++++
RAADETS FORORDNING ( EOEF ) Nr . 2778/75
af 29 . oktober 1975
om fastsaettelse af regler for beregning af importafgift og slusepris for fjerkraekoed
RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,
under henvisning til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 2777/75 af 29 . oktober 1975 om den faelles markedsordning for fjerkraekoed ( 1 ) , saerlig artikel 4 , stk . 3 , og artikel 7 , stk . 5 ,
under henvisning til forslag fra Kommissionen , og
ud fra foelgende betragtninger :
Importafgiften for slagtet fjerkrae bestaar navnlig af et element , der er lig med forskellen mellem priserne inden for Faellesskabet og priserne paa verdensmarkedet for den foderkornmaengde , der inden for Faellesskabet er noedvendig til produktion af et kilogram slagtet fjerkrae alt efter arten ;
denne maengde boer fastsaettes under anvendelse af en foraedlingskoefficient , som udtrykker forholdet mellem vaegten af det slagtede fjerkrae og vaegten af det til produktion heraf noedvendige forderkorn ;
ved fastsaettelsen af dette forhold boer der tages hensyn til den foderkornmaengde , der er noedvendig til opdraet af en kylling , saaledes som denne er defineret i forordning ( EOEF ) nr . 2777/75 , artikel 1 , stk . 2 , litra b ) , og til en vis doedelighedsprocent for fjerkrae under opfedning . Denne koefficient boer differentieres efter arten ; paa grundlag af disse betragtninger vil det vaere hensigtsmaessigt at fastsaette denne koefficient til :
- 1 : 1,925 for slagtede hoens , plukkede , uden tarme , med hoved og foedder , i det foelgende benaevnt " udslagtningskoefficient 83 % " ;
- 1 : 2,189 for slagtede hoens , plukkede , rensede , uden hoved og foedder , men med hjerte , lever og kraas , i det foelgende benaevnt " udslagtningskoefficient 70 % " ;
- 1 : 2,385 for slagtede hoens , plukkede , rensede , uden hoved og foedder og uden hjerte , lever og kraas , i det foelgende benaevnt " udslagtningskoefficient 65 % " ;
- 1 : 3,029 for slagtede aender , plukkede , afbloedte , ikke aabnede eller uden tarme , med hoved og foedder , i det foelgende benaevnt " udslagtningskoefficient 85 % " ;
- 1 : 3,679 for slagtede aender , plukkede , rensede , uden hoved og foedder , med eller uden hjerte , lever og kraas , i det foelgende benaevnt " udslagtningskoefficient 70 % " ;
- 1 : 4,087 for slagtede aender , plukkede , afbloedte , uden hoved og foedder og uden hjerte , lever og kraas , i det foelgende benaevnt " udslagtningskoefficient 63 % " ;
- 1 : 3,122 for slagtede gaes , plukkede , afbloedte , ikke aabnede med hoved og foedder , i det foelgende benaevnt " udslagtningskoefficient 82 % " ;
- 1 : 3,413 for slagtede gaes , plukkede , rensede , uden hoved og foedder , med eller uden hjerte og kraes , i det foelgende benaevnt " udslagtningskoefficient 75 % " ;
- 1 : 2,338 for slagtede kalkuner ;
- 1 : 3,808 for slagtede perlehoens ;
importafgiften for kyllinger skal beregnes efter den samme metode som importafgiften for slagtet fjerkrae : dog skal den maengde foderkorn , der kommer i betragtning , vaere den samme som er noedvendig for opdraet inden for Faellesskabet af en kylling uanset dennes art ;
denne maengde boer bestemmes ved anvendelse af en foraedlingskoefficient paa 1 : 0,392 , der udtrykker forholdet mellem en kylling og vaegten af det til dens opdraet noedvendige foderkorn ; ved fastlaeggelse af dette forhold boer der tages hensyn til den maengde foderkorn , der medgaar til produktionen af de rugeaeg , som er noedvendige for opdraet af en kylling ;
der skal ske fastsaettelse af sammensaetningen af en kornblanding , der udgoer de naevnte maengder ;
i denne blanding indgaar kornarter eller klid , som kan sidestilles med en af de tre kornarter , der navnlig benyttes til fjerkraefoder , nemlig majs , byg og havre ; isaer boer foderhvede sidestilles med byg ;
en kornblanding med foelgende sammensaetning boer derfor anses for repraesentativ :
- for kyllinger :
majs : 60 % ,
byg : 30 % ,
havre : 10 % ;
- for hoens :
majs : 80 % ,
byg : 20 % ;
- for aender , gaes , kalkuner og perlehoens :
majs : 60 % ,
byg : 30 % ,
havre : 10 % .
paa grund af de naevnte foderkornmaengders sammensaetning synes det paakraevet , at prisen inden for Faellesskabet og prisen paa verdensmarkedet er lig med det i overensstemmelse med den ovennaevnte sammensaetning vejede gennemsnit af paa den ene side priserne i Faellesskabet og paa den anden side priserne paa verdensmarkedet for hver af de paagaeldende kornarter ;
ved beregning af prisen for hver foderkornart boer der tages hensyn til :
- det aritmetiske gennemsnit af de taerskelpriser , der forhoejet med deres maanedlige tillaeg er gaeldende i den i forordning ( EOEF ) nr . 2777/75 , artikel 4 , stk . 1 , litra a ) , andet afsnit , naevnte periode ,
- det aritmetiske gennemsnit af de cif-priser , der er fastsat for den i forordning ( EOEF ) nr . 2777/75 , artikel 4 , stk . 1 , litra a ) , tredje afsnit , naevnte periode ;
i henhold til artikel 7 i forordning ( EOEF ) nr . 2777/75 bestaar sluseprisen for slagtet fjerkrae af to elementer :
- af verdensmarkedsprisen for den maengde foderkorn , der er noedvendig til produktion i tredjelande af et kilogram slagtet fjerkrae alt efter arten ,
- af et fast beloeb , der alt efter fjerkraearten udtrykker de oevrige foderomkostninger samt generalomkostningerne i forbindelse med produktion og afsaetning ;
sluseprisen for kyllinger skal beregnes efter samme metode som sluseprisen for slagtet fjerkrae , dog skal prisen for foderkornmaengden paa verdensmarkedet vaere den samme som den , der gaelder for den foderkornmaengde , der er noedvendig til produktion af en kylling i tredjelande ; det faste beloeb skal svare til det , der udtrykker de oevrige foderomkostninger samt generalomkostningerne i forbindelse med produktion og afsaetning af en kylling ; vaerdien af fodermaengden og det faste beloeb skal ikke differentieres efter fjerkraearten ;
foderkornmaengderne boer fastsaettes ved anvendelse af en foraedlingskoefficient , der bestemmes i overensstemmelse med de samme kriterier , som gaelder for fastlaeggelsen af de til beregning af importafgifterne benyttede foraedlingskoefficienter ; for slaget fjerkrae skal der dog ikke tages hensyn til den til produktion af en kylling anvendte foderkornmaengde ; paa grundlag af disse betragtninger boer koefficienten fastsaettes til :
- 1 : 0,392 for kyllinger ;
- 1 : 1,684 for slagtede hoens med en udslagtningskoefficient paa 83 % ;
- 1 : 1,915 for slagtede hoens med en udslagtningskoefficient paa 70 % ;
- 1 : 2,087 for slagtede hoens med en udslagtningskoefficient paa 65 % ;
- 1 : 2,824 for slagtede aender med en udslagtningskoefficient paa 85 % ;
- 1 : 3,429 for slagtede aender med udslagtningskoefficient paa 70 % ;
- 1 : 3,810 for slagtede aender med en udslagtningskoefficient paa 63 % ;
- 1 : 3,049 for slagtede gaes med en udslagtningskoefficient paa 82 % ;
- 1 : 3,333 for slagtede gaes med en udslagtningskoefficient paa 75 % ;
- 1 : 2,275 for slagtede kalkuner ;
- 1 : 3,410 for slagtede perlehoens ;
paa grund af de inden for Faellesskabet og paa verdensmarkedet indvundne erfaringer boer der for foderkornmaengden paa verdensmarkedet regnes med den samme sammensaetning som inden for Faellesskabet ved beregning af importafgiften ;
til beregning af prisen for foderkornmaengden boer der vaelges den samme metode som til beregning af importafgiften ;
det aritmetiske gennemsnit af cif-priserne skal forhoejes med 0,475 regningsenhed nr . 100 kilogram korn for at tage hensyn til transportomkostningerne til forbrugsstedet og omkostningerne ved forarbejdning til foder ;
ved fastsaettelse af foderkornmaengden paa verdensmarkedet tages der ikke hensyn til de oevrige foderomkostninger eller generalomkostningerne i forbindelse med produktion og afsaetning ; disse oevrige foderomkostninger daekker proteinholdige fodertilsaetninger , mineralsalte , vitaminer og sygdomsforebyggende produkter , generalomkostningerne i forbindelse med produktion og afsaetning omfatter udgifter til dyrlaege , stalde , arbejdskraft , forsikring , transport samt fortjenstmargen ; disse omkostninger kan fastsaettes til :
- 0,1448 regningsenhed for en kylling ;
- 0,6069 regningsenhed pr . kilogram for slagtede hoens med en udslagtningskoefficient paa 83 % ;
- 0,6900 regningsenhed pr . kilogram for slagtede hoens med en udslagtningskoefficient paa 70 % ;
- 0,7518 regningsenhed pr . kilogram for slagtede hoens med en udslagtningskoefficient paa 65 % ;
- 0,5353 regningsenhed pr . kilogram for slagtede aender med en udslagtningskoefficient paa 85 % ;
- 0,6500 regningsenhed pr . kilogram for slagtede aender med en udslagtningskoefficient paa 70 % ;
- 0,7222 regningsenhed pr . kilogram for slagtede aender med en udslagtningskoefficient paa 63 % ;
- 0,7240 regningsenhed pr . kilogram for slagtede gaes med en udslagtningskoefficient paa 82 % ;
- 0,5916 regningsenhed pr . kilogram for slagtede gaes med en udslagtningskoefficient paa 75 % ;
- 0,8929 regningsenhed pr . kilogram for slagtede kalkuner ;
- 1,1356 regningsenhed pr . kilogram for slagtede perlehoens ;
ved fastsaettelse af sluseprisen , der er gaeldende fra 1 . november , 1 . februar og 1 . maj , skal der kun tages hensyn til udviklingen i foderkornpriserne paa verdensmarkedet , hvis prisen for foderkornmaengden udviser en mindsteafvigelse i forhold til den pris , der anvendes til beregning af sluseprisen for det foregaaende kvartal ; en afvigelse paa mindre end 3 % har ingen naevnevaerdig indflydelse paa foderomkostningerne for fjerkrae ; mindsteafvigelsen boer fastsaettes til 3 % -
UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING :
Artikel 1
De i forordning ( EOEF ) nr . 2777/75 artikel 4 , stk . 1 , litra a ) , og stk . 2 , naevnte foderkornmaengder samt sammensaetningen heraf er fastsat i bilag I , kolonne 3 og 4 .
Artikel 2
1 . Inden for Faellesskabet er prisen for foderkornmaengden lig med det efter de i bilag I , kolonne 4 , anfoerte procentsatser vejede gennemsnit af priserne pr . kilogram inden for Faellesskabet for hver af de kornarter , der indgaar i denne maengde , idet gennemsnittet multipliceres med det tilsvarende tal i bilag I , kolonne 3 .
2 . Inden for Faellesskabet er prisen for hver foderkornart lig med det aritmetiske gennemsnit af taerskelpriserne , forhoejet med deres maanedlige tillaeg og gaeldende for denne kornart i en tolv maaneders periode begyndende 1 . august .
Artikel 3
1 . Paa verdensmarkedet er prisen paa foderkornmaengden lig med det efter de i bilag I , kolonne 4 , anfoerte procentsatser vejede gennemsnit af priserne pr . kilogram paa verdensmarkedet for hver af de kornarter , der indgaar i denne maengde , idet gennemsnittet multipliceres med det tilsvarende tal i bilag I , kolonne 3 .
2 . Paa verdensmarkedet er prisen for hver foderkornart lig med det aritmetiske gennemsnit af de cifpriser , der er fastsat for denne kornart for den i forordning ( EOEF ) nr . 2777/75 , artikel 4 , stk . 1 , litra a ) , tredje afsnit , omhandlede seks maaneders periode .
Artikel 4
1 . Prisen for de i forordning ( EOEF ) nr . 2777/75 , artikel 7 , stk . 2 , litra a ) , og stk . 3 , naevnte foderkornmaengder er lig med prisen for de i bilag II , kolonne 3 , fastsatte foderkornmaengder , hvis sammensaetning er anfoert i bilag II , kolonne 4 .
2 . Prisen for disse foderkornmaengder er lig med det efter de i bilag II , kolonne 4 , anfoerte procentsatser vejede gennemsnit af priserne pr . kilogram for hver af de kornarter , der indgaar i denne maengde , idet gennemsnittet multipliceres med det tilsvarende tal i bilag II , kolonne 3 .
3 . Prisen for hver kornart er lig med det aritmetiske gennemsnit af de cif-priser , der er fastsat for denne kornart for den i forordning ( EOEF ) nr . 2777/75 , artikel 7 , stk . 2 , andet afsnit , omhandlede seks maaneders periode ; gennemsnittet forhoejes med 0,475 regningsenhed pr . 100 kilogram korn .
Artikel 5
De i forordning ( EOEF ) nr . 2777/75 , artikel 7 , stk . 2 , litra b ) , og stk . 3 , naevnte faste beloeb er fastsat i bilag II , kolonne 5 .
Artikel 6
Den i forordning ( EOEF ) nr . 2777/75 , artikel 7 , stk . 2 , sidste afsnit , naevnte mindsteafvigelse fastsaettes til 3 % .
Artikel 7
1 . Raadets forordning nr . 146/67/EOEF af 21 . juni 1967 om fastsaettelse af regler for beregning af importafgift og slusepris for fjerkraekoed ( 2 ) , senest aendret ved forordning ( EOEF ) nr . 1717/74 ( 3 ) , ophaeves .
2 . Henvisninger til den i henhold til stk . 1 ophaevede forordning skal betragtes som henvisninger til denne forordning .
Artikel 8
Denne forordning traeder i kraft den 1 . november 1975 .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat .
Udfaerdiget i Luxembourg , den 29 . oktober 1975 .
NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 2778/75,
annettu 29 päivänä lokakuuta 1975,
siipikarjanliha-alalla sovellettavista maksun ja sulkuhinnan laskemista koskevista säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon siipikarjanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75(1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan ja 7 artiklan 5 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
sekä katsoo, että
teurastettuun siipikarjaan sovellettava maksu muodostuu erityisesti osasta, joka vastaa hinnan yhteisössä ja maailmanmarkkinahinnan erotusta rehuviljamäärältä, joka lajin mukaan tarvitaan tuotettaessa yhteisössä yksi kilo teurastettua siipikarjaa,
tämä määrä olisi vahvistettava teurastetun siipikarjan painon ja sen tuotantoon tarvittavan rehuviljan painon suhteen ilmaisevan muuntokertoimen avulla; tätä suhdetta vahvistettaessa olisi otettava huomioon rehuviljamäärä, joka tarvitaan yhden poikasen tuottamiseksi, sellaisena kuin se määritellään asetuksen (ETY) N:o 2777/75 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa, sekä tietty prosenttiosuus siipikarjan kuolleisuudesta lihotusvaiheessa; tätä kerrointa on vaihdeltava lajin mukaan; näiden huomioiden perusteella se on vahvistettava seuraavasti:
- 1:1,925 teurastetuille kanoille ja kananpojille, jotka ovat kynittyinä ja suolistettuina, päineen ja koipineen, jäljempänä "83-prosenttinen tarjontamuoto";
- 1:2,189 teurastetuille kanoille ja kananpojille, jotka ovat kynittyinä ja puhdistettuina, ilman päätä ja koipia, mutta sydämen, maksan ja kivipiiran kanssa, jäljempänä "70-prosenttinen tarjontamuoto";
- 1:2,385 teurastetuille kanoille ja kananpojille, jotka ovat kynittyinä ja puhdistettuina, ilman päätä ja koipia ja ilman sydäntä, maksaa ja kivipiiraa, jäljempänä "65-prosenttinen tarjontamuoto";
- 1:3,029 teurastetuille ankoille, jotka ovat kynittyinä, veret laskettuina, puhdistamattomina tai suolistettuina, päineen ja koipineen, jäljempänä "85-prosenttinen tarjontamuoto";
- 1:3,679 teurastetuille ankoille, jotka ovat kynittyinä ja puhdistettuina, ilman päätä ja koipia, mutta sydämen, maksan ja kivipiiran kanssa tai niitä ilman, jäljempänä "70-prosenttinen tarjontamuoto";
- 1:4,087 teurastetuille ankoille, jotka ovat kynittyinä, puhdistettuina, ilman päätä ja koipia ja ilman sydäntä, maksaa ja kivipiiraa, jäljempänä "63-prosenttinen tarjontamuoto";
- 1:3,122 teurastetuille hanhille, jotka ovat kynittyinä, veret laskettuina, puhdistamattomina, päineen ja koipineen, jäljempänä "82-prosenttinen tarjontamuoto";
- 1:3,413 teurastetuille hanhille, jotka ovat kynittyinä ja puhdistettuina, ilman päätä ja koipia, mutta sydämen ja kivipiiran kanssa tai niitä ilman, jäljempänä "75-prosenttinen tarjontamuoto";
- 1:2,338 teurastetuille kalkkunoille;
- 1:3,808 teurastetuille helmikanoille;
poikasiin sovellettava maksu on laskettava saman menetelmän mukaisesti kuin teurastettuun siipikarjaan sovellettava maksu; käytettävän rehuviljamäärän on kuitenkin vastattava rehuviljamäärää, joka tarvitaan tuotettaessa yhteisössä yksi poikanen, lajista riippumatta,
tämä määrä olisi vahvistettava muuntokertoimen 1:0,392 perusteella, joka ilmaisee poikasen ja sen tuottamiseen tarvittavien rehuviljojen painon suhteen; tämän suhteen vahvistamisessa olisi otettava huomioon yhden poikasen saantiin tarvittavien siitosmunien tuottamiseen tarvittavat rehuviljamäärät,
olisi määritettävä kyseiset määrät muodostavan viljaseoksen koostumus,
tämä sekoitus koostuu viljoista tai niiden sivutuotteista, jotka olisi rinnastettava yhteen kolmesta tärkeimmästä siipikarjan ravinnoksi käytettävästä viljasta eli maissiin, ohraan ja kauraan, ja erityisesti ohraan olisi rinnastettava rehuvehnä,
edustavina olisi pidettävä koostumukseltaan seuraavanlaisia viljaseoksia:
- poikasille:
maissi: 60 %
ohra: 30 %
kaura: 10 %
- kukoille, kanoille ja kananpojille:
maissi: 80 %
ohra: 20 %
- ankoille, hanhille, kalkkunoille ja helmikanoille:
maissi: 60 %
ohra: 30 %
kaura: 10 %,
näiden mainittujen rehuviljamäärien koostumuksen vuoksi näyttää olevan tarpeen, että niiden hinta yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla vastaa kunkin kyseisen viljan yhteisön hintojen ja maailmanmarkkinahintojen mainitun koostumuksen mukaisesti painotettua keskiarvoa,
kunkin rehuviljan hinnan laskemisessa olisi käytettävä:
- asetuksen (ETY) N:o 2777/75 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuna ajanjaksona voimassa olevien kynnyshintojen, korotettuina niiden kuukausittaisella korotuksella, aritmeettista keskiarvoa,
- asetuksen (ETY) N:o 2777/75 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuksi ajanjaksoksi vahvistettujen cif-hintojen aritmeettista keskiarvoa,
asetuksen (ETY) N:o 2777/75 7 artiklan mukaan teurastetun siipikarjan sulkuhinta muodostuu kahdesta tekijästä:
- lajin mukaan erotellusta maailmanmarkkinahinnasta sille rehuviljamäärälle, joka tarvitaan tuotettaessa kolmansissa maissa yksi kilogramma teurastettua siipikarjaa,
- lajin mukaan erotellusta kiinteästä määrästä, joka edustaa muita rehukustannuksia ja yleisiä tuotannon kustannuksia ja kaupan pitämisen kustannuksia;
poikasten sulkuhinta on laskettava saman menetelmän mukaisesti kuin teurastetun siipikarjan sulkuhinta; rehuviljamäärän maailmanmarkkinahinnan on kuitenkin vastattava hintaa sille rehuviljamäärälle, joka tarvitaan tuotettaessa kolmansissa maissa yksi poikanen; kiinteän osuuden on vastattava määrää, joka edustaa muita rehukustannuksia ja yhden poikasen yleisiä tuotannon kustannuksia ja kaupan pitämisen kustannuksia; rehuviljamäärän arvon ja kiinteän määrän on pysyttävä muuttumattomina lajista riippumatta,
rehuviljamäärät olisi vahvistettava muuntokertoimen perusteella, joka määritetään samojen perusteiden mukaisesti kuin ne, joita käytetään maksujen laskemisessa käytettyjen muuntokertoimien vahvistamisessa; teurastetun siipikarjan osalta ei kuitenkaan ole tarpeen ottaa huomioon yhden poikasen tuottamiseksi käytettävää rehuviljamäärää; näiden huomioiden perusteella kerroin on vahvistettava seuraavasti:
- 1:0,392 poikasille;
- 1:1,684 teurastetuille kanoille ja kananpojille, 83-prosenttinen tarjontamuoto;
- 1:1,915 teurastetuille kanoille ja kananpojille, 70-prosenttinen tarjontamuoto;
- 1:2,087 teurastetuille kanoille ja kananpojille, 65-prosenttinen tarjontamuoto;
- 1:2,824 teurastetuille ankoille, 85-prosenttinen tarjontamuoto;
- 1:3,429 teurastetuille ankoille, 70-prosenttinen tarjontamuoto;
- 1:3,810 teurastetuille ankoille, 63-prosenttinen tarjontamuoto;
- 1:3,049 teurastetuille hanhille, 82-prosenttinen tarjontamuoto;
- 1:3,333 teurastetuille hanhille, 75-prosenttinen tarjontamuoto;
- 1:2,275 teurastetuille kalkkunoille;
- 1:3,410 teurastetuille helmikanoille,
yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla saatujen kokemusten perusteella olisi säädettävä, että rehuviljamäärän koostumus olisi maailmanmarkkinoilla sama kuin yhteisössä maksun laskemisessa käytetty koostumus,
rehuviljamäärän hinnan laskemiseksi olisi valittava tuontimaksun laskemisessa käytetty menetelmä,
cif-hintojen aritmeettista keskiarvoa olisi korotettava 0,475 laskentayksiköllä sataa viljakilogrammaa kohti kuljetuksesta kulutuspaikkaan ja jalostuksesta rehuiksi johtuvien kustannusten huomioon ottamiseksi,
rehuviljamäärää määritettäessä maailmanmarkkinoilla huomioon ei oteta muita rehukustannuksia eikä yleisiä tuotannon kustannuksia ja kaupan pitämisen kustannuksia; muita rehukustannuksia ovat lisävalkuaisrehuihin, mineraalisuoloihin, vitamiineihin ja sairauksien ehkäisyyn käytettäviin tuotteisiin liittyvät kustannukset; yleiset tuotannon kustannukset ja kaupan pitämisen kustannukset käsittävät eläinlääkintään, eläinten tiloihin, työvoimaan, vakuutuksiin, kuljetuksiin ja myyntimarginaaliin liittyvät kustannukset; nämä kustannukset voidaan arvioida kiinteästi seuraavasti:
- 0,1448 laskentayksikköä poikaselta;
- 0,6069 laskentayksikköä kilogrammalta teurastettuja kanoja ja kananpoikia, 83-prosenttinen tarjontamuoto;
- 0,6900 laskentayksikköä kilogrammalta teurastettuja kanoja ja kananpoikia, 70-prosenttinen tarjontamuoto;
- 0,7518 laskentayksikköä kilogrammalta teurastettuja kanoja ja kananpoikia, 65-prosenttinen tarjontamuoto;
- 0,5353 laskentayksikköä kilogrammalta teurastettuja ankkoja, 85-prosenttinen tarjontamuoto;
- 0,6500 laskentayksikköä kilogrammalta teurastettuja ankkoja, 70-prosenttinen tarjontamuoto;
- 0,7222 laskentayksikköä kilogrammalta teurastettuja ankkoja, 63-prosenttinen tarjontamuoto;
- 0,7240 laskentayksikköä kilogrammalta teurastettuja hanhia, 82-prosenttinen tarjontamuoto;
- 0,5916 laskentayksikköä kilogrammalta teurastettuja hanhia, 75-prosenttinen tarjontamuoto;
- 0,8929 laskentayksikköä kilogrammalta teurastettuja kalkkunoita;
- 1,1356 laskentayksikköä kilogrammalta teurastettuja helmikanoja, ja
rehuviljan maailmanmarkkinahintojen kehitys otetaan 1 päivästä marraskuuta, 1 päivästä helmikuuta ja 1 päivästä toukokuuta voimassa olevaa sulkuhintaa vahvistettaessa kuitenkin huomioon ainoastaan, jos rehuviljamäärän hinnassa ilmenee vähimmäismuutos suhteessa edellisen vuosineljänneksen sulkuhintaa laskettaessa käytettyyn rehuviljamäärän hintaan; alle kolmen prosentin muutoksella ei ole mainittavia vaikutuksia siipikarjan rehukustannuksiin; vähimmäismuutoksen määräksi olisi vahvistettava kolme prosenttia,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Asetuksen (ETY) N:o 2777/75 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetut rehuviljamäärät sekä niiden koostumus vahvistetaan liitteen I sarakkeessa 3 ja 4.
2 artikla
1. Rehuviljamäärän hinta yhteisössä vastaa tähän määrään sisältyvien viljojen kilohintojen yhteisössä liitteen I sarakkeessa 4 olevien prosenttiosuuksien mukaisesti painotettua keskiarvoa, joka on kerrottu liitteen I sarakkeessa 3 olevalla sitä vastaavalla luvulla.
2. Kunkin rehuviljan hinta yhteisössä vastaa tämän viljan kaksitoista kuukautta 1 päivästä elokuuta lukien voimassa olevien kynnyshintojen, korotettuna niiden kuukausittaisella korotuksella, aritmeettista keskiarvoa.
3 artikla
1. Rehuviljamäärän hinta maailmanmarkkinoilla vastaa tähän määrään sisältyvien viljojen kilohintojen maailmanmarkkinoilla liitteen I sarakkeessa 4 olevien prosenttiosuuksien mukaisesti painotettua keskiarvoa, joka on kerrottu liitteen I sarakkeessa 3 olevalla sitä vastaavalla luvulla.
2. Kunkin rehuviljan maailmanmarkkinahinta vastaa tälle viljalle asetuksen (ETY) N:o 2777/75 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan kolmannessa alakohdassa säädetyksi kuuden kuukauden jaksoksi vahvistettujen cif-hintojen aritmeettista keskiarvoa.
4 artikla
1. Asetuksen (ETY) N:o 2777/75 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 3 kohdassa tarkoitettujen rehuviljamäärien hinta vastaa liitteen II sarakkeessa 3 vahvistettua hintaa rehuviljamäärille, joiden koostumus esitetään liitteen II sarakkeessa 4.
2. Näiden rehuviljamäärien hinta vastaa tähän määrään sisältyvien viljojen kilohintojen liitteen II sarakkeessa 4 olevien prosenttiosuuksien mukaisesti painotettua keskiarvoa, joka on kerrottu liitteen II sarakkeessa 3 olevalla sitä vastaavalla luvulla.
3. Kunkin viljan hinta vastaa tälle viljalle asetuksen (ETY) N:o 2227/75 7 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetyksi kuuden kuukauden jaksoksi vahvistettujen cif- hintojen aritmeettista keskiarvoa, johon on lisätty 0,475 laskentayksikköä sataa viljakilogrammaa kohti.
5 artikla
Asetuksen (ETY) N:o 2777/75 7 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja 3 kohdassa tarkoitetut kiinteät määrät vahvistetaan liitteen II sarakkeessa 5.
6 artikla
Asetuksen (ETY) N:o 2777/75 7 artiklan 2 kohdan viimeisessä alakohdassa tarkoitettu vähimmäismuutos vahvistetaan kolmeksi prosentiksi.
7 artikla
1. Kumotaan siipikarjanliha-alalla sovellettavien maksujen ja sulkuhintojen laskemista koskevista säännöistä 21 päivänä kesäkuuta 1967 annettu neuvoston asetus N:o 146/67/ETY(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1717/74(3).
2. Viittauksia 1 kohdalla kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.
8 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 1975.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 29 päivänä lokakuuta 1975.