KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 16. juli 2008
om Italiens statsstøtte C 14/07 (ex NN 15/07) til NGP/SIMPE
(meddelt under nummer K(2008) 3528)
(Kun den italienske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2008/848/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og under henvisning til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Den 14. juli 2006 anmeldte Italien sine planer om at yde omstruktureringsstøtte til NGP S.p.A. (NGP). De manglende bilag blev fremsendt ved brev af 28. juli 2006. Kommissionen havde tidligere modtaget tre klager over, at Italiens planlagte støtte til NGP ville påvirke markedet for kemofibre.
(2)
Kommissionen anmodede den 22. august 2006 om yderligere oplysninger, som Italien fremsendte ved brev af 14. december 2006. Den 12. februar 2007 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som Italien fremsendte ved brev af 7. marts 2007, der blev registreret den 8. marts 2007.
(3)
Ved brev af 10. maj 2007 underrettede Kommissionen Italien om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til ovennævnte støtte.
(4)
Ved brev af 16 juli 2007 fremsatte Italien sine bemærkninger som led i ovennævnte procedure. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger den 25. oktober 2007, og Italien svarede ved brev af 23. november 2007. Den 13. december 2007 blev der holdt møde mellem de italienske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene. Kommissionen udbad sig en nærmere redegørelse ved brev af 8. februar 2008, og Italien svarede ved brev af 25. februar 2008. Italien sendte sine endelige bemærkninger ved e-mail af 22. maj 2008.
(5)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte eventuelle bemærkninger dertil.
(6)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Disse bemærkninger er videresendt til Italien med anmodning om kommentarer, som Italien fremsendte ved brev af 21. september 2007.
2. BESKRIVELSE
2.1. Støttemodtager
(7)
Støttemodtageren er ifølge anmeldelsen virksomheden NGP, der ligger i Acerra, i Campania. NGP blev oprettet i februar 2003, da produktionen af polyesterpolymerer (polymerisering) blev udskilt fra virksomheden Montefibre, der fremstiller polyesterfibre, og som også ligger i Acerra. Polyesterpolymer er et mellemprodukt, der blandt andet anvendes i produktionen af polyesterfibre.
(8)
NGP’s aktiver omfattede to produktionsanlæg og et varmekraftværk, en række tilhørende anlæg og et forskningscenter. Det første produktionsanlæg fremstillede mellemproduktet dimethylterephthalat (DMT). DMT var råmateriale for det andet produktionsanlæg, polymeriseringsanlægget, der fremstillede smeltet polymer til Montefibres produktionsanlæg, eller fast polymer i form af chips til det eksterne marked.
(9)
Polymeriseringsanlægget bestod af tre produktionsanlæg, CP1, CP2 og CP3. Sidstnævnte produktionsanlæg blev oprettet i 2003. Italien havde ydet regionalstøtte på 13,7 mio. EUR til investeringerne i polymeriseringsanlægget CP3. Støtten var blevet ydet på grundlag af en regionalstøtteordning, som Kommissionen havde godkendt (3).
2.2. NGP’s finansielle vanskeligheder
(10)
Af forskellige årsager var NGP-virksomheden stødt på problemer, lige siden den blev oprettet. En skade i afkølingssystemet gjorde der i 2003 nødvendigt at indstille produktionen. Selv om det ødelagte apparatur blev erstattet med et midlertidigt, nåede anlægget ikke igen op på fuld drift. NGP’s situation blev forværret af de stærke pres på priserne og en samtidig svækkelse af dollarkursen, som gjorde producenterne uden for eurozonen mere konkurrencedygtige.
(11)
Desuden var produktionsomkostningerne i forbindelse med DMT i vid udstrækning faste omkostninger, som var uafhængige af de producerede mængder. Den mindre afsætning af chips og smeltet polymer gav sig udslag i en lavere produktion af DMT. Denne produktionsnedgang medførte dog kun et beskedent fald i de samlede produktionsomkostninger på grund af de faste omkostningers betydelige andel. Til gengæld steg enhedsproduktionsomkostningerne derfor betydeligt.
(12)
NGP led tab på 29,68 mio. EUR i 2003, der var det sidste år med fuld produktion, og på 17,87 mio. EUR i 2004. I 2005 registrerede virksomheden dog et overskud på 5,27 mio. EUR, som i høj grad skyldtes ekstraordinære indtægter.
2.3. Omstruktureringsplanen
(13)
I januar 2004 besluttede virksomhedens bestyrelse at indstille produktionen og gennemføre en omlægning af de eksisterende industrianlæg. Formålet var at udskifte råmaterialet til polymeriseringsanlægget, DMT af egen produktion, med et andet råmateriale, nemlig ren terephthalsyre (PTA), for at gøre omkostningsstrukturen mere fleksibel. Det blev anslået, at der var behov for yderligere 22 mio. EUR til udskiftning af råmaterialet. NPG’s finansielle midler havde ikke været tilstrækkelige til, at den kunne gennemføre investeringen.
(14)
I maj 2004 blev der indgået en aftaleprotokol mellem de forskellige offentlige myndigheder, Montefibre, NGP og andre virksomheder, hvor parterne vedtog, at det var nødvendigt at beskytte de investeringer, der allerede var foretaget i CP3-anlægget, og at fuldføre dem.
(15)
I juli 2005 indgik de nationale og regionale myndigheder, NGP, Montefibre og Edison (en anden virksomhed i Acerra) en programaftale om NGP og andre aktiviteter i Acerra. De vigtigste elementer i denne aftale vedrørende NGP var.
(16)
At der skulle oprettes et nyt selskab, SIMPE S.p.A., i juli 2005, med NGP som majoritetsaktionær og med Montefibre og Italiens nationale udviklingsagentur, Sviluppo Italia, som minoritetsaktionærer (henholdsvis 19,1 % og 9,8 % af aktiekapitalen). SIMPE skulle overtage NGP’s polymeriseringsaktiviteter (dvs. anlægsaktiverne og gældsforpligtelserne i denne forbindelse) og en del af personalet. NGP skulle kun fortsætte som serviceudbyder (4).
(17)
At produktionsanlægget for DMT skulle lukkes, og at det nye selskab SIMPE skulle gennemføre de planlagte investeringer i CP3 med henblik på udskiftning af det oprindelige DMT af egen produktion med et nyt råmateriale, ren terephthalsyre (PTA), der skulle købes eksternt (5).
(18)
At Italien skulle iværksætte finansielle støtteforanstaltninger på i alt 20,87 mio. EUR til investeringerne i forbindelse med overgangen til det nye råmateriale. Disse støtteforanstaltninger er beskrevet nedenfor.
2.4. De finansielle støtteforanstaltninger
(19)
Den første foranstaltning vedrører støtte på 10,75 mio. EUR, hvoraf de 5 mio. skal ydes af regionen Campania og den resterende del af industriministeriet. Støtten blev ydet den 18. maj 2006.
(20)
Den anden foranstaltning vedrører et lån på 6,523 mio. EUR fra industriministeriet med en nedsat rente på 36 % af referencesatsen. Lånet blev ydet den 18. maj 2006.
(21)
Den tredje foranstaltning består i, at Sviluppo Italia midlertidigt tilfører Simpe risikovillig kapital på 3,6 mio. EUR (9,8 % af virksomhedens aktiekapital). Kapitalen blev tilført den 5. maj 2006. Simpes to øvrige aktionærer, dvs. NGP og Montefibre, var forpligtede til at overtage Sviluppo Italias andel inden for en periode på mellem tre og fem år til en pris svarende til den nominelle værdi plus årlige renter beregnet på grundlag af den officielle referencesats for mellem- til langfristede transaktioner forhøjet med mindst 2 procentpoint.
(22)
Alle tre foranstaltninger blev truffet til fordel for Simpe.
2.5. Den nye udvikling
(23)
I februar 2007 overtog den spanske multinationale kemiske virksomhed, La Seda de Barcelona, Montefibres kapitalandele i SIMPE og investerede yderligere 20,7 mio. EUR i selskabet, hvorved den blev majoritetsaktionær med en andel på 50,1 %. SIMPE’s øvrige aktionærer er NGP med 43,6 % og Sviluppo Italia med 6,3 %.
(24)
La Seda de Barcelona’s overtagelse af SIMPE medførte også ændringer i den oprindelige omstruktureringsplan. Ifølge den plan, der blev vedtaget i juli 2005 (se ovenfor), skulle SIMPE således videreføre NGP’s aktiviteter, og fortrinsvis produktionen af polymerer til anvendelsesformål inden for tekstilindustrien, men ifølge den nye plan skulle produktionen især koncentreres om polymerer til markedet for plastmaterialet PET (polyethylenterephthalat), hvor La Seda de Barcelona er en af EU’s største producenter.
3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNINGEN AF PROCEDUREN
3.1. Omstruktureringsstøtte
(25)
Italien anmeldte støtten på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (6). Kommissionen anførte i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i henhold til traktatens artikel 88, stk. 2, at den betvivlede, at betingelserne i rammebestemmelserne var opfyldt.
(26)
Kommissionen udtrykte tvivl om, hvem der var den egentlige støttemodtager, og om støtten var lovlig. Italien havde i sin anmeldelse angivet NGP som støttemodtager. Alle tre foranstaltninger er dog iværksat til fordel for SIMPE, der er en nyoprettet virksomhed og dermed ikke er berettiget til omstruktureringsstøtte (punkt 12 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder). Kommissionen udtrykte derfor tvivl om, hvorvidt NGP og SIMPE, som koncern, kunne modtage støtten. SIMPE blev oprettet af NGP som led i omstruktureringen af polymeriseringsanlæggene, som den pågældende støtte er ydet til. Derimod var NGP ikke en nyoprettet virksomhed i rammebestemmelsernes forstand, men en kriseramt virksomhed og dermed berettiget til omstruktureringsstøtte.
(27)
Selv i det tilfælde, hvor NGP og SIMPE kan betragtes som én støtteberettiget koncern, betvivlede Kommissionen, at de øvrige kriterier i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder var opfyldt. Italien har således hverken for SIMPE eller for NGP fremlagt nogen omstruktureringsplan, der opfylder alle kriterierne i punkt 3.2.2 i rammebestemmelserne. Hvad SIMPE angår, indeholdt den forretningsplan, som Italien fremlagde, ikke nogen analyse af virksomhedens stærke eller svage sider. Kommissionen bemærkede dog, at SIMPE i mellemtiden var blevet overdraget til en anden virksomhed, og den kunne ikke på dette stadium vurdere konsekvenserne af denne transaktion. Med hensyn til NGP havde Italien ikke givet nogen oplysninger om de omstruktureringsforanstaltninger, der skulle iværksættes, og om den måde, de skulle finansieres på. På grundlag af de foreliggende oplysninger tvivlede Kommissionen på, at betingelserne for genetablering af virksomhedens rentabilitet var opfyldt.
(28)
Italien havde ikke angivet nogen kompenserende modydelser fra hverken SIMPE’s eller NGP’s side, hvilket fik Kommissionen til at tvivle på, at betingelserne for at forhindre urimelige konkurrencefordrejninger var opfyldt. Kommissionen havde heller ingen oplysninger om de samlede omstruktureringsomkostninger og om støttemodtagerens bidrag, hvilket var nødvendigt for, at den kunne fastslå, om støtten var begrænset til et minimum, som fastsat i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.
(29)
Endelige havde Italien i første omgang anmeldt kapitaltilførslen fra Sviluppo Italia som støtte, men senere anført, at den var i overensstemmelse med markedsvilkårene og ikke skulle betragtes som støtte. Kommissionen nærede dog tvivl på dette område.
3.2. Retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte
(30)
Kommissionen har også vurderet støtten på grundlag af retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (7). SIMPE er beliggende i et regionalstøtteberettiget område i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), hvor maksimumsatsen for regionalstøtte er på 35 % i nettosubventionsækvivalent af de støtteberettigede investeringer. Formålet med de pågældende foranstaltninger var at give SIMPE mulighed for at gennemføre investeringsprojekter i CP3-anlæggget. Kommissionen havde dog ingen oplysninger, der satte den i stand til at vurdere, om investeringsomkostningerne i forbindelse med CP3-anlægget kunne anses for at være berettigede til regional investeringsstøtte, og om maksimumsatsen for regionalstøtte på 35 % blev overholdt.
4. ITALIENS BEMÆRKNINGER
(31)
Hvad støtteforanstaltningerne angår, har Italien fremført, at Sviluppo Italia’s midlertidige kapitaltilførsel til SIMPE ikke er statsstøtte, fordi den er i overensstemmelse med det privatøkonomiske investorprincip. Italien har oplyst, at SIMPE’s to øvrige aktionærer (NGP og La Seda de Barcelona) er forpligtede til at overtage Sviluppo Italia’s andel inden for en periode på mellem tre og fem år til en pris svarende til den nominelle værdi plus årlige renter beregnet på grundlag af den officielle referencesats for mellem- til langfristede transaktioner forhøjet med mindst 2 procentpoint. NGP havde desuden stillet en garanti for denne forpligtelse på grundlag af sine anlægsaktiver. Ifølge Italien ville en hvilken som helst privatperson have foretaget en tilsvarende investering i betragtning af disse garantier for kapitalafkast.
(32)
Italien fremførte desuden, at de to øvrige foranstaltninger blev gennemført til fordel for SIMPE i henhold til den støtteordning, der var fastsat i den italienske lov nr. 181/89, som Kommissionen havde godkendt (N 214/03) (8), og at såvel de støtteberettigede omkostninger som støtteintensiteten opfyldte betingelserne i denne ordning, nemlig regionalstøtte med en maksimumintensitet på 35 % i nettosubventionsækvivalent. Italien mener derfor, at støtten også kunne betragtes som regionalstøtte til SIMPE i henhold til denne ordning, selv om den var blevet anmeldt som støtte til omstrukturering af NGP.
(33)
Italien har fremført, at Kommissionen i det tilfælde, hvor den ikke er enig i, at støtten falder ind under støtteordning N 214/03, i stedet må betragte den som forenelig med fællesmarkedet som omstruktureringsstøtte.
(34)
Ifølge Italien er støttemodtageren NGP, der kan anses for at være en kriseramt virksomhed.
(35)
Italien har desuden fremlagt en ændret omstruktureringsplan for både NGP og SIMPE under hensyn til La Seda de Barcelona’s nye strategi.
(36)
I henhold til denne plan, skal SIMPE som anført ovenfor, hovedsagelig fremstille polyesterpolymer i CP3-anlægget til markedet for PET. Italien har fremlagt en markedsundersøgelse, der viser, at markedet for plastmateriale til emballageformål er i konstant ekspansion med en stigning i efterspørgslen på 7 % om året (9). Desuden skal SIMPE fortsat fremstille polyesterpolymer i anlæggene CP1 og CP2 til virksomheden Fidion, som Montefibre har overdraget sin produktion af polyesterfibre.
(37)
NGP fortsætter driften som udbyder af forskellige serviceydelser, f.eks. i forbindelse med forskning, laboratorier og behandling af spildevand for industrivirksomhederne i Acerra, men indstiller hele sin industriproduktion. Virksomheden beholder 54 af sine 270 oprindeligt ansatte, og 76 overføres til SIMPE.
(38)
Den nye omstruktureringsplan omfatter investeringer på 8,5 mio. EUR fra NGP til modernisering af serviceinfrastrukturen. SIMPE skal foretage investeringer på 40,4 mio. EUR, hvoraf de 22 mio. skal anvendes i forbindelse med overgangen til et nyt råmateriale (PTA) i CP3-anlægget, som fastsat i den oprindelige plan, og resten skal anvendes til udvikling af en ny efterpolymeriseringsproces, der er nødvendig for at afslutte PET-produktionscyklen og for også at tilpasse CP1 og CP2 til anvendelse af PTA.
(39)
Italien har fremlagt en detaljeret oversigt over omstruktureringsomkostningerne og finansieringskilderne for både NGP og SIMPE. Ifølge denne oversigt andrager de samlede omstruktureringsomkostninger 103,5 mio. EUR.
(40)
Den nye plan indeholder en række optimistiske, moderate og pessimistiske prognoser for NGP og SIMPE. NGP bliver rentabel allerede i 2009 - selv ifølge den pessimistiske prognose. Hvad SIMPE angår, vil de positive resultater først vise sig i 2011 ifølge den pessimistiske prognose, i 2010 ifølge den moderate prognose og allerede i 2009 ifølge den optimistiske prognose.
5. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(41)
NGP støtter Italiens bemærkninger. Den internationale komité for rayon og syntetiske fibre (CIRFS), som er en af de oprindelige klagere og repræsenterer kemofiberindustrien, har bemærket, at støtten ikke berører produktionen af kemofibre, hvis den fortrinsvis tager sigte på PET-markedet.
6. VURDERING
6.1. Statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1
(42)
I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Ifølge EF-domstolenes faste retspraksis anvendes kriteriet vedrørende påvirkning af samhandelen, hvis støttemodtageren driver erhvervsvirksomhed, som omfatter handel mellem medlemsstaterne.
(43)
Støtten og lånet til SIMPE ydes af industriministeriet og regionen Campania, dvs. to offentlige myndigheder. Foranstaltningerne finansieres derfor ved hjælp af statsmidler og må tilskrives staten. Støtten giver virksomheden en fordel. Dette er også tilfældet med lånet, idet det ydes med en rente, som er lavere end den referencesats, der gælder for sunde virksomheder, og aldrig ville være blevet ydet af en markedsøkonomisk investor på disse vilkår.
(44)
Italien havde i første omgang anmeldt Sviluppo Italia’s kapitaltilførsel til SIMPE som støtte, men anførte senere, at den ikke skulle betragtes som støtte, da den var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og ikke gav virksomheden nogen fordele.
(45)
I modsætning til de italienske myndigheder mener Kommissionen dog, at Sviluppo Italia’s midlertidige kapitaltilførsel til SIMPE skal betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. Sviluppo Italia er et offentligt organ, og dets kapitaltilførsler må derfor tilskrives staten og betragtes som statsstøtte, medmindre det kan fastslås, at Sviluppo Italia har handlet som en privat investor, der opererer på markedsvilkår.
(46)
I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at Sviluppo Italia’s andel i SIMPE indgik i omstruktureringsplanen for NGP. Da NGP var en kriseramt virksomhed og SIMPE udelukkende var blevet oprettet med henblik på omstrukturering af NGP, kan det formodes, at Sviluppo Italia havde besluttet at erhverve interesser i en kriseramt virksomhed. Desuden indgik Sviluppo Italia’s kapitaltilførsel i en og samme transaktion sammen med to andre foranstaltninger, der skulle betragtes som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, nemlig en direkte subvention fra regionen Campania og industriministeriet og et rentelettet lån fra industriministeriet.
(47)
I tidligere beslutninger (10) har Kommissionen fastslået, at det markedsøkonomiske investorprincip var overholdt, hvis det offentlige kapitalindskud var bestemt til en sund virksomhed. Dette princip kan dog også være overholdt, hvis der er tale om en kriseramt virksomhed, men i så fald skal staten tilføre kapital på de samme betingelser, som en privat investor ville stille til en så risikobetonet transaktion, dvs. at den anvendte rentesats skal være langt højere end den, der anvendes for sunde virksomheder, og at der skal være udsigt til, at virksomhedens rentabilitet kan genskabes.
(48)
De italienske myndigheder har ikke fremlagt beviser for, at en privat investor ville være indstillet på at erhverve kapitalinteresser under de samme omstændigheder. Det er således ikke bevist, at forrentningen af kapitalen på de betingelser, der er fastsat af Sviluppo Italia (dvs. mindst 2 procentpoint mere end referencesatsen) ville være tilstrækkelig til at skabe interesse hos en privat investor i betragtning af, at NGP havde indstillet driften, og at der ikke (ud over at investeringen blev støttet med statsmidler) var nogen sikkerhed for, at den på ny ville blive rentabel. I denne forbindelse skal det i øvrigt bemærkes, at La Seda de Barcelona overtog kapitalandelen i SIMPE kun ni måneder efter, at Sviluppo Italia havde grebet ind, og de andre former for støtte var blevet ydet.
(49)
Kommissionen konkluderer derfor, at Sviluppo Italia’s kapitaltilførsel gav virksomheden en fordel.
(50)
NGP og dens efterfølger SIMPE fremstiller polyesterpolymerer. Da der foregår en omfattende samhandel med dette produkt i hele EU, truer foranstaltningen med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen konkluderer derfor, at subventionen, lånet og kapitaltilførslen fra Sviluppo Italia må betragtes som statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og at det derfor skal undersøges, om den er forenelig med fællesmarkedet.
6.2. Retsgrundlag
(51)
I beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt støtten var forenelig med rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder og retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte.
(52)
På grundlag af Italiens oplysninger bemærker Kommissionen dog, at alle de elementer, der indgår i en omstruktureringsplan, synes at være til stede i den foreliggende sag. På det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, var NGP en kriseramt virksomhed. Støtten blev ydet for at genskabe virksomhedens rentabilitet på grundlag af en omstruktureringsplan, som de italienske myndigheder havde forpligtet sig til at gennemføre (jf. betingelserne i programaftalen, betragtning 15 ovenfor). Desuden må det bemærkes, at støtten ifølge de italienske myndigheder ganske vist blev ydet til SIMPE (og ikke til NGP), men at SIMPE kun var blevet oprettet med henblik på omstrukturering af NGP og dermed indgår i omstruktureringsplanen. Endelig drager både NGP og SIMPE fordel af støtten.
(53)
Kommissionen bemærker også, at støtte til omstrukturering af kriseramte virksomheder vil kunne fordreje konkurrencevilkårene, og at Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder derfor omfatter bestemte kriterier, som skal sikre, at støtten begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at genskabe virksomhedens rentabilitet, samtidig med at konkurrencefordrejningerne begrænses mest muligt som følge af støttemodtagerens forpligtelse til at levere kompenserende modydelser. Man kan se bort fra disse kriterier, hvis foranstaltningerne derimod vurderes i henhold til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte, som dog under ingen omstædigheder kan anvendes på kriseramte virksomheder (11).
(54)
Af ovenstående årsager konkluderer Kommissionen, at støttens forenelighed skal vurderes på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«).
6.3. Spørgsmålet om, hvorvidt virksomheden er støtteberettiget
(55)
I overensstemmelse med punkt 2.1 i rammebestemmelserne anser Kommissionen en virksomhed for at være kriseramt, når virksomheden ikke med egne finansielle midler eller med de midler, som virksomheden kan opnå fra ejeren/aktionærer og kreditorer, er i stand til at standse tab, som uden de offentlige myndigheders indgriben næsten med sikkerhed vil medføre virksomhedens ophør på kort eller mellemlang sigt. De karakteristiske symptomer for en kriseramte virksomhed er stigende tab, faldende omsætning, voksende lagerbeholdning, overkapacitet, faldende cash flow, voksende gæld og renteudgifter samt nedgang i eller nulstilling af aktivernes nettoværdi. I værste tilfælde kan virksomheden allerede være insolvent eller under konkursbehandling.
(56)
En nyoprettet virksomhed er ikke berettiget til rednings- eller omstruktureringsstøtte, heller ikke hvis den befinder sig i en vanskelig finansiel situation. En virksomhed anses principielt for nyoprettet i de første tre år efter, at den påbegyndte driften inden for den pågældende sektor.
(57)
På den anden side er der fastsat følgende i punkt 13 i rammebestemmelserne: »når en kriseramt virksomhed opretter et datterselskab, betragtes datterselskabet sammen med den kriseramte virksomhed, der kontrollerer det, som en koncern og kan modtage støtte på de betingelser, der er fastsat i dette punkt«.
(58)
I beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt NGP var støttemodtager, eftersom støtten var ydet til SIMPE. Da SIMPE desuden var en nyoprettet virksomhed, var den ikke berettiget til omstruktureringsstøtte i henhold til ovennævnte punkt 2.1. Kommissionen har dog undersøgt, om de to virksomheder tilsammen kan betragtes som en koncern og dermed er støtteberettigede.
(59)
SIMPE blev oprettet af NGP som led i omstruktureringen af polymeriseringsanlægget, hvortil den pågældende støtte blev ydet, og stammer derfor fra NGP. På den anden side blev NGP oprettet i februar 2003 og påbegyndte sine aktiviteter i marts 2003, dvs. mere end tre år før tildelingen af støtte i maj 2006. NPG er derfor ikke nogen nyoprettet virksomhed i rammebestemmelsernes forstand. Desuden har NGP de karakteristika, der præger en kriseramt virksomhed: den led tab på 29,68 mio. EUR i 2003, der var det sidste år med fuld produktion, og på 17,87 mio. EUR i 2004. I 2005 havde virksomheden dog et overskud på 5,27 mio. EUR, som i vid udstrækning skyldtes ekstraordinære indtægter.
(60)
NGP var desuden SIMPE’s majoritetsaktionær på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. Kommissionen konstaterer derfor, at NGP og SIMPE kan betragtes som en støtteberettiget koncern i rammebestemmelsernes forstand.
6.4. Genoprettelse af rentabiliteten
(61)
Tildeling af støtte er betinget af, at der gennemføres en omstruktureringsplan, som skal strække sig over så kort en periode som muligt. Støtten skal kunne genskabe virksomhedens langsigtede rentabilitet inden for en rimelig tidshorisont og på grundlag af realistiske forventninger med hensyn til de fremtidige betingelser for driften. Omstruktureringsplanen skal blandt andet omfatte en markedsundersøgelse, og forbedringen af rentabiliteten skal først og fremmest opnås gennem de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen (punkt 35 i rammebestemmelserne).
(62)
Kommissionen mener, at den ændrede omstruktureringsplan, der afspejler de ændringer, som La Seda de Barcelona har krævet, opfylder kravene i rammebestemmelserne. Italien har fremlagt en markedsundersøgelse, der viser, at markedet for polymer til PET er i kraftig ekspansion. Omstruktureringen omfatter interne saneringsforanstaltninger, der er tilstrækkelige til at løse de tidligere problemer (overgang til anvendelse af et nyt råmateriale), kombineret med den nye ejer La Seda de Barcelona’s betydelige nyinvesteringer, som sætter SIMPE i stand til at operere på markedet for polymer til PET og samtidig fortsætte med at forsyne Fidion med smeltet polymer til anvendelsesformål inden for tekstilsektoren. Italien har desuden på grundlag af udsving i produktionsmængden fremlagt optimistiske, pessimistiske og moderate prognoser, som viser, at NGP og SIMPE forventes at blive rentable igen inden for en rimelig tidshorisont. Kommissionen mener derfor, at betingelserne for genoprettelse af rentabiliteten er opfyldt.
6.5. Begrænsning af støtten til et minimum: et reelt bidrag uden støtte
(63)
Støttebeløbet skal begrænses til det minimum, der er nødvendigt for gennemførelsen af omstruktureringen under hensyn til virksomhedens og dens aktionærers finansielle ressourcer. Desuden skal støttemodtagerne selv bidrage betydeligt til omstruktureringsomkostningerne, dels med egne midler, dels ved ekstern finansiering på markedsvilkår. Når der er tale om store virksomheder, betragter Kommissionen normalt et bidrag på mindst 50 % som tilstrækkeligt.
(64)
Ifølge Italiens oplysninger finansieres ca. 80 % af omstruktureringsomkostningerne over koncernens egne midler, og betingelserne i punkt 44 i rammebestemmelserne er derfor opfyldt.
6.6. Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger på grund af støtten
(65)
Der skal træffes bestemmelse om kompenserende modydelser for at begrænse de skadelige virkninger for samhandelsvilkårene mest muligt. I modsat fald vil støtten blive anset for at »stride mod den fælles interesse« og dermed være uforenelig med fællesmarkedet (punkt 38 i rammebestemmelserne).
(66)
Italien foreslår følgende kompenserende modydelser:
-
SIMPE skal begrænse den årlige produktion af polyesterpolymer til PET-markedet til 110 000 tons fra det tidspunkt, hvor Kommissionen vedtager en beslutning om at godkende støtten, og indtil den 31. december 2012.
-
Italien giver Kommissionen oplysninger om de årlige mængder polyesterpolymer, der produceres og sælges af SIMPE, inden udgangen af februar i det følgende år og indtil den 31. december 2012.
-
Italien forpligter sig desuden til ikke at yde nogen form for statsstøtte til SIMPE og NPG og til nogen som helst anden virksomhed eller aktivitet, der iværksættes eller kontrolleres af eller tilhører samme koncern, fra det tidspunkt, hvor Kommissionen vedtager en beslutning om at godkende støtten, og indtil den 31. december 2012.
(67)
Italien har forklaret, at NGP (eller efterfølgeren SIMPE) ifølge omstruktureringsplanen helt forlader markedet for polyesterpolymer i form af chips, der er bestemt til tekstilsektoren, og markedet for specialpolymer, og dermed giver afkald på 20 % af dette marked. SIMPE regner med at nå en andel på 4 % af EU-markedet for PET.
(68)
I punkt 40 i rammebestemmelserne er der fastsat følgende: »Modydelserne skal stå i rimeligt forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger og navnlig til virksomhedens (…) relative vægt på dens marked(er). Modydelserne bør særlig angå det eller de markeder, hvor virksomheden vil komme til at indtage en stærk position efter omstruktureringen«.
(69)
Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at SIMPE’s vigtigste marked er markedet for polyester til PET. La Seda de Barcelona, som er SIMPE’s majoritetsaktionær, er en af de største europæiske producenter af polyesterpolymer til markedet for PET. Støtten vil derfor kunne skabe betydelige konkurrencefordrejninger på dette marked. Af denne grund udgør maksimumproduktionen på 110 000 tons en væsentlig begrænsning af SIMPES markedsandel i forhold til virksomhedens faktiske produktionskapacitet for polyester til PET-markedet, som er på 160 000 tons om året. I betragtning af at PET-markedet er et ekspanderende marked, er det også vigtigt, at denne begrænsning af produktionen gælder indtil 2012. Ifølge den markedsundersøgelse, som Italien har fremlagt, steg efterspørgslen efter denne produkt i 2004 med 6,9 %, og denne tendens forventes at fortsætte i de efterfølgende år.
(70)
Hvad angår produktionen af smeltet polyesterpolymer, som skal fortsætte i anlæggene CP1 og CP2, skal det bemærkes, at de producerede mængder af dette produkt er blevet nedsat betydeligt i forbindelse med omstruktureringen, nemlig fra 105 000 tons om året til 60 000 tons om året, og at denne produktion udelukkende skal leveres til Fidion (tidligere Montefibre). En yderligere nedskæring af kapaciteten inden for denne sektor vil ikke være realistisk og vil kunne underminere virksomhedens rentabilitet.
(71)
Kommissionen bemærker endelig, at Italien har forpligtet sig til ikke at yde nogen form for statsstøtte til SIMPE og NPG og til nogen som helst anden virksomhed eller aktivitet, der iværksættes eller kontrolleres af eller tilhører samme koncern, efter at Kommissionen har truffet beslutning om godkendelse af støtten og indtil den 31. december 2012 for at undgå, at eventuelle konkurrencefordrejninger, som denne støtte måtte medføre, forværres af fremtidig støtte.
(72)
På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at de kompenserende modydelser, som Italien har foreslået, er tilstrækkelige til at mindske støttens negative virkninger.
(73)
Kommissionen konkluderer, at den anmeldte statsstøtte til fordel for NGP og SIMPE til gennemførelse af den omstruktureringsplan, der er omhandlet ovenfor, kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Italiens statsstøtte på 20,87 mio. EUR i forbindelse med omstruktureringsplanen for NGP/SIMPE er forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), på de betingelser, der er anført i artikel 2.
Artikel 2
Italien garanterer, at følgende betingelser overholdes:
a)
SIMPE skal begrænse den årlige produktion af polyesterpolymer til PET-markedet til 110 000 tons fra det tidspunkt, hvor Kommissionen vedtager en beslutning om at godkende støtten, og indtil den 31. december 2012.
b)
Italien giver Kommissionen oplysninger om de årlige mængder polyesterpolymer, der produceres og sælges af SIMPE, inden udgangen af februar i det følgende år og indtil den 31. december 2012.
c)
Italien forpligter sig desuden til ikke at yde nogen form for statsstøtte til SIMPE og NPG og til nogen som helst anden virksomhed eller aktivitet, der iværksættes eller kontrolleres af eller tilhører samme koncern, fra det tidspunkt, hvor Kommissionen vedtager en beslutning om at godkende støtten, og indtil den 31. december 2012.
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. juli 2008.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 16 päivänä heinäkuuta 2008,
valtiontuesta C 14/07 (ex NN 15/07) jonka Italia on myöntän nyt NGP/Simpelle
(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 3528)
(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2008/848/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on kehottanut (1) asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Italia ilmoitti 14 päivänä heinäkuuta 2006 aikeestaan myöntää tukea NGP SpA:n, jäljempänä ’NGP’, rakenneuudistukseen. Puuttuvat liitteet lähetettiin 28 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio oli aiemmin saanut kolme kantelua, joiden mukaan tuki, jonka Italia aikoi myöntää NGP:lle, olisi häirinnyt synteettikuitumarkkinoita.
(2)
Komissio pyysi 22 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Italia toimitti 14 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 12 päivänä helmikuuta 2007 vielä lisätietoja, jotka Italia toimitti 7 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä ja 8 päivänä maaliskuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(3)
Komissio ilmoitti Italian viranomaisille 10 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.
(4)
Italia esitti 16 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä omat huomautuksensa edellä mainitusta menettelystä. Komissio pyysi lisätietoja 25 päivänä lokakuuta 2007, ja Italia vastasi 23 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Italian viranomaiset ja komission edustajat pitivät kokouksen 13 päivänä joulukuuta 2007. Komissio pyysi lisäselvityksiä 8 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, johon Italia vastasi 25 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Italia toimitti viimeiset huomautuksensa sähköpostiviestissä 22 päivänä toukokuuta 2008.
(5)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.
(6)
Komissio sai huomautuksia asianomaisilta. Se toimitti huomautukset Italialle ja sai asiaa koskevat huomautukset 21 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.
2. KUVAUS
2.1 Tuensaaja
(7)
Ilmoituksen mukaan tuensaaja on NGP, joka sijaitsee Acerrassa Campanian alueella. NGP perustettiin helmikuussa 2003, kun niin ikään Acerrassa sijaitsevan polyesterikuituja tuottavan Montefibren polyesteripolymeerin tuotanto (polymerointi) erotettiin omaksi yhtiökseen. Polyesteripolymeeri on välituote, jota käytetään muun muassa polyesterikuitujen valmistukseen.
(8)
NGP:llä oli kaksi tuotantolaitosta, lämpövoimala, muutamia muita laitoksia sekä tutkimuskeskus. Toisessa tuotantolaitoksessa valmistettiin dimetyylitereftalaattia. Sitä käytettiin raaka-aineena toisessa tuotantolaitoksessa eli polymerointilaitoksessa, jossa valmistettiin sulaa polymeeriä Montefibren tuotantolaitoksen käyttöön ja kiinteää polymeeriä rakeina ulkomaanmarkkinoille.
(9)
Polymerisointilaitoksessa toimi kolme tuotantolinjaa, CP1, CP2 ja CP3, joista viimeksi mainittu avattiin vuonna 2003. Italia oli myöntänyt CP3:een kohdistettuihin investointeihin aluetukia 13,7 miljoonaa euroa. Tuet olivat osa komission hyväksymää aluetukijärjestelmää (3).
2.2 NGP:n taloudelliset vaikeudet
(10)
NGP:llä on ollut perustamisestaan alkaen eri syistä johtuvia ongelmia. Vuonna 2003 tuotanto oli keskeytettävä jäähdytysjärjestelmässä ilmenneen vian vuoksi. Vaikka laitteet vaihdettiin väliaikaisiin, tuotantolaitos ei päässyt takaisin täyteen tuotantovauhtiin. NGP:n tilannetta on pahentanut dollarin kurssin heikkenemiseen liittyvä voimakas hintapaine, joka on vahvistanut euroalueen ulkopuolisten tuottajien kilpailuasemaa.
(11)
Dimetyylitereftalaatin tuotantokustannukset olivat lisäksi suureksi osaksi kiinteitä kuluja, jotka eivät riippuneet tuotetuista määristä. Rakeina myytävän ja sulan polymeerin myynnin väheneminen merkitsi dimetyylitereftalaatin tuotannon supistumista. Tuotannon vähenemisen ansiosta yhteenlasketut tuotantokustannukset alenivat kuitenkin vain hieman, koska kiinteiden kustannusten osuus oli suuri. Dimetyylitereftalaattia tuottavan laitoksen tuotannon yksikkökustannukset puolestaan lisääntyivät merkittävästi.
(12)
NGP:n tappiot olivat 29,68 miljoonaa euroa viimeisenä kokonaisena tuotantovuonna eli vuonna 2003 ja 17,87 miljoonaa euroa vuonna 2004. Vuonna 2005 NGP sen sijaan tuotti voittoa 5,27 miljoonaa euroa lähinnä kertaluonteisten tulojen vuoksi.
2.3 Rakenneuudistussuunnitelma
(13)
Yrityksen johtoryhmä päätti tammikuussa 2004 keskeyttää tuotantotoiminnan ja laatia suunnitelman tehtaiden tuotantosuunnan muuttamiseksi. Tavoitteena oli vaihtaa polymerointilaitoksessa käytetty raaka-aine ja korvata itse tuotettu dimetyylitereftalaatti puhdistetulla tereftaalihapolla, jotta kustannusrakenteesta saataisiin joustavampi. Raaka-aineen vaihdosta johtuviin kuluihin arvioitiin tarvittavan 22 miljoonaa euroa. NGP:llä ei ollut riittävästi varoja, joten sillä ei ollut mahdollisuuksia toteuttaa näitä investointeja.
(14)
Toukokuussa 2004 eri viranomaiset, Montefibre, NGP ja eräät muut yritykset tekivät yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa kaikki osapuolet totesivat, että on tarpeen sopia CP3-linjaan jo tehtyjen investointien turvaamisesta ja täydentämisestä.
(15)
Kansalliset ja alueelliset viranomaiset, NGP, Montefibre ja Edison (toinen Acerrassa sijaitseva yritys) allekirjoittivat heinäkuussa 2005 hankesopimuksen, joka koski NGP:n laitosta ja muita Acerrassa sijaitsevia toimintoja. NGP:n kannalta tärkeimmät sopimuksen osatekijät luetellaan seuraavassa.
(16)
Heinäkuussa 2005 perustettiin uusi yritys, Simpe SpA, jonka osake-enemmistö oli NGP:llä ja vähemmistöosakkaina olivat Montefibre (19,1 prosenttia osakkeista) sekä kansallinen kehitysvirasto Sviluppo Italia (9,8 prosenttia osakkeista). Simpe otti hoitaakseen NGP:n polymerointitoiminnan (eli käyttöomaisuuden ja siihen liittyvät vastattavat) sekä osan henkilöstöstä. NGP:n toiminta jatkui enää tiettyjen palvelujen toimittajana (4).
(17)
Dimetyylitereftalaattia tuottava laitos suljettiin, ja vastaperustettu Simpe-yritys investoi CP3-linjaan tavoitteena korvata itse tuotettu dimetyylitereftalaatti uudella raaka-aineella eli puhdistetulla tereftaalihapolla, jota hankittaisiin muualta. (5)
(18)
Italia myönsi rahoitustukea uuteen raaka-aineeseen siirtymiseen liittyviin investointeihin yhteensä 20,87 miljoonaa euroa. Kyseiset tuet kuvataan jäljempänä.
2.4 Rahoitustuki
(19)
Ensimmäinen tuki koostui 10,75 miljoonan euron avustuksesta, josta Campanian alue myöntää 5 miljoonaa euroa ja teollisuusministeriö loput. Tuesta ilmoitettiin komissiolle 18 päivänä toukokuuta 2006.
(20)
Toisessa tukitoimenpiteessä teollisuusministeriö myönsi 6,523 miljoonan euron lainan edullisella korolla, jonka suuruus oli 36 prosenttia viitekorosta. Lainasta ilmoitettiin komissiolle 18 päivänä toukokuuta 2006.
(21)
Kolmas tuki oli 3,6 miljoonan euron suuruinen Sviluppo Italian väliaikainen osakkuus Simpen riskipääomaan (9,8 prosenttia osakepääomasta). Osakkuus toteutui 5 päivänä toukokuuta 2006. Simpen kaksi muuta osakkeenomistajaa, NGP ja Montefibre, velvoitettiin ostamaan osuudet kolmen-viiden vuoden kuluessa Sviluppo Italialta nimellistä arvoa vastaavalla hinnalla, johon lisättäisiin vuosikorko eli keskipitkän tai pitkän ajan toimiin sovellettava virallinen viitekorko korotettuna vähintään kahdella prosenttiyksiköllä.
(22)
Kaikki kolme tukitoimenpidettä Simpen hyväksi toteutettiin.
2.5 Myöhemmät tapahtumat
(23)
Helmikuussa 2007 espanjalainen monikansallinen kemianalan yritys La Seda de Barcelona osti Montefibren omistamat Simpen osakkeet ja sijoitti yritykseen 20,7 miljoonaa euroa lisäpääomaa; näin se sai osake-enemmistön eli 50,1 prosenttia osakkeista. Muut Simpen osakkeenomistajat ovat NGP, jolla on 43,6 prosenttia osakkeista, ja Sviluppo Italia, jolla on 6,3 prosenttia.
(24)
Simpen myynti La Seda de Barcelonalle merkitsi muutoksia myös alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan. Heinäkuussa 2005 tehdyn sopimuksen mukaan (ks. edellä) Simpen piti jatkaa samalla tuotantoalalla kuin NGP eli pääasiassa tekstiilialalle tarkoitettujen polymeerien tuotannossa. La Seda de Barcelona on yksi suurimmista polyeteenitereftalaatin tuottajista EU:ssa, ja nyt tarkoituksena oli keskittää tuotanto eritoten polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitettuihin polymeereihin.
3. MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT
3.1 Rakenneuudistustuki
(25)
Italia ilmoitti tuista valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (6) nojalla. Komissio totesi päätöksessään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely, että sillä oli epäilyjä siitä, täyttyivätkö yhteisön suuntaviivojen edellytykset.
(26)
Komissio esitti epäilyjä tukien myönteisestä vaikutuksesta sekä niiden hyväksyttävyydestä. Italia oli ilmoittanut tuensaajaksi NGP:n. Kaikki kolme tukea myönnettiin kuitenkin Simpelle, joka on vastaperustettu yritys eikä sille ole mahdollista myöntää rakenneuudistustukea (valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen 12 kohta). Komissio epäili tämän vuoksi, voitiinko tukia myöntää NGP:lle ja Simpelle yhtymänä. NGP oli perustanut Simpen toteuttaakseen rakenneuudistuksia niissä polymeerilaitoksissa, joille kyseiset tuet oli myönnetty. Toisaalta NGP ei ollut yhteisön pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivoissa tarkoitettu vastaperustettu yritys vaan vaikeuksissa oleva yritys, jolle voidaan myöntää rakenneuudistustukea.
(27)
Vaikka NGP:n ja Simpen voitaisiin katsoa muodostavan tukiin oikeutetun yhtymän, komissio on esittänyt epäilyjä siitä, täyttyvätkö muut valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa vahvistetut perusteet. Italia ei esimerkiksi ole esittänyt Simpen eikä NGP:n osalta rakenneuudistussuunnitelmia, jotka täyttäisivät kaikki suuntaviivojen 3.2.2 kohdan vaatimukset. Italian esittämään Simpeä koskevaan liiketoimintasuunnitelmaan ei sisältynyt yksityiskohtaista markkinatutkimusta eikä analyysiä yrityksen erityisistä vahvuuksista ja heikkouksista. Komissio totesi kuitenkin, että Simpe oli tällä välin myyty toiselle yritykselle, eikä pystynyt kyseisessä tilanteessa arvioimaan kaupan seurauksia. Italia ei ollut toimittanut tietoja toteutettavien NGP:n rakenneuudistustoimien kustannuksista tai niiden tarkasta rahoituksesta. Komissio epäili saatavilla olevien tietojen perusteella, etteivät elinkelpoisuuden palauttamista koskevat edellytykset täyttyneet.
(28)
Italia ei ollut ilmoittanut Simpeen tai NGP:hen liittyvistä vastasuoritteista, minkä vuoksi komissio epäili, noudatettiinko kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämistä koskevia ehtoja. Komissiolla ei myöskään ollut rakenneuudistusten kokonaiskustannuksista tai tuensaajan omasta osuudesta tietoja, joita olisi tarvittu sen määrittelemiseen, oliko tuki mahdollisimman vähäinen, kuten vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa edellytetään.
(29)
Italia oli ilmoittanut Sviluppo Italian tekemän pääomasijoituksen alun perin tukena, mutta todennut myöhemmin, että sijoitus oli markkinaperiaatteen mukainen eikä siis muodostanut tukea. Komissiolla oli väitteisiin liittyviä epäilyjä.
3.2 Aluetukia koskevat suuntaviivat
(30)
Komissio on arvioinut myös, onko tuki alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (7) mukaista. Simpe sijaitsee alueella, jolle voidaan myöntää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista aluetukea ja jonka nettoavustusekvivalentti voi olla enintään 35 prosenttia tukikelpoisista investoinneista. Kyseisellä toimenpiteellä avustettiin Simpeä toteuttamaan CP3-linjaan liittyviä investointihankkeita. Komissiolla ei kuitenkaan ollut tietoja, joiden perusteella se olisi voinut arvioida, voitiinko CP3-linjaan tehtyihin investointeihin liittyvät kustannukset katsoa aluetukikelpoisiksi ja oliko aluetukien 35 prosentin enimmäismäärää noudatettu.
4. ITALIAN HUOMAUTUKSET
(31)
Italia esitti uudelleen näkemyksensä, että Sviluppo Italian väliaikainen osakkuus Simpen pääomaan ei ollut valtiontukea, koska se on yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen mukainen. Italia on selittänyt, että Simpen kaksi muuta osakkeenomistajaa, NGP ja La Seda de Barcelona, on velvoitettu ostamaan osuudet kolmen-viiden vuoden kuluessa Sviluppo Italialta nimellistä arvoa vastaavalla hinnalla, johon lisätään keskipitkän tai pitkän ajan toimiin sovellettava viralliseen viitekorkoon perustuva vuosikorko korotettuna vähintään kahdella prosenttiyksiköllä. Lisäksi NGP takaa sitoumukseen kiinteällä omaisuudellaan. Italian mukaan mikä tahansa yksityinen taho olisi tehnyt vastaavansijoituksen, kun pääoman tuotolle oli tällaiset takeet.
(32)
Italia vahvisti myös, että kaksi muuta tukea myönnettiin Simpelle Italian laissa N:o 181/89 säädetyn ja komission hyväksymän (N 214/2003 (8) tukiohjelman perusteella, ja että niin tukikelpoiset kustannukset kuin tuen intensiteettikin olivat ohjelman mukaisia eli aluetuen enimmäisintensiteetti oli 35 prosenttia (nettoavustusekvivalentti). Italian mukaan tukea voidaan tämän vuoksi pitää Simpelle myönnettynä aluetukena, vaikka se oli ilmoitettu NGP:lle myönnettynä rakenneuudistustukena.
(33)
Italia totesi, että jos komissio ei ole sen kanssa samaa mieltä siitä, että tuki kuuluu tukiohjelmaan N 214/2003, sen pitäisi pitää tukea rakenneuudistustukena ja näin ollen yhteismarkkinoille soveltuvana.
(34)
Italia katsoi, että tuensaaja oli NGP, joka voidaan katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi.
(35)
Italia esitti myös sekä NGP:lle että Simpelle uudet rakenneuudistussuunnitelmat, joissa se on ottanut huomioon La Seda de Barcelonan uuden strategian.
(36)
Kuten edellä on kuvattu, Simpe tuottaa CP3-linjalla pääasiassa polyesteripolymeeriä polyeteenitereftalaattimarkkinoille. Italia esitti markkinatutkimuksen, jonka mukaan pakkausmuovimarkkinat kasvavat jatkuvasti ja kysyntä lisääntyy 7 prosenttia vuodessa (9). Lisäksi Simpe tuottaa edelleen polyesteripolymeeriä CP1- ja CP2-linjoilla Fidion-yritykselle, jolle Montefibre on siirtänyt polyesterikuitujen tuotantonsa.
(37)
NGP jatkaa toimintaansa toimittamalla Acerrassa toimiville teollisuusyrityksille tiettyjä palveluja esimerkiksi tutkimusta, laboratorioita ja jäteveden käsittelyä varten, mutta lopettaa kaiken teollisuustuotannon. Yrityksen palveluksessa jatkaa 54 sen alkuperäisistä 270 työntekijästä, ja 76 työntekijää siirretään Simpeen.
(38)
Uuteen rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluu NGP:n tekemä 8,5 miljoonan euron investointi palvelujen infrastruktuurin nykyaikaistamiseen. Simpe puolestaan tekee 40,4 miljoonan euron investoinnin, josta 22 miljoonaa euroa on tarkoitettu uuteen raaka-aineeseen (polyeteenitereftalaatti) siirtymiseen CP3-linjalla alkuperäisen suunnitelman mukaisesti, ja loppuosa uuden polymerisoinnin jälkeisen prosessin kehittämiseen. Viimeksi mainittua tarvitaan polyeteenitereftalaatin tuotantosyklin täydentämiseen ja myös CP1- ja CP2-linjojen mukauttamiseen puhdistetun tereftaalihapon käyttöön.
(39)
Italia toimitti taulukon, jossa rakenneuudistuksen kustannukset ja rahoituslähteet esitetään yksityiskohtaisesti niin NGP:n kuin Simpenkin osalta. Taulukon mukaan rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat 103,5 miljoonaa euroa.
(40)
Uudessa suunnitelmassa esitetään NGP:lle ja Simpelle optimistiset, maltilliset ja pessimistiset ennusteet. Jopa pessimistisen arvion mukaan NGP:stä tulee kannattava jo vuonna 2009. Simpen tulos on positiivinen pessimistisen ennusteen mukaan vuonna 2011, maltillisen ennusteen mukaan vuonna 2010 ja optimistisen ennusteen mukaan jo vuonna 2009.
5. ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSET
(41)
NGP yhtyy Italian tekemiin huomautuksiin. Yksi alkuperäisistä kantelun tekijöistä, kansainvälinen raion- ja synteettikuitukomitea CIRFS, totesi, ettei tuella ole merkitystä synteettikuitualalle, jos se on tarkoitettu pääasiassa polyeteenitereftalaattimarkkinoille.
6. ARVIOINTI
6.1 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki
(42)
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Yhteisön vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kauppaa koskevaan vaikutukseen liittyvä edellytys täyttyy, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa.
(43)
Avustuksen ja lainan Simpelle myönsi teollisuusministeriö ja Campanian alue eli kaksi julkista viranomaista. Tuet siis rahoitetaan valtion varoista ja valtio on niistä vastuussa. Avustuksella yritys saa itselleen etua, kuten lainallakin, joka on myönnetty elinkelpoisiin yrityksiin sovellettua viitekorkoa alemmalla korolla, eikä yksikään markkinatalouden ehdoin toimiva sijoittaja olisi myöntänyt sitä kyseisin ehdoin.
(44)
Italia ilmoitti Sviluppo Italian Simpelle myöntämän pääoman ensin valtiontukena, mutta selitti myöhemmin, ettei kyseessä ollutkaan tuki, koska toimenpide oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen eikä siitä aiheutunut yritykselle etua.
(45)
Toisin kuin Italian viranomaiset, komissio kuitenkin katsoo, että Sviluppo Italian väliaikainen pääoma Simpelle on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Sviluppo Italia on julkinen laitos ja sen tekemät pääomasijoitukset ovat valtion tekemiä ja näin ollen valtiontukea, ellei voida osoittaa, että Sviluppo Italia toimii samoin kuin markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen sijoittaja.
(46)
Komissio toteaa, että Sviluppo Italian osakkuus Simpen pääomaan oli osa NGP:n rakenneuudistussuunnitelmaa. Koska NGP oli vaikeuksissa oleva yritys ja Simpe perustettiin ainoastaan NGP:n rakenneuudistusta varten, Sviluppo Italia siis päätti hankkia vaikeuksissa olevan yrityksen osakkeita. Lisäksi Sviluppo Italian pääomasijoitus yhdistettiin kahteen muuhun EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa valtiontueksi määriteltyyn toimenpiteeseen eli Campanian alueen ja teollisuusministeriön suoraan avustukseen sekä teollisuusministeriön matalakorkoiseen lainaan.
(47)
Komissio on todennut aiemmissa päätöksissä (10), että markkinataloussijoittajaperiaate toteutuu, jos julkinen pääoma kohdennetaan elinkelpoiseen yritykseen. Periaate voi täyttyä myös, jos kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys; tällöin valtion pääomasijoitus on kuitenkin tehtävä samoin edellytyksin kuin yksityinen sijoitus yhtä riskialttiiseen yritykseen eli selvästi elinkelpoiseen yritykseen sovellettavaa korkeammalla korolla ja vain, jos elinkelpoisuuden palautuminen on todennäköinen.
(48)
Italian viranomaiset eivät ole osoittaneet, että yksityinen sijoittaja olisi ollut valmis hankkimaan osakkeet samoissa olosuhteissa. Ne eivät ole osoittaneet, että pääomalle saatava tuotto Sviluppo Italian vahvistamin ehdoin (2 prosenttiyksikköä enemmän kuin viitekorko) riittäisi yksityisen sijoittajan kiinnostuksen herättämiseen, kun otetaan huomioon, että NGP oli lopettanut toimintansa eikä elinkelpoisuuden palautumisesta ollut mitään takeita (lukuun ottamatta sitä, että investoinnin tukena oli valtiontuki). On myös huomattava, että La Seda de Barcelona osti osuuden Simpestä vasta yhdeksän kuukautta Sviluppo Italian sijoituksen jälkeen, kun myös muut tukimuodot oli myönnetty.
(49)
Komissio toteaa tämän vuoksi, että Sviluppo Italian tekemä pääomasijoitus tuotti yritykselle etua.
(50)
NGP ja sen seuraaja Simpe tuottavat polyesteripolymeerejä. Koska kyseistä tuotetta pidetään kaupan kaikkialla Euroopan unionissa, toimenpide uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämän vuoksi komissio toteaa, että avustus, laina ja Sviluppo Italian pääomasijoitus ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joten niiden soveltuvuus yhteismarkkinoille on arvioitava.
6.2 Oikeusperusta
(51)
Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä siitä, onko tuki valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen ja alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukainen.
(52)
Komissio toteaa kuitenkin Italian esittämien huomautusten perusteella, että tapauksessa vaikuttaisivat olevan läsnä kaikki rakenneuudistusta koskevat osatekijät. Tuen myöntämisen aikaan NGP oli vaikeuksissa oleva yritys. Tukien tarkoituksena oli yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen siten, että perustana on rakenneuudistussuunnitelma, jonka Italian viranomaiset olivat sitoutuneet toteuttamaan (ks. ohjelmasopimuksen ehtojen 15 kohta), Vaikka Italian viranomaisten mukaan tuki myönnettiin Simpelle (eikä NGP:lle), Simpe oli kuitenkin perustettu ainoastaan NGP:n rakenneuudistusta varten, joten se kuuluu rakenneuudistussuunnitelmaan. Sekä NGP että Simpe hyötyivät tuista.
(53)
Komissio toteaa myös, että koska kilpailun vääristymisellä on mahdollista vaikutusta vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistukseen tarkoitettuihin tukiin, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa esitetään erityiset kriteerit sen varmistamiseksi, että tukia myönnetään ainoastaan vähimmäismäärä, joka tarvitaan yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseen, ja minimoidaan kilpailun vääristyminen edellyttämällä tuensaajalta vastasuoritteiden toteuttamista. Kyseiset kriteerit voitaisiin kiertää, jos tukien arviointiperusteena olisivatkin alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat, joita ei kuitenkaan voida soveltaa vaikeuksissa oleviin yrityksiin (11).
(54)
Komissio toteaa edellä esitettyjen syiden perusteella, että tuen soveltuvuus on arvioitava valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’suuntaviivat’, nojalla.
6.3 Yrityksen tukikelpoisuus
(55)
Komissio katsoo suuntaviivojen 2.1 kohdan mukaisesti, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, mikäli yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit ovat kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen. Yritys voi pahimmassa tapauksessa menettää maksukykynsä tai joutua maksukyvyttömyytensä vuoksi yleistäytäntöönpanomenettelyyn.
(56)
Vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi epävarma. Periaatteessa yritystä pidetään vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta kyseisellä alalla.
(57)
Toisaalta suuntaviivojen 13 kohdassa todetaan, että ”jos vaikeuksissa oleva yritys perustaa tytäryhtiön, vaikeuksissa olevaa yritystä ja sen määräysvallassa olevaa tytäryhtiötä pidetään yhtymänä ja niille voidaan myöntää tukea tässä kohdassa esitetyin edellytyksin”.
(58)
Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyjä siitä, voiko NGP olla Simpelle myönnettyjen tukien saaja. Lisäksi Simpe oli vastaperustettu yritys, joten se ei voinut saada edellä mainittuja 2.1 kohdassa tarkoitettuja rakenneuudistustukia. Komissio on kuitenkin tarkastellut, voidaanko näitä kahta yritystä pitää yhtymänä, jota siis voitaisiin pitää tukikelpoisena.
(59)
NGP perusti Simpen niiden polymeerilaitosten uudelleenjärjestelyjen yhteydessä, joille kyseinen tuki oli myönnetty, joten Simpe kuuluu NGP:hen. Toisaalta NGP perustettiin helmikuussa 2003 ja se aloitti toimintansa maaliskuussa 2003 eli yli kolme vuotta ennen tuen myöntämistä toukokuussa 2006. Se ei siis ole suuntaviivoissa tarkoitettu vastaperustettu yritys. Lisäksi sillä on vaikeuksissa olevan yrityksen piirteitä: sen tappiot olivat 29,68 miljoonaa euroa viimeisenä kokonaisena tuotantovuonna eli vuonna 2003 ja 17,87 miljoonaa euroa vuonna 2004. Vuonna 2005 se sai sen sijaan voittoa 5,27 miljoonaa euroa lähinnä kertaluonteisten tulojen vuoksi.
(60)
Lisäksi NGP oli tuen myöntämishetkellä Simpen enemmistöosakas. Komissio toteaa näin ollen, että NGP ja Simpe voidaan katsoa suuntaviivojen nojalla tukikelpoiseksi yhtymäksi.
6.4 Elinkelpoisuuden palauttaminen
(61)
Tuen myöntämisen edellytyksenä on rakenneuudistussuunnitelma, jonka toteuttamisaika on mahdollisimman lyhyt. Sen on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistussuunnitelmaan on sisällyttävä mm. selvitys markkinoista ja elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa suunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin (suuntaviivojen 35 kohta).
(62)
Komissio katsoo, että muutettu rakenneuudistussuunnitelma, jossa otetaan huomioon La Seda de Barcelonan edellyttämät muutokset, täyttää suuntaviivojen vaatimukset. Italia on toimittanut markkinaselvityksen, jonka mukaan polyeteenitereftalaattiin tarkoitetun polymeerin markkinat ovat kasvamassa. Rakenneuudistukseen kuuluu asianmukaisia sisäisiä tervehdyttämistoimenpiteitä aiempien ongelmien (uuteen raaka-aineeseen siirtyminen) selvittämiseksi, sekä uuden omistajan La Seda de Barcelonan tekemiä uusia merkittäviä investointeja, joiden ansiosta Simpe voi toimia polyeteenitereftalaattiin tarkoitettujen polymeerien markkinoilla sekä toimittaa samalla Fidionille edelleen sulaa polymeeriä tekstiilikäyttöön. Lisäksi Italia toimitti tuotantomäärien vaihtelusta optimistiset, pessimistiset ja maltilliset ennusteet, joiden perusteella NGP:n ja Simpen elinkelpoisuus on palautumassa kohtuullisessa ajassa. Näin ollen komissio toteaa, että elinkelpoisuuden palauttamista koskevat edellytykset on täytetty.
6.5 Tuen rajaaminen välttämättömään: tuensaajan todellinen rahoitusosuus, johon ei sisälly tukea
(63)
Tuki on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen ja sen osakkaiden käytettävissä olevat varat. Lisäksi tuensaajien on osallistuttava merkittävällä osuudella rakenneuudistuksen kuluihin joko omista varoistaan tai turvautumalla markkinaehdoin saatavaan ulkoiseen rahoitukseen. Komissio pitää suurten yritysten kohdalla riittävänä vähintään 50 prosentin osuutta.
(64)
Italian toimittamien tietojen mukaan noin 80 prosenttia rakenneuudistusten kustannuksista rahoitetaan yhtymän omin varoin, joten suuntaviivojen 44 kohdan edellytykset täyttyvät.
6.6 Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen
(65)
Jotta kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset, vastasuoritteita on toteutettava niin, että tavoitellut myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. Muutoin tuen katsotaan olevan ristiriidassa yhteisen edun kanssa ja sen vuoksi soveltumaton yhteismarkkinoille (suuntaviivojen 38 kohta).
(66)
Italia ehdottaa seuraavia vastasuoritteita:
-
Simpe rajaa polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesteripolymeerin vuosituotannon 110 000 tonniin tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012,
-
Italia toimittaa komissiolle tiedot polyesteripolymeerimääristä, jotka Simpe on vuosittain tuottanut ja myynyt seuraavan vuoden helmikuusta 31 päivään joulukuuta 2012,
-
lisäksi Italia sitoutuu tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012 olemaan myöntämättä minkäänlaista valtiontukea Simpelle tai NGP:lle tai saman yhtymän valvonnassa olevalle tai siihen kuuluvalle yritykselle tai niiden toteuttamalle toiminnalle.
(67)
Italia on selittänyt, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan NGP (tai sen seuraaja Simpe) lopettaa kokonaan toiminnan tekstiilikäyttöön tarkoitetun, rakeiden muodossa olevan polyesteripolymeerin sekä erikoispolymeerin markkinoilla, jolloin markkinoista vapautuu 20 prosenttia. Simpe puolestaan odottaa saavuttavansa neljän prosentin osuuden polyeteenitereftalaattimarkkinoista EU:ssa.
(68)
Suuntaviivojen 40 kohdan mukaan ”toimenpiteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen (…) suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla. Toimenpiteitä olisi toteutettava etenkin markkinoilla, joilla yrityksellä on rakenneuudistuksen jälkeen huomattava markkina-asema”.
(69)
Komissio toteaa, että Simpen päämarkkinat ovat polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesterin markkinat. Lisäksi Simpen enemmistöosakas La Seda de Barcelona on yksi suurimmista polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesterin tuottajista Euroopassa. Tuki saattaa siis vääristää kyseisiä markkinoita merkittävästi. Tämän vuoksi 110 000 tonnin enimmäistuotanto rajoittaa läsnäoloa markkinoilla, kun otetaan huomioon, että Simpen polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesterin tuotantokapasiteetti on 160 000 tonnia vuodessa. Polyeteenitereftalaattimarkkinat ovat laajentumassa, joten merkittävää on myöskin se, että rajoitusta sovelletaan vuoden 2012 loppuun. Italian esittämien markkinaselvitysten mukaan tuotteen kysyntä kasvoi 6,9 prosenttia vuonna 2004 ja suuntauksen odotettiin jatkuvan tulevina vuosina.
(70)
CP1- ja CP2-linjoilla valmistetaan edelleen sulaa polyesteripolymeeriä, jonka tuotantomäärät ovat pienentyneet rakenneuudistuksen yhteydessä huomattavasti eli 105 000 tonnista vuodessa 60 000 tonniin vuodessa, ja koko tuotanto on tarkoitettu yksinomaan Fidionin (entisen Montefibren) käyttöön. Tuotantokapasiteetin supistaminen edelleen ei olisi realistista ja saattaisi vaarantaa yrityksen elinkelpoisuuden.
(71)
Komissio toteaa, että Italia on sitoutunut olemaan myöntämättä minkäänlaista valtiontukea Simpelle tai NGP:lle tai saman yhtymän valvonnassa olevalle tai siihen kuuluvalle yritykselle tai niiden toteuttamalle toiminnalle tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012, jotta tulevat tuet eivät lisää tuen mahdollisesti aiheuttamaa kaupan vääristymistä.
(72)
Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Italian ehdottamat vastasuoritteet ovat riittävät tuen kielteisten vaikutusten lieventämiseksi.
(73)
Komissio toteaa, että ilmoitettu NGP:n ja Simpen hyväksi rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen myönnetty valtiontuki voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Italian NGP:n ja Simpen hyväksi myöntämä 20,87 miljoonan euron suuruinen valtiontuki rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua yhteismarkkinoille soveltuvaa tukea, mikäli 2 artiklassa esitettyjä edellytyksiä noudatetaan.
2 artikla
Italian on varmistettava, että seuraavia edellytyksiä noudatetaan:
a)
Simpe rajaa polyeteenitereftalaattimarkkinoille tarkoitetun polyesteripolymeerin vuosituotannon 110 000 tonniin tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012,
b)
Italia toimittaa komissiolle tiedot polyesteripolymeerimääristä, jotka Simpe on vuosittain tuottanut ja myynyt seuraavan vuoden helmikuusta 31 päivään joulukuuta 2012,
c)
Italia sitoutuu tuen hyväksymistä koskevan komission päätöksen tekemisestä 31 päivään joulukuuta 2012 olemaan myöntämättä minkäänlaista valtiontukea Simpelle tai NGP:lle tai saman yhtymän valvonnassa olevalle tai siihen kuuluvalle yritykselle tai niiden toteuttamalle toiminnalle.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.
Tehty Brysselissä 16 päivänä heinäkuuta 2008.