sammenfaldende med et fald i forbruget på fællesskabsmarkedet på 4 % eller 7849 tons.
(9) Ovenstående tabel viser desuden et signifikant fald i priserne på indisk sengelinned i den betragtede periode. Gennemsnitspriserne faldt således med 18 % i perioden fra 1993 til undersøgelsesperioden og med 25 % mellem 1994 og undersøgelsesperioden. Der er ingen signifikant forskel i udviklingen i salgspriserne, hvis man udelader importen fra indiske eksportører, som ikke havde foretaget dumping.
(10) I undersøgelsesperioden lå prisunderbudsniveauet for dumpingimport med oprindelse i Indien på mellem 13,8 % og 40,8 %, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens justerede gennemsnitspriser. Prisunderbudsniveauet er stadig signifikant, hvis man udelader importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping (jf. betragtning 24 i forordning (EF) nr. 1644/2001). Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen er på omkring 19 %.
2.2. EF-erhvervsgrenens situation
(11) Der henvises til, at EF-erhvervsgrenens situation er analyseret i betragtning 81 til 91 i den midlertidige forordning samt i betragtning 40 til 41 i den endelige forordning. Som det fremgår af betragtning 25 til 47 i forordning (EF) nr. 1644/2001, blev alle de faktorer, der er opført i artikel 3, stk. 5, i grundforordningen, analyseret.
2.2.1. Vækst
(12) EF-erhvervsgrenens vækst udtrykt i salgsmængde var særlig negativ mellem 1994 og undersøgelsesperioden (- 1173 tons). Væksten i markedsandel var meget begrænset i samme periode (+ 0,2 procentpoint) og endog negativ mellem 1995 og undersøgelsesperioden. Samtidig var væksten i markedsandelen for lavprisimport fra Indien konstant positiv og betydelig. Mellem 1994 og undersøgelsesperioden steg importen fra Indien med 40,5 % eller 5315 tons (47 % eller 5058 tons, hvis importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades) og væksten i markedsandel var på hele 3,1 procentpoint (2,9 procentpoint) i samme periode.
2.2.2. Faktorer, der påvirkede priserne i Fællesskabet
(13) For at vurdere, hvilke faktorer der påvirkede hjemmemarkedspriserne, fokuserede analysen hovedsagelig på den faldende efterspørgsel og priserne på råbomuld.
(14) Det fremgik klart af undersøgelsen, at det tomrum, der opstod som følge af fabrikslukninger i Fællesskabet og faldet i importen fra visse andre tredjelande i den betragtede periode, i stor udstrækning var blevet fyldt ud af importen fra Indien, og at størstedelen havde fundet sted til dumpingpriser. Da priserne på dumpingimporten fra Indien var blandt de laveste hos alle erhvervsdrivende, som solgte sengelinned på fællesskabsmarkedet, konkluderes det, at faldet i efterspørgsel ikke i sig selv havde nogen afgørende indvirkning på priserne, heller ikke på EF-erhvervsgrenens priser.
(15) Prisen på råbomuld, som kan udgøre op til 15 % af de samlede omkostninger for sengelinned, steg betydeligt i den betragtede periode. Under redelige markedsforhold vil producenterne normalt kunne overvælte denne omkostningsstigning på kunderne. Det fremgik af undersøgelsen, at dette ikke var muligt for EF-erhvervsgrenen i det foreliggende tilfælde.
(16) Det bemærkes endvidere, jf. betragtning 9 og 10, at undersøgelsen også fastslog, at priserne på den pågældende import faldt betydeligt, og at der var signifikant prisunderbud fra indiske eksporterende producenters side. De indiske priser faldt med op til 18 %, og der blev konstateret underbudsmargener på mellem 13,8 % og 40,8 %.
(17) Importen fra Indien steg endvidere mest mellem 1994 og undersøgelsesperioden: 5315 tons (5058, hvis import, som ikke fandt sted til dumpingpriser, udelades) og en vækst i markedsandelen på 3,1 procentpoint (2,9 procentpoint). Denne import repræsenterede 34 % af EF-erhvervsgrenens salgsmængde i 1994 og over 50 % i undersøgelsesperioden.
2.2.3. Den faktiske dumpingmargen
(18) Den faktiske dumpingmargens indvirkninger på EF-erhvervsgrenen kan ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på importen fra Indien. Som beskrevet i betragtning 8 steg importen fra Indien således markant i absolutte og relative tal. Den repræsenterede 33 % af EF-erhvervsgrenens salgsmængde i 1992 og over 50 % i undersøgelsesperioden (henholdsvis 28 % og 43 %, hvis importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades).
(19) Sammenslutningen af indiske eksportører har fremført, at hvis dumpingmargenerne er meget lavere end underbudsmargenerne, må den skade, der er blevet påført EF-erhvervsgrenen, skyldes andre faktorer. Skønt det konstateres, at de individuelle dumpingmargener og den vejede gennemsnitlige dumpingmargen, der er fundet for Indien, er lavere end underbudsmargenerne, er de fundne dumpingmargener stadig klart over minimumstærsklerne. Mindst en tredjedel af underbuddene ville således ikke have fundet sted, hvis importen fra Indien ikke var blevet dumpet, og dette ville have gjort varerne fra Indien betydeligt mindre attraktive.
2.3. Konklusion vedrørende skade
(20) Det fremgår af ovenstående undersøgelse, at importen fra Indien steg med 56 % eller med 6583 tons fra 1992 til undersøgelsesperioden, og at dens markedsandel steg med 67 % (55 % eller med 5584 tons, hvis import der ikke er foregået til dumpingpriser udelades). Hvis der kun tages hensyn til dumpingimporten, steg importen med 3,4 procentpoint i markedsandel og repræsenterede 8,5 % af fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden. Stigningen i absolutte og i relative tal forblev derfor signifikant, også selv om importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades. Endvidere faldt gennemsnitspriserne på indisk sengelinned med op til 18 % i den betragtede periode, og underbudsniveauet for dumpingimporten blev fastsat til gennemsnitlig 19 % i undersøgelsesperioden.
(21) På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at Fællesskabet har lidt væsentlig skade.
3. Årsagssammenhæng
3.1. Indledning
(22) På grundlag af ovenstående resultater bør analysen af årsagssammenhængen, der blev foretaget i betragtning 54 til 58 i forordning (EF) nr. 1644/2000 samt i betragtning 100 og 101 i den midlertidige forordning, ligeledes nyvurderes.
3.2. Følgevirkningerne af dumpingimporten fra Indien
(23) Som det fremgår af betragtning 5 til 8 ovenfor, steg importen fra Indien markant med 6583 tons i absolutte tal og med 56 % i procent (hvis importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades, vil stigningen i mængde være på 5584 tons og i procent 55 %). Markedsandelen for denne import steg i den betragtede periode fra 5,9 % til 9,9 % eller med 4,0 procentpoint (og fra 5,1 % til 8,5 % eller 3,4 procentpoint, hvis importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades). I undersøgelsesperioden var den vejede gennemsnitlige underbudsmargen (eksklusiv ikke-dumpingimport fra indiske eksportører) fastsat til omkring 19 %.
(24) I den betragtede periode var der en lettere stigning i EF-erhvervsgrenens salg med 348 tons, og erhvervsgrenens markedsandel steg fra 18,1 % til 19,7 % eller med 1,6 procentpoint. Dette bør ses i lyset af den omstændighed, at det lykkedes EF-erhvervsgrenen at omlægge produktion og salg til varer med større merværdi for derved at bevare produktions- og salgsniveauet. Dette medførte generelt øgede omkostninger, der ikke blev dækket af prisstigninger. Undersøgelsen viste således, at EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspris i det store og hele forblev uændret.
(25) Der henvises også til, at markedet for sengelinned til en vis grad er kendetegnet af varesubstitution og gennemsigtighed (jf. betragtning 97 i den midlertidige forordning). De store indkøbere af sengelinned i Fællesskabet, som med deres ordrer kan sikre en høj kapacitetsudnyttelse og derved opnå visse stordriftsfordele, er meget prisbevidste. Ud fra dette kan det konkluderes, at de lave priser, som de pågældende indiske eksporterende producenter tilbød, og som var de laveste på fællesskabsmarkedet, kombineret med deres betydelige og voksende markedsandel har udøvet et fortsat nedadgående pres på priserne på fællesskabsmarkedet.
(26) Som anført i betragtning 17 bør det endvidere noteres, at der fra 1994 til undersøgelsesperioden blev konstateret den største stigning i importen fra Indien, nemlig 41 % eller 5315 tons (eller 47 % og 5058 tons, hvis importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades). I den periode voksede markedsandelen for import fra Indien med 3,1 procentpoint (henholdsvis 2,9 procentpoint). Der henvises til, at undersøgelsen viste, at det var i den periode, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation forværredes mest: dens fortjeneste faldt således med 1,4 procentpoint og afkastet af dens investeringer med 7 procentpoint.
Som anført i betragtning 99 i den midlertidige forordning var det nedadgående pres på priserne og den deraf følgende faldende rentabilitet (og den tilhørende negative udvikling i likviditeten og investeringsafkastet) de indikatorer, som først og fremmest gør det muligt at slutte, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade. I betragtning af, at forværringen af EF-erhvervsgrenens situation og den markante stigning i lavprisdumpingimporten optrådte samtidig, kan det bekræftes, at der er en direkte sammenhæng mellem denne import og den væsentlige skade, der er konstateret.
3.3. Følgevirkninger af andre faktorer
3.3.1. Indledende bemærkninger
(27) Der henvises til, at den analyse, der blev foretaget i forordning (EF) nr. 1644/2001 af virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten på EF-erhvervsgrenens situation, bekræftede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten med oprindelse i Indien, Egypten og Pakistan og den væsentlige skade, der er konstateret (jf. betragtning 69 i forordning (EF) nr. 1644/2001). I denne analyse indgik en analyse, som tydeligvis ikke omfattede import fra Egypten og Pakistan, af import fra andre tredjelande, som ikke var omfattet af foranstaltninger. Da proceduren vedrørende import med oprindelse i Pakistan er blevet afsluttet (jf. betragtning 13 i forordning (EF) nr. 160/2002), og foranstaltningerne over for Egypten er udløbet, vil nyvurderingen af virkningerne af import af sengelinned fra andre tredjelande omfatte al import undtagen import fra Indien, men inklusive import fra Egypten og Pakistan.
(28) Det er endvidere vigtigt at sikre, at de skadelige virkninger af import fra ikke-berørte tredjelande, inklusive Egypten og Pakistan, ikke tilskrives import fra Indien, isoleret set. Der blev derfor foretaget en separat vurdering, hvor der skelnes mellem de skadelige virkninger af disse importer.
(29) Det bør fra begyndelsen understreges, hvilken form for skade EF-erhvervsgrenen har lidt, nemlig et nedadgående pres på priserne og en faldende og utilstrækkelig rentabilitet, som har medført økonomiske tab.
3.3.2. Følgevirkninger af dumpingimporten fra tredjelande
(30) Der skal først henvises til, at virkningerne af import af sengelinned fra tredjelande eksklusive Indien, Egypten og Pakistan er analyseret i betragtning 100 til 101 i den midlertidige forordning. Det blev konstateret, at denne import havde oprindelse i en lang række tredjelande med meget begrænsede markedsandele. Som det fremgår af nedenstående tabel, var markedsandelen for de mest relevante tredjelande i undersøgelsesperioden som følger: Tyrkiet (4 %), Polen (2,4 %), Thailand (1,5 %), Kina (1,1 %) og Rumænien (1,7 %). Alle de andre tredjelande havde en markedsandel på under 1 % af forbruget i Fællesskabet.
TABELPOSITION
(31) Analysen viser, at Thailand, der havde en importpris, der var 7 % højere end Indiens, havde det laveste prisniveau af alle ovennævnte tredjelande. Thailands markedsandel (1,5 %) er imidlertid kun 15 % af markedsandelen for Indien alene. Alle de andre tredjelandseksportører solgte deres sengelinned på fællesskabsmarkedet til priser, der lå betydeligt højere end priserne hos de eksporterende producenter i Indien og Egypten. Det fremgår af ovenstående, at størsteparten af ovennævnte import blev underbudt af importen fra Indien og Egypten og i visse tilfælde selv Pakistan.
(32) Som anført i betragtning 101 i den midlertidige forordning kunne billig import fra andre tredjelande end Egypten og Pakistan, som underbød EF-erhvervsgrenens priser, også have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. I betragtning af disse landes begrænsede markedsandel og niveauet af deres salgspriser anses deres eventuelle følgevirkninger for fællesskabsmarkedet imidlertid som ubetydelige.
(33) For det andet blev den import, der kunne tilskrives pakistanske og egyptiske eksporterende producenter, analyseret i forbindelse med vurderingen af virkningen af anden import til Fællesskabet med oprindelse i lande, der ikke var omfattet af undersøgelsen. Generelt var udviklingen i importen af sengelinned fra tredjelande, inklusive Egypten og Pakistan, som følger:
TABELPOSITION
(34) Ovenstående tabel viser, at der var en lettere stigning på 1 % eller 384 tons i importmængden fra alle andre tredjelande i den betragtede periode. Sammenlignet med konklusionerne i den midlertidige forordning, som viste, at der var en generelt faldende tendens i den betragtede periode, steg importen fra disse andre lande således med 6 % indtil 1994, hvorefter den faldt med 5 %. I slutningen af den betragtede periode var importmængden stort på samme niveau som i begyndelsen. Denne ændring i konklusionerne viser sig også i markedsandelen. De pågældende landes markedsandel steg med 8 % eller 2,6 procentpoint i samme periode.
(35) Det bør bemærkes, at der i perioden umiddelbart forud for undersøgelsesperioden, nemlig fra 1994 til slutningen af undersøgelsesperioden, hvor udviklingen i den økonomiske situation for EF-erhvervsgrenen var mest negativ, også var en negativ udvikling i importen fra andre tredjelande: Mængden faldt med 5 % eller med 3474 tons, og deres markedsandel blev også forringet. Gennemsnitsprisen forsatte imidlertid med at stige.
(36) Det bør bemærkes, at konklusionerne i betragtning 100 og 101 i den midlertidige forordning vedrørende udviklingen i mængden og den gennemsnitlige importpris i andre tredjelande ikke ændres synderligt, hvis importen fra Egypten og Pakistan medregnes. Der henvises til, at Pakistan er langt det vigtigste eksportland af disse "andre tredjelande", og at den gennemsnitlige importpris steg betydeligt i den betragtede periode. Desuden var priserne hos pakistanske producenter, der deltog i stikprøven, i mange tilfælde højere end importpriserne hos de indiske producenter, der deltog i stikprøven, specielt i undersøgelsesperioden.
(37) For det tredje og for fuldstændighedens skyld er tallene for import af sengelinned med oprindelse i Egypten og Pakistan opgivet nedenfor og analyseret separat, således at der kan skelnes mellem de skadelige virkninger af importen fra disse tredjelande og de skadelige virkninger af dumpingimport fra Indien:
TABELPOSITION
TABELPOSITION
(38) Udviklingen i importen fra Egypten og Pakistan kontrasterer med udviklingen i importen fra Indien, som er beskrevet i betragtning 5 til 7. Den samlede import fra disse to lande var altid højere end importen fra Indien alene. Men mens importen fra Indien steg markant både i absolutte og i relative tal i den betragtede periode, forblev importen fra Pakistan stort set uændret i denne periode. Skønt importen fra Egypten steg både i absolutte og i relative tal, lå den i slutningen af den betragtede periode stadig langt under det indiske niveau.
(39) Hvad priserne angår, fremgår det af Eurostats importstatistikker, at mens priserne på import fra Egypten, som udgjorde en ret lille markedsandel sammenlignet med importen fra Pakistan og Indien, var faldet lidt (2 %) i den betragtede periode, var de pakistanske priser steget (se betragtning 80 i den midlertidige forordning). De pakistanske priser er endvidere gennemsnitlig højere end de indiske priser. Desuden blev det i undersøgelsesperioden og på grundlag af data, der blev indsamlet for lignende typer sengelinned fra virksomheder, der deltog i stikprøven konstateret, at de pakistanske produkter i mange tilfælde og i store mængder blev solgt til højere priser end de priser, der blev tilbudt af de indiske eksporterende producenter.
(40) Det fremgår af Eurostats importstatistikker, at de indiske priser i 1994 var gennemsnitlig 7 % højere end de pakistanske priser, men at udviklingen vendte markant i løbet af undersøgelsesperioden, så de indiske priser blev gennemsnitlig 18 % lavere. Det fremgår også, at de pakistanske priser i perioden fra 1994 til undersøgelsesperioden faldt med 2 %, mens de indiske priser faldt med hele 25 %. I den samme periode steg de egyptiske priser med gennemsnitlig 3 %.
(41) Det er i den seneste del af den betragtede periode, nemlig mellem 1994 og undersøgelsesperioden, at de indiske eksporterende producenter opnåede den største salgsmængde og den største markedsandel (jf. betragtning 17 og 26 ovenfor). Denne periode er sammenfaldende med forværringen af EF-erhvervsgrenens finansielle situation.
(42) Lavprisimport fra Indien repræsenterede generelt mere end 50 % af EF-erhvervsgrenens salg i undersøgelsesperioden, og prisunderbuddene fra eksporterende producenter i Indien var betydelige (jf. betragtning 10 og 18 ovenfor). Mellem 1993 og undersøgelsesperioden var de indiske priser, som var blandt de laveste hos alle de erhvervsdrivende på det prisbevidste fællesskabsmarked, faldet med 18 %. De indiske priser faldt med 25 % i perioden fra 1994 til undersøgelsesperioden, hvor udviklingen i den finansielle situation for EF-erhvervsgrenen var mest negativ.
(43) Ved analysen af arten og omfanget af den skade, som den indiske lavprisimport forårsagede på fællesskabsmarkedet, bør der tages hensyn til den drastiske vækst i den indiske import sammenlignet med EF-erhvervsgrenens salgsmængde (se betragtning 18) og den negative udvikling i de indiske salgspriser i den betragtede periode samt i perioden fra 1994 til undersøgelsesperioden, hvor forværringen af EF-erhvervsgrenens situation som nævnt var mest markant. Virkningen af den ovennævnte stigning i mængden og udviklingen i salgsprisen for EF-erhvervsgrenen bør også ses i lyset af den gennemsigtighed og prisfølsomhed, som er karakteristisk for markedet for sengelinned.
(44) En separat analyse af indvirkningerne af mængden af import fra Egypten og Pakistan og af indvirkningerne af denne import på sengelinnedpriserne på EF-markedet og de deraf følgende virkninger for EF-erhvervsgrenen viser, at skønt importen fra disse lande havde en vis negativ virkning, var den negative virkning af dumpingimporten fra Indien, isoleret set, ikke desto mindre signifikant. Denne konklusion tager hensyn til arten af den konstaterede væsentlige skade og til de øgede mængder og de lave priser, der blev tilbudt på fællesskabsmarkedet af de indiske eksporterende producenter.
(45) Som det fremgår af betragtning 5 til 10 ovenfor, steg importen fra Indien støt i den betragtede periode. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen fra indiske eksporterende producenter, der ikke havde foretaget dumping, og deres andel i den samlede import af sengelinned fra Indien. Udviklingen i importen fra Indien forbliver således signifikant, selv om importen fra indiske eksportører, der ikke havde foretaget dumping, udelades.
TABELPOSITION
(46) Det fremgår endelig af ovenstående, at der kun blev importeret begrænsede mængder sengelinned fra indiske eksporterende producenter, der ikke havde foretaget dumping. Denne import steg fra 1612 tons i 1992 til 2611 tons i undersøgelsesperioden. De disponible oplysninger viser også, at priserne for denne import steg i den betragtede periode. Selv hvis denne import blev medregnet i ovennævnte analyse, ville den således ikke vende den udvikling, der blev konstateret i betragtning 34.
På grundlag af ovenstående ændres konklusionen i betragtning 44 således ikke, hvis importen fra indiske eksporterende producenter, der ikke havde foretaget dumping, medregnes i den samlede analyse af importen af sengelinned fra andre tredjelande.
3.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(47) På grundlag af argumentationen i betragtning 52 til 70 i forordning (EF) nr. 1644/2001 og ovenstående nyvurdering af konklusionerne kan det klart sluttes, at der er en direkte sammenhæng mellem stigningen i mængden og priseffekten af dumpingimporten fra Indien, isoleret set, og den væsentlige skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen.
(48) Denne sammenhæng fremgår især af omfanget af væksten i mængde og markedsandel af import med oprindelse i Indien sammenlignet med import fra andre tredjelande. Dette har bidraget til at trykke salgspriserne og forringe EF-erhvervsgrenens rentabilitet fra 3,6 % i 1992 til 1,6 % i undersøgelsesperioden.
(49) En analyse af EF-erhvervsgrenens situation mellem 1994 og undersøgelsesperioden og af importen af sengelinned fra Indien viser endvidere, at den markante forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation tidsmæssigt falder sammen med stigningen i både relative og absolutte tal af lavprisimport og dumpingimport med oprindelse i Indien.
(50) Ud fra ovennævnte analyse anses importen af sengelinned med oprindelse i Indien for at have haft en væsentlig negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, mens virkningerne af andre faktorer, bl.a. import fra andre tredjelande, inklusive Pakistan og Egypten, ikke er i stand til at ændre den konklusion, at der består en reel og betydelig årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Indien og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. De skadelige virkninger af den indiske import for fællesskabsmarkedet var således større end virkningen af nogen anden faktor i den sidste del af den betragtede periode. Det var i denne periode, at importen med oprindelse i Indien voksede mest i mængde og markedsandel, at priserne faldt med 25 %, og at den finansielle situation for EF-erhvervsgrenen blev betydeligt forværret. Der består følgelig en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Indien og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
C. DEN SAMLEDE KONKLUSION
(51) Det følger af ovenstående, at den ændrede endelige antidumpingtold, der ved forordning (EF) nr. 1644/2001 blev indført og suspenderet for import af sengelinned med oprindelse i Indien, bør bekræftes.
(52) De indiske myndigheder, de indiske eksportører og deres sammenslutning, alle berørte parter i Fællesskabet, navnlig EF-erhvervsgrenen, importørerne og forbrugerne har modtaget oplysninger om de nyvurderede resultater og fået lejlighed til at fremsætte bemærkninger og blive hørt. Der er taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger, der er fremsat af disse parter, uden at det har ændret konklusionerne i denne forordning.
(53) Skønt det drejer sig om en bekræftelse, bør denne forordning af hensyn til gennemsigtigheden og retssikkerheden træde i kraft så hurtigt som muligt -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Den endelige antidumpingtold, der blev indført på import af sengelinned af bomuld med oprindelse i Indien ved artikel 1 i forordning (EF) nr. 2398/97, som ændret og suspenderet ved forordning (EF) nr. 1644/2001, bekræftes.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 22. april 2002.
Neuvoston asetus (EY) N:o 696/2002,
annettu 22 päivänä huhtikuuta 2002,
asetuksella (EY) N:o 2398/97, sellaisena kuin se on muutettuna ja sen soveltaminen keskeytettynä asetuksella (EY) N:o 1644/2001, käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin vahvistamisesta Intiasta peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), jäljempänä "perusasetus",
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET
(1) Neuvosto otti 28 päivänä marraskuuta 1997 annetulla asetuksella (EY) N:o 2398/97(2), jäljempänä "lopullista tullia koskeva asetus", käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Egyptistä, Intiasta ja Pakistanista peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa. Lopullisia toimenpiteitä koskevaa asetusta edelsi komission asetus (EY) N:o 1069/97(3), jäljempänä "väliaikaista tullia koskeva asetus", väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Egyptistä, Intiasta ja Pakistanista peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa.
Maailman kauppajärjestön, jäljempänä "WTO", riitojenratkaisuelin antoi 12 päivänä maaliskuuta 2001 muutoksenhakuelimen kertomuksen ja muutoksenhakuelimen muuttaman paneelin kertomuksen asiasta "Euroopan yhteisöt - Intiasta peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa sovellettavat polkumyyntitullit", jäljempänä "kertomukset"(4).
Muistutetaan, että näiden kertomusten antamisen jälkeen lopullisia toimenpiteitä koskevaa asetusta muutettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1644/2001(5), jolla otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Egyptistä, Intiasta ja Pakistanista peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa ja sen soveltaminen Intiasta peräisin olevaan tuontiin keskeytettiin. Lopullisia toimenpiteitä koskevaa asetusta muutettiin viimeksi neuvoston asetuksella (EY) N:o 160/2002(6), jolla keskeytettiin polkumyyntitullin soveltaminen Egyptistä peräisin olevaan tuontiin ja saatettiin päätökseen Pakistania koskeva menettely. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 160/2002 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti Egyptistä peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa sovellettavan polkumyyntitullin voimassaolo päättyi 28 päivänä helmikuuta 2002, koska komissio ei ollut saanut yhtään tarkastelupyyntöä kyseisessä asetuksessa säädetyssä määräajassa.
B PÄÄTELMIEN UUDELLEENARVIOINTI
1 Alustava huomautus
(2) Komissio pani vireille ainoastaan polkumyyntiä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti sen jälkeen, kun alkuperäisessä tutkimuksessa valituksen tekijänä ollut EY:n puuvilla- ja liitännäistekstiiliteollisuuden komitea (EUROCOTON) oli jättänyt asianmukaisilla asiakirjoilla varustetun pyynnön. Vireille panoa koskeva ilmoitus(7) julkaistiin 13 päivänä helmikuuta 2002, ja polkumyyntitullin soveltamisen keskeyttämistä jatketaan asetuksen (EY) N:o 1644/2001 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kunnes tarkastelua koskevan tutkimuksen tulokset on saatu.
(3) Koska menettely on saatettu päätökseen Pakistanista peräisin olevan tuonnin osalta ja Egyptistä peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden voimassaolo päättyi 28 päivänä helmikuuta 2002, päätelmien uudelleenarviointia pidetään nyt aiheellisena. Uudelleenarviointi rajoittuu vahingon ja syy-yhteyden määrittämiseen siinä määrin kuin tämä määrittely aikaisemmin perustui Egyptistä, Intiasta ja Pakistanista peräisin olevan tuonnin yhteisen vaikutuksen tarkasteluun.
(4) Muistutetaan, että polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 1995 ja 30 päivän kesäkuuta 1996 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahinkoa koskevan arvion kannalta olennaisia tunnuslukuja koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1992 ja tutkimusajanjakson päättymispäivän, eli 30 päivän kesäkuuta 1996, välisen ajanjakson. Tästä ajanjaksosta käytetään jäljempänä nimitystä "tarkastelujakso".
2 Vahinko
2.1 Intiasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat
(5) Taulukko osoittaa, miten Intiasta tuleva tuonti erikseen tarkasteltuna kehittyi tarkastelujakson aikana.
TAULUKON PAIKKA
(6) Intiasta tuleva tuonti erikseen tarkasteltuna kasvoi vuoden 1992 11845 tonnista tutkimusajanjakson aikana 18428 tonniin eli tarkastelujakson aikana 56 prosenttia ja 6583 tonnia.
(7) Mikäli jätetään huomiotta niiden viejien tuonti, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, Intiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrän kasvu on edelleen merkittävä. Kun tällainen tuonti jätetään huomiotta, polkumyynnillä tapahtuva tuonti kasvoi 10232 tonnista vuonna 1992 15816 tonniin tutkimusajanjakson aikana eli 55 prosenttia ja 5584 tonnia. Sen markkinaosuus oli kasvanut 66 prosenttia tarkastelujakson aikana ja oli yhä 8,5 prosenttia yhteisön markkinoista tutkimusajanjakson aikana.
(8) On syytä huomata, että tuonti Intiasta kasvoi eniten vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (5315 tonnia ja markkinaosuuden kasvu oli 3,1 prosenttiyksikköä, ja mikäli jätetään huomiotta intialaiset viejät, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, 5058 tonnia ja markkinaosuuden kasvu oli 2,9 prosenttiyksikköä). Tämä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kehitys sattui samaan aikaan kuin kulutus laski 4 prosenttia ja 7849 tonnia yhteisön markkinoilla.
(9) Lisäksi edellä oleva taulukko osoittaa, että intialaisten vuodeliinavaatteiden hinnat olivat laskeneet merkittävästi tarkastelujakson aikana. Esimerkiksi keskimääräiset hinnat laskivat 18 prosenttia vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja 25 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Myyntihintojen kehityssuunnissa ei ole merkittävää eroa, mikäli jätetään huomiotta sellaisten intialaisten viejien tuonti, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä.
(10) Tutkimusajanjakson aikana Intiasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnan alittavuus ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan mukautetuista keskihinnoista vaihteli 13,8 prosentista 40,8 prosenttiin. Tilanne ei muutu myöskään tältä osin, mikäli jätetään huomiotta sellaisten intialaisten viejien tuonti, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä (ks. asetuksen (EY) N:o 1644/2001 johdanto-osan 24 kappale). Painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali on 19 prosenttia.
2.2 Yhteisön tuotannonalan tilanne
(11) Palautettakoon mieliin, että yhteisön tuotannonalan tilanne analysoitiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81-91 kappaleessa sekä lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 40-41 kappaleessa. Kaikkia perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa luetteloituja tekijöitä tarkasteltiin, kuten asetuksen (EY) N:o 1644/2001 johdanto-osan 25-47 kappaleesta ilmenee.
2.2.1 Kasvu
(12) Yhteisön tuotannonalan kasvu oli erityisen negatiivista vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana myynnin määrän osalta (- 1173 tonnia). Markkinaosuuden kasvu oli samana aikana hyvin rajoittunutta (0,2 prosenttiyksikköä) ja oli jopa negatiivinen vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Samaan aikaan Intiasta tulevan halpatuonnin markkinaosuuden kasvu oli aina positiivinen ja merkittävä. Vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuonti Intiasta kasvoi 40,5 prosenttia ja 5315 tonnia (47 prosenttia ja 5058 tonnia, mikäli jätetään huomiotta niiden intialaisten viejien tuonti, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä) ja markkinaosuuden kasvu oli niinkin korkea kuin 3,1 prosenttiyksikköä (2,9 prosenttiyksikköä) saman ajanjakson aikana.
2.2.2 Yhteisön hintoihin vaikuttavat tekijät
(13) Kotimarkkinoiden hintoihin vaikuttavia tekijöitä koskeva arviointi keskittyi ensisijaisesti kysynnän supistumiseen ja raakapuuvillan hintoihin.
(14) Tutkimus osoitti selvästi, että yhteisön tehtaiden sulkemisen ja tietyistä kolmansista maista tulevan tuonnin laskun aiheuttaman vajauksen täytti tarkastelujakson aikana huomattavassa määrin Intiasta tuleva tuonti, josta suurimman osan havaittiin tapahtuneen polkumyynnillä. Koska Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat kaikkien vuodeliinavaatteita yhteisön markkinoilla myyvien toimijoiden hinnat, päätellään, että kysynnän supistumisella sinänsä ei ollut kumoavaa vaikutusta varsinkaan yhteisön tuotannonalan hintoihin.
(15) Raakapuuvillan hinta, joka voi olla 15 prosenttia vuodeliinavaatteiden kokonaiskustannuksista, nousi merkittävästi tarkastelujakson aikana. Normaalisti terveissä markkinaolosuhteissa tuottajien olisi pitänyt pystyä siirtämään tämä kustannusten nousu kuluttajille. Tutkimus on osoittanut, että yhteisön tuotannonala ei tässä tapauksessa kyennyt siihen.
(16) Kuten edellä johdanto-osan 9-10 kappaleessa kuvataan, tutkimuksessa varmistui lisäksi, että kyseiset tuontihinnat laskivat huomattavasti ja että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintojen alittavuus oli merkittävä. Intian hinnat laskivat jopa 18 prosenttia, ja havaittiin hinnan alittavuuden marginaaleja, jotka vaihtelivat 13,8 prosentista 40,8 prosenttiin.
(17) Lisäksi vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Intiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi eniten: 5315 tonnia (5058 tonnia ottamatta huomioon tuontia, joka ei tapahtunut polkumyyntihintaan) ja sen markkinaosuuden kasvu oli 3,1 prosenttiyksikköä (2,9 prosenttiyksikköä). Tämän tuonnin osuus vastasi 34 prosenttia yhteisön tuotannonalan myynnin määrästä vuonna 1994 ja yli 50 prosenttia tutkimusajanjakson aikana.
2.2.3 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(18) Kun otetaan huomioon Intiasta peräisin olevan tuonnin määrät ja hinnat, varsinaisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. Kuten edellä johdanto-osan 8 kappaleessa korostetaan, Intiasta tuleva tuonti kasvoi merkittävästi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti. Se oli 33 prosenttia yhteisön tuotannonalan myynnin määrästä vuonna 1992 ja yli 50 prosenttia tutkimusajanjakson aikana (vastaavasti 28 prosenttia ja 43 prosenttia, mikäli jätetään huomiotta niiden intialaisten viejien tuonti, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä).
(19) Intialaisia viejiä edustava järjestö väitti, että jos polkumyyntimarginaalit ovat paljon alhaisemmat kuin hinnan alittavuuden marginaali tai viitehinnan alittavuuden marginaali, yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko johtuu muista syistä. Vaikka todettiin, että yksittäiset polkumyyntimarginaalit ja Intian painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali alittavat hinnan alittavuuden marginaalit, mutta todetut polkumyyntimarginaalit ylittävät silti huomattavasti vähimmäistasot. Ainakin yksi kolmasosa hintojen alittavuudesta olisi poistunut, jos tuonti Intiasta ei olisi tapahtunut polkumyynnillä, ja intialaisia tuotteita kohtaan tunnettu kiinnostus olisi huomattavasti vähentynyt.
2.3 Vahinkoa koskeva päätelmä
(20) Edellä olevasta uudelleenarvioinnista seuraa, että tuonti Intiasta kasvoi 56 prosenttia ja 6583 tonnia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja sen markkinaosuus kasvoi 67 prosenttia (55 prosenttia tai 5584 tonnia, mikäli jätetään huomiotta ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti). Mikäli ainoastaan polkumyynnillä tapahtuva tuonti otetaan huomioon, sen markkinaosuus kasvoi 3,4 prosenttiyksikköä ja oli 8,5 prosenttia yhteisön markkinoista tutkimusajanjakson aikana. Sekä absoluuttisesti että suhteellisesti kasvu on näin ollen merkittävä, vaikka jätetään huomiotta niiden intialaisten viejien tuonti, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä. Lisäksi intialaisten vuodeliinavaatteiden keskimääräiset hinnat laskivat 18 prosenttia tarkastelujakson aikana, ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintojen alittavuus määritettiin keskimäärin 19 prosentiksi tutkimusajanjakson aikana.
(21) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.
3 Syy-yhteys
3.1 Johdanto
(22) Edellä esitettyjen päätelmien perusteella asetuksen (EY) N:o 1644/2000 johdanto-osan 54-58 kappaleessa sekä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100-101 kappaleessa esitetty syy-yhteyttä koskeva arviointi olisi myös suoritettava uudelleen.
3.2 Polkumyynnillä Intiasta tapahtuvan tuonnin vaikutus
(23) Kuten johdanto-osan 5-8 kappaleesta ilmenee, tuonti Intiasta kasvoi merkittävästi absoluuttisesti 6583 tonnia ja 56 prosenttia (mikäli jätetään huomiotta niiden intialaisten viejien tuonti, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, määrän kasvu olisi 5584 tonnia, mikä prosentteina on 55). Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana 5,9 prosentista 9,9 prosenttiin, eli 4,0 prosenttiyksikköä (5,1 prosentista 8,5 prosenttiin, eli 3,4 prosenttiyksikköä mikäli jätetään huomiotta niiden intialaisten viejien tuonti, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä). Tutkimusajanjakson aikainen painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali (jättäen huomiotta niiden intialaisten viejien tuonti, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä) vahvistettiin 19 prosentiksi.
(24) Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan myynti kasvoi hiukan eli 348 tonnia ja yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 18,1 prosentista 19,7 prosenttiin eli 1,6 prosenttiyksikköä. Tämä on nähtävä siinä valossa, että säilyttääkseen tuotannon ja myynnin tason yhteisön tuotannonala onnistui siirtämään tuotantoaan ja myyntiään lisäarvoltaan parempiin tuotteisiin. Kaiken kaikkiaan tämä johti kustannusten nousuun, jota hintojen korotukset eivät kattaneet. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan painotettu keskimääräinen myyntihinta pysyi suurelta osin samana.
(25) Palautettakoon niin ikään mieliin (väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97 kappale), että vuodeliinavaatteiden markkinat ovat avoimet ja että tuotteet ovat keskenään korvattavissa. Yhteisön suuret vuodeliinavaatteiden ostajat, joiden tilauksilla voidaan varmistaa tuotantokapasiteetin korkea käyttötaso ja saavuttaa näin ollen suurtuotannon etua, reagoivat erittäin herkästi hintavaihteluihin. Tämän perusteella voidaan päätellä, että asianomaisten intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien halvat hinnat, jotka olivat yhteisön markkinoiden alhaisimmat, ja niiden merkittävä ja kasvava markkinaosuus ovat aiheuttaneet yhteisön markkinoilla jatkuvaa hintoihin kohdistuvaa laskupainetta.
(26) Kuten edellä johdanto-osan 17 kappaleessa todetaan, olisi lisäksi otettava huomioon, että vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Intiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi eniten, eli 41 prosenttia ja 5315 tonnia (47 prosenttia ja 5058 tonnia, mikäli jätetään huomiotta sellaisten intialaisten viejien tuonti, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä). Sinä aikana Intian tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,1 prosenttiyksikköä (2,9 prosenttiyksikköä). Palautettakoon mieliin, että tutkimus osoitti, että sillä ajanjaksolla yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi eniten, erityisesti tuotto laski 1,4 prosenttiyksikköä ja sijoitetun pääoman tuotto 7 prosenttiyksikköä.
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99 kappaleessa todetaan, hinnankorotusten estyminen ja tästä aiheutunut kannattavuuden heikkeneminen (ja vastaava kassavirran ja sijoitetun pääoman tuoton kehitys) olivat pääasiallisia tekijöitä, joiden perusteella yhteisön tuotannonalalle katsottiin aiheutuneen merkittävää vahinkoa. Koska Intiasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan halpatuonnin merkittävä kasvu ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen sattuivat ajallisesti samaan aikaan, vahvistetaan asianomaisen tuonnin ja todetun merkittävän vahingon välillä olevan suora yhteys.
3.3 Muiden tekijöiden vaikutukset
3.3.1 Alustavat huomiot
(27) Palautettakoon mieliin, että asetuksessa (EY) N:o 1644/2001 esitetty arvio muiden tekijöiden kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista yhteisön tuotannonalan tilaan vahvisti syy-yhteyden Intiasta, Egyptistä ja Pakistanista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja todetun merkittävän vahingon välillä (asetuksen (EY) N:o 1644/2001 johdanto-osan 69 kappale). Tähän arviointiin kuului muista kolmansista maista, joihin toimenpiteitä ei sovellettu, tuleva tuonti, johon Egyptistä ja Pakistanista tuleva tuonti ei luonnollisestikaan kuulunut. Koska Pakistanista peräisin olevaa tuontia koskeva menettely oli saatettu päätökseen (asetuksen (EY) N:o 160/2002 johdanto-osan 13 kappale) ja Egyptiä koskevien toimenpiteiden voimassaolo oli päättynyt, muista kolmansista maista peräisin olevan vuodeliinavaatteiden tuonnin vaikutuksen uudelleenarviointi kattaa kaiken muun tuonnin paitsi tuonnin Intiasta, mukaan luettuna tuonti Egyptistä ja Pakistanista.
(28) Lisäksi on tärkeää varmistaa, että niistä kolmansista maista tulevan tuonnin, joita toimenpiteet eivät koske, Egypti ja Pakistan mukaan luettuina, vahingollisten vaikutusten ei katsota johtuvan Intiasta tulevasta erikseen tarkastellusta tuonnista. Sen vuoksi näistä maista tulevan tuonnin vahingollisista vaikutuksista tehtiin erillinen arviointi ja erittely.
(29) Alusta alkaen olisi korostettava yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon luonnetta eli hinnankorotusten estymistä sekä kannattavuuden heikkenemistä ja riittämättömyyttä, joista aiheutui taloudellista tappiota.
3.3.2 Kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutus
(30) Palautettakoon ensinnäkin mieliin, että muista kolmansista maista kuin Intiasta, Egyptistä ja Pakistanista tapahtuneen vuodeliinavaatteiden tuonnin vaikutusta arvioitiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100-101 kappaleessa. Todettiin, että tämä tuonti oli peräisin hyvin monesta eri kolmannesta maasta, joiden markkinaosuus oli hyvin pieni. Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, tutkimusajanjakson aikana merkittävimpien kolmansien maiden markkinaosuudet olivat: Turkki (4 %), Puola (2,4 %), Thaimaa (1,5 %), Kiina (1,1 %) ja Romania (1,7 %). Kaikkien muiden kolmansien maiden markkinaosuus oli alle prosentti yhteisön kulutuksesta.
TAULUKON PAIKKA
(31) Arviosta ilmenee, että Thaimaan, jonka tuontihinta oli 7 prosenttia korkeampi kuin Intian, hinnat olivat alimmat kaikista yllä mainituista kolmansista maista. Thaimaan markkinaosuus (1,5 %) on kuitenkin vain 15 prosenttia pelkästään Intian markkinaosuudesta. Kaikki muut kolmansien maiden viejät myivät vuodeliinavaatteita yhteisön markkinoilla huomattavasti korkeammalla hinnalla kuin intialaiset ja egyptiläiset vientiä harjoittavat tuottajat. Edellä olevasta seuraa, että Intian, Egyptin ja joissakin tapauksissa myös Pakistanin tuontihinnat alittivat suurimman osan edellä mainitun tuonnin hinnoista.
(32) Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa todetaan, halpatuonti muista kolmansista maista kuin Egyptistä ja Pakistanista, joka alitti yhteisön tuotannonalan hinnat, olisi myös voinut vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Rajoittuneen markkinaosuuden ja myyntihintojen tason takia sen vaikutuksen yhteisön markkinoihin katsotaan olevan olematon tai vähäpätöinen.
(33) Toiseksi Pakistanin ja Egyptin vientiä harjoittaville tuottajille kuuluvaksi tuonniksi katsottu tuonti analysoitiin tutkimukseen kuulumattomista maista peräisin olevan muun yhteisöön tuonnin vaikutuksen arvioinnin yhteydessä. Vuodeliinavaatteiden tuonti kolmansista maista, Egypti ja Pakistan mukaan luettuina, kehittyi seuraavasti:
TAULUKON PAIKKA
(34) Kuten yllä olevasta taulukosta ilmenee, tuonnin määrä kaikista muista kolmansista maista kasvoi vähän, yhden prosentin ja 384 tonnia tarkastelujakson aikana. Näin ollen verrattuna väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitettyihin päätelmiin, jotka osoittivat yleistä laskevaa suuntausta tarkastelujakson aikana, tuonti näistä muista maista kasvoi 6 prosenttia vuoteen 1994 mennessä ja väheni sen jälkeen 5 prosenttia. Tarkastelujakson lopussa kyseisen tuonnin määrä oli suurin piirtein samalla tasolla kuin alussa. Edellä mainittu päätelmiä koskeva muutos heijastuu myös markkinaosuudessa. Kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 8 prosenttia ja 2,6 prosenttiyksikköä samana ajankohtana.
(35) On syytä huomata, että juuri tutkimusajanjaksoa edeltävänä aikana, eli vuodesta 1994 tutkimusajanjakson loppuun, kun yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne kehittyi kaikkein negatiivisimmin, myös tuonti muista kolmansista maista kehittyi negatiiviseen suuntaan: sen määrä laski 5 prosenttia ja 3474 tonnia ja se myös menetti markkinaosuuttaan. Keskimääräinen hinta kuitenkin nousi jatkuvasti.
(36) On syytä huomata, että Egyptistä ja Pakistanista tulevan tuonnin ottaminen huomioon ei muuta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100-101 kappaleessa esitettyjä päätelmiä, jotka koskevat muiden kolmansien maiden tuontimäärien ja keskimääräisen tuontihinnan suuntauksia. Palautettakoon mieliin, että Pakistan on ehdottomasti suurin viejämaa "muiden kolmansien maiden" joukossa ja että keskimääräiset tuontihinnat nousivat tasaisesti tarkastelujakson aikana. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana otokseen kuuluneiden pakistanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat olivat monissa tapauksissa korkeammat kuin otokseen kuuluneiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihinnat.
(37) Kolmanneksi ja täydellisyyden takia Egyptistä ja Pakistanista peräisin olevien vuodeliinavaatteiden tuontia koskevat käytettävissä olevat tiedot esitetään jäljempänä ja analysoidaan erikseen, jotta erotetaan näiden kolmansien maiden tuonnin vahingollinen vaikutus Intiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta vahingollisesta vaikutuksesta:
TAULUKON PAIKKA
TAULUKON PAIKKA
(38) Egyptistä ja Pakistanista tulevan tuonnin kehitys eroaa jyrkästi Intiasta tulevan tuonnin kehityksestä, joka esitetään edellä johdanto-osan 5-7 kappaleessa. Niiden yhteenlaskettu määrä ylitti aina yksinomaan Intiasta tulevan tuonnin määrän. Kun Intiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti tarkastelujakson aikana, Pakistanista tuleva tuonti ei juurikaan muuttunut samana ajankohtana. Egyptistä tulevan tuonnin määrä kasvoi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mutta tarkastelujakson lopussa se oli kuitenkin paljon Intian tasoja alempi.
(39) Hintojen osalta ilmeni Eurostatin tuontitilastojen mukaan, että samanaikaisesti kun Egyptistä tulevan tuonnin, jonka markkinaosuus oli melko vähäinen verrattuna Pakistanista ja Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuuksiin, hinnat olivat laskeneet vähän 2 prosentilla tarkastelujakson aikana, Pakistanin hinnat olivat nousseet (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 80 kappale). Pakistanin hinnat ovat lisäksi keskimäärin korkeammat kuin Intian hinnat. Lisäksi todettiin otokseen valituilta yrityksiltä kerättyjen, samantyyppisiä vuodeliinavaatteita koskevien tietojen perusteella, että tutkimusajanjakson aikana pakistanilaisia tuotteita myytiin monissa tapauksissa ja suurien määrien osalta korkeammilla hinnoilla kuin mitä intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat veloittivat.
(40) Eurostatin tuontitilastoista ilmeni, että vuonna 1994 Intian hinnat olivat keskimäärin 7 prosenttia korkeammat kuin Pakistanin hinnat, mutta suuntaus kääntyi merkittävästi toiseen suuntaan tutkimusajanjakson aikana ja Intian hinnat laskivat keskimäärin 18 prosenttia. Tämä tarkoittaa myös sitä, että vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Pakistanin hinnat olivat laskeneet 2 prosenttia, kun taas Intian hinnat laskivat jopa 25 prosenttia. Samana ajankohtana Egyptin hinnat olivat nousseet keskimäärin 3 prosenttia.
(41) Tarkastelujakson loppupuolella eli vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat saivat suurimman osan viennin määrästä ja markkinaosuudesta (ks. edellä johdanto-osan 17 ja 26 kappale). Tämä ajanjakso sattui samaan aikaan kuin yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen.
(42) Intian halpatuonti edusti kaikkiaan yli 50 prosenttia yhteisön tuotannonalan myynnistä tutkimusajanjakson aikana ja kyseiseen maahan sijoittautuneiden vientiä harjoittavien tuottajien hinnanalittavuus oli merkittävä (ks. edellä johdanto-osan 10 ja 18 kappale). Vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Intian hinnat, jotka olivat alhaisimpia hintatietoisilla yhteisön markkinoilla toimivien toimijoiden keskuudessa, olivat laskeneet 18 prosenttia. Intian hinnat olivat laskeneet 25 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson aikana, jolloin yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne kehittyi kaikkein negatiivisimmin.
(43) Kun analysoidaan Intian halpatuonnin yhteisön markkinoille aiheuttaman vahingon luonnetta ja laajuutta, on otettava huomioon tämän tuonnin määrän paisuminen yhteisön tuotannonalan myynnin määrään verrattuna (ks. edellä johdanto-osan 18 kappale) ja Intian myyntihintojen negatiivinen suuntaus tarkastelujakson aikana sekä vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin kuten on mainittu, yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen oli selvimmin havaittavissa. Edellä kuvattu määrän kasvun ja myyntihintojen suuntauksen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen on nähtävä myös avoimuuden ja hintojen tärkeyden kannalta vuodeliinavaatteiden markkinoilla.
(44) Erillinen arviointi Egyptistä ja Pakistanista tulevan tuonnin määrän vaikutuksesta ja tämän tuonnin vaikutuksesta hintoihin yhteisön vuodeliinavaatteiden markkinoilla sekä arvio näistä johtuvasta vaikutuksesta yhteisön tuotannonalaan osoittaa, että vaikka tällä tuonnilla oli negatiivinen vaikutus, Intiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin negatiivinen vaikutus erikseen tarkasteltuna oli kaikesta huolimatta merkittävä. Tässä päätelmässä otetaan huomioon todetun merkittävän vahingon luonne ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisön markkinoille tarjoamat kasvaneet määrät ja alhaiset hinnat.
(45) Kuten edellä johdanto-osan 5-10 kappaleessa osoitetaan, tuonti Intiasta kasvoi jatkuvasti tarkastelujakson aikana. Jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee niiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, tuonnin kehitys ja niiden osuus vuodeliinavaatteiden kokonaistuonnista Intiasta. Intian tuonnin kehitys on näin ollen merkittävä, vaikka jätetään huomiotta niiden intialaisten viejien tuonti, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä.
TAULUKON PAIKKA
(46) Lopuksi, kuten edellä osoitetaan, intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, toivat vuodeliinavaatteita rajoitetussa määrin yhteisön markkinoille. Tämä tuonti kasvoi 1612 tonnista vuonna 1992 2611 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Käytettävissä olevista tiedoista myös ilmeni, että tämän tuonnin hinnat olivat nousseet tarkastelujakson aikana. Vaikka tämä tuonti siis otettaisiin huomioon edellä mainitussa arvioinnissa, se ei kumoaisi edellä johdanto-osan 34 kappaleessa todettuja suuntauksia.
Edellä olevan perusteella johdanto-osan 44 kappaleessa esitetty päätelmä ei muutu, vaikka intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, tuonti otettaisiin huomioon muista kolmansista maista peräisin olevien vuodeliinavaatteiden tuonnin kokonaisarvioinnissa.
3.4 Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(47) Asetuksen (EY) N:o 1644/2001 johdanto-osan 52-70 kappaleen ja edellä olevan päätelmien uudelleenarvioinnin perusteella voidaan nähdä selvästi, että erikseen tarkasteltuna Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrän kasvun ja sen hintoihin kohdistuneen vaikutuksen sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on suora syy-yhteys.
(48) Syy-yhteyden osoittaa erityisesti Intiasta peräisin olevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvun aste verrattuna muista kolmansista maista tulevaan tuontiin. Tämä vaikutti myyntihintojen korotusten estymiseen ja yhteisön tuotannonalan kannattavuuden heikkenemiseen 3,6 prosentista vuonna 1992 1,6 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.
(49) Yhteisön tuotannonalan tilanteesta vuoden 1994 sekä tutkimusajanjakson välisenä aikana ja Intiasta tulevasta vuodeliinavaatteiden tuonnista tehty arviointi osoittaa lisäksi selvästi, että yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävä heikkeneminen ja Intiasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan halpatuonnin sekä absoluuttinen että suhteellinen kasvu sattuivat selvästi samaan aikaan.
(50) Edellä olevan arvioinnin perusteella päätellään, että Intiasta peräisin olevien vuodeliinavaatteiden tuonnilla oli merkittävä negatiivinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja että muiden tekijöiden, erityisesti kolmansista maista, mukaan luettuina Pakistan ja Egypti, tulevan tuonnin vaikutus ei ollut sellainen, että se olisi muuttanut päätelmää Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisestä aidosta ja merkittävästä syy-yhteydestä. Intiasta tulevan tuonnin vahingollinen vaikutus yhteisön markkinoihin oli todellakin suurempi kuin minkään muun tekijän tarkastelujakson loppupuolella. Tänä ajanjaksona Intiasta peräisin oleva tuonti kasvoi eniten määrällisesti ja kasvatti eniten markkinaosuuttaan, sen hinta laski 25 prosenttia ja yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi. Sen vuoksi Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.
C YLEINEN PÄÄTELMÄ
(51) Tämän tuloksena asetuksella (EY) N:o 1644/2001 käyttöön otettu muutettu lopullinen tulli, jonka soveltaminen on keskeytetty, olisi vahvistettava Intiasta peräisin olevien vuodeliinavaatteiden tuonnin osalta.
(52) Intian viranomaisille, intialaisille viejille ja niitä edustavalle järjestölle, kaikille yhteisön osapuolille, joita asia koskee, erityisesti yhteisön tuotannonalalle, tuojille ja käyttäjille ilmoitettiin uudelleenarvioinnin päätelmät ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksiaan ja tulla kuulluiksi. Näiden osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset otettiin huomioon, mutta ne eivät ole muuttaneet tässä asetuksessa tehtyjä päätelmiä.
(53) Tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian sen vahvistavasta luonteesta huolimatta avoimuuden ja oikeusvarmuuden vuoksi,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 2398/97, sellaisena kuin se on muutettuna ja sen soveltaminen keskeytettynä asetuksella (EY) N:o 1644/2001, 1 artiklalla käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli Intiasta peräisin olevien puuvillan tyyppisten vuodeliinavaatteiden tuonnissa.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 22 päivänä huhtikuuta 2002.