RAADETS AFGOERELSE af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europaeiske Faellesskabers egne indtaegter (94/728/EF, Euratom)
RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 201,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, saerlig artikel 173,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),
under henvisning til udtalelse Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og
ud fra foelgende betragtninger:
Ved Raadets afgoerelse 88/376/EOEF, Euratom, af 24. juni 1988 om ordningen for Faellesskabernes egne indtaegter (4) blev disses sammensaetning aendret og udvidet ved en reduktion af beregningsgrundlaget for mervaerdiafgiften, saaledes at dette hoejst kan udgoere 55 % af landets aarlige bruttonationalindkomst i markedspriser, i det foelgende benaevnt »BNI«, dog saaledes at maksimalsatsen paa 1,4 % blev fastholdt, samt ved indfoerelse af en supplerende indtaegtskilde baseret paa medlemsstaternes samlede BNI;
Det Europaeiske Raad naaede frem til en raekke konklusioner herom paa moedet i Edinburgh den 11. og 12. december 1992;
Faellesskaberne boer raade over de indtaegter, der er noedvendige til finansieringen af deres politikker;
ifoelge disse konklusioner vil Faellesskaberne indtil 1999 kunne disponere over et maksimalt beloeb i egne indtaegter svarende til 1,27 % af medlemsstaternes BNI;
for at dette loft kan overholdes, maa det samlede beloeb for de egne indtaegter, der stilles til Faellesskabernes raadighed for perioden 1995-1999, ikke i noget aar overstige en bestemt procentsats af medlemsstaternes samlede BNI for det paagaeldende aar;
der fastsaettes et samlet loft paa 1,335 % af medlemsstaternes BNI for forpligtelsesbevillingerne, og det boer sikres, at udviklingen i forpligtelsesbevillingerne og betalingsbevillingerne styres;
disse lofter boer gaelde, indtil denne afgoerelse aendres;
for at tage hensyn til de forskellige medlemsstaters evne til at bidrage til de egne indtaegter og, for de mindst velstaaende landes vedkommende, at korrigere de regressive elementer i den nuvaerende ordning - i overensstemmelse med protokollen om den oekonomiske og sociale samhoerighed, der er knyttet til traktaten om Den Europaeiske Union - boer der foretages en ny aendring af reglerne for Faellesskabernes finansiering;
- loftet for den ensartede sats, der skal anvendes paa de enkelte medlemsstaters ensartede beregningsgrundlag for mervaerdiafgiften saenkes fra 1,4 % til 1 % i ensartede trin i perioden 1995 1999
- for medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger i 1991 udgjorde under 90 % af faellesskabsgennemsnittet - nemlig Graekenland, Spanien, Irland og Portugal - begraenses beregningsgrundlaget for mervaerdiafgiften fra 1995 til 50 % af den paagaeldende medlemsstats BNI, og for de oevrige medlemsstater nedsaettes beregningsgrundlaget fra 55 % til 50 %, i ensartede trin i perioden 1995 1999;
Det Europaeiske Raad har flere gange behandlet spoergsmaalet om korrektion af budgetuligevaegten, isaer paa samlingen den 25. og 26. juni 1984;
Det Europaeiske Raad bekraeftede paa sit moede den 11. og 12. december 1992 den beregningsmetode for korrektion af budgetuligevaegten, som er fastsat i afgoerelse 88/376/EOEF, Euratom;
der boer drages omsorg for, at budgetuligevaegten korrigeres paa en saadan maade, at dette ikke beroerer de egne indtaegter, der er disponible for Faellesskabernes politik;
der gaelder saerlige bestemmelser for den monetaere reserve, i det foelgende benaevnt »montaer EUGFL-reserve«;
i henhold til konklusionerne fra Det Europaeiske Raad skal der afsaettes to reserver paa budgettet; dvs. reserven til finansiering af laanegarantifonden og reserven til noedhjaelp i tredjelande; der fastsaettes saerlige bestemmelser for disse reserver;
Kommissionen forelaegger inden udgangen af 1999 en rapport om, hvorledes ordningen fungerer; rapporten skal bl.a. indeholde en fornyet gennemgang af korrektionen af budgetuligevaegten til fordel for Det Forenede Kongerige; Kommissionen forelaegger ligeledes inden udgangen af 1999 en rapport om resultaterne af en undersoegelse af mulighederne for at indfoere en femte indtaegtskilde samt om de naermere detaljer for en eventuel indfoerelse af en fast ensartet sats til anvendelse paa momsgrundlaget;
der boer fastsaettes bestemmelser til sikring af overgangen fra den ordning, som blev indfoert ved afgoerelse 88/376/EOEF, Euratom, til den ordning, som indfoeres ved naervaerende afgoerelse;
Det Europaeiske Raad har vedtaget, at denne afgoerelse skal have virkning fra den 1. januar 1995 -
FASTSAT FOELGENDE BESTEMMELSER, SOM DET HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE AT VEDTAGE:
Artikel 1
Der tillaegges Faellesskaberne egne indtaegter, som skal sikre finansieringen af deres budget i overensstemmelse med den i de foelgende artikler fastsatte fremgangsmaade.
Faellesskabernes budget finansieres, uanset andre indtaegter, fuldt ud ved hjaelp af Faellesskabernes egne indtaegter.
Artikel 2
1. Egne indtaegter, der opfoeres paa Faellesskabernes budget, omfatter provenuet af:
a) afgifter, praemier, tillaegs- eller udligningsbeloeb, supplerende afgifter og lignende samt andre afgifter, som af Faellesskabernes institutioner er paalagt eller vil blive paalagt handelen med ikke-medlemsstater inden for rammerne af den faelles landbrugspolitik, saavel som afgifter og lignende, der er fastsat inden for rammerne af den faelles markedsordning for sukker
b) told i henhold til den faelles toldtarif og anden told, der af Faellesskabernes institutioner er paalagt eller vil blive paalagt handelen med ikke-medlemsstater, samt told af de produkter, der henhoerer under traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab
c) anvendelse af en ensartet sats, som gaelder for alle medlemsstater, paa momsberegningsgrundlaget, der fastlaegges ensartet for medlemsstaterne i henhold til faellesskabsregler. Det grundlag, som skal tages i betragtning med henblik paa denne afgoerelse, begraenses imidlertid fra 1995 til at udgoere 50 % af BNI for de medlemsstater, hvis BNI, pr. indbygger i 1991 udgjorde under 90 % af faellesskabsgennemsnittet; for de oevrige medlemsstater begraenses grundlaget til foelgende procentdele af deres BNI:
- 54 % i 1995
- 53 % i 1996
- 52 % i 1997
- 51 % i 1998
- 50 % i 1999.
Den reduktionssats paa 50 % af BNI, der er fastsat for samtlige medlemsstater i 1999, gaelder, indtil denne afgoerelse aendres
d) anvendelse af en sats, som fastsaettes inden for rammerne af budgetproceduren under hensyn til alle oevrige indtaegter, paa summen af alle medlemsstaternes BNI, der opstilles efter de faellesskabsregler, der er omhandlet i direktiv 89/130/EOEF, Euratom (5).
2. Egne indtaegter, der opfoeres paa Faellesskabernes budget, omfatter desuden provenuet af andre afgifter, som maatte blive indfoert som led i en faelles politik i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab eller traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab og under overholdelse af den procedure, som er fastsat i artikel 201 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab eller i artikel 173 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab.
3. Ved indbetaling af beloebene i henhold til stk. 1, litra a) og b), tilbageholder medlemsstaterne 10 % til daekning af opkraevningsomkostningerne.
4. Den ensartede sats, der er omhandlet i stk. 1, litra c), fremkommer som et resultat af
a) anvendelse af foelgende procentsatser paa medlemsstaternes momsberegningsgrundlag:
- 1,32 % i 1995
- 1,24 % i 1996
- 1,16 % i 1997
- 1,08 % i 1998
- 1,00 % i 1999.
Satsen paa 1 % for 1999 gaelder, indtil denne afgoerelse aendres
b) og nedsaettelse med bruttobeloebet for den referencekompensation, der er omhandlet i artikel 4, nr. 2. Dette bruttobeloeb udgoeres af kompensationen tilpasset under hensyn til, at Det Forenede Konderige ikke deltager i finansieringen af sin egen kompensation, samt til, at Forbundsrepublikken Tysklands andel er nedsat med en tredjedel. Satsen beregnes, som om referencekompensationen blev finansieret af medlemsstaterne efter deres momsberegningsgrundlag som fastsat i henhold til artikel 2, stk. 1, litra c).
5. Den sats, der er fastsat i stk. 1, litra d), gaelder for hver medlemsstats BNI.
6. Er budgettet endnu ikke vedtaget ved regnskabsaarets begyndelse skal den tidligere fastsatte ensartede momssats og BNI-sats fortsat gaelde, indtil nye satser traeder i kraft, jf. dog de bestemmelser, der er vedtaget i henhold til artikel 8, stk. 2, for saa vidt angaar den monetaere EUGFL-reserve, reserven til finansiering af laanegarantifonden og reserven til noedhjaelp i tredjelande.
7. I denne afgoerelse forstaas ved BNI aarets bruttonationalindkomst i markedspriser.
Artikel 3
1. Faellesskabernes samlede egne indtaegter kan ikke overstige 1,27 % af medlemsstaternes samlede BNI med hensyn til betalingsbevillinger.
Faellesskabernes samlede egne indtaegter kan for hvert af aarene i perioden 1995 1999 ikke overstige foelgende procentdele af medlemsstaternes samlede BNI i det paagaeldende aar:
- 1995: 1,21 %
- 1996: 1,22 %
- 1997: 1,24 %
- 1998: 1,26 %
- 1999: 1,27 %.
2. Udviklingen i de bevillinger til forpligtelser, der opfoeres paa Faellesskabernes almindelige budget i loebet af perioden 1995 1999, skal styres paa en saadan maade, at resultatet bliver en samlet beloebsramme, der ikke overstiger 1,335 % af medlemsstaternes samlede BNI i 1999. Der fastholdes et bestemt forhold mellem bevillinger til forpligtelser og bevillinger til betalinger for at sikre disse bevillingers forenelighed og for at overholde det i stk. 1 naevnte loft for de foelgende aar.
3. De samlede lofter, der er omhandlet i stk. 1 og 2, finder anvendelse, indtil denne afgoerelse aendres.
Artikel 4
Der indroemmes Det Forenede Kongerige en korrektion af budgetuligevaegte. Denne korrektion bestaar af et grundbeloeb og en justering. Ved denne justering bringes grundbeloebet i overensstemmelse med en referencekompensation.
1) Grundbeloebet fastsaettes ved:
a) at beregne forskellen i det foregaaende regnskabsaar mellem:
- Det Forenede Kongeriges procentvise andel af summen af de indbetalinger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra c) og d), og som er blevet foretaget i det paagaeldende regnskabsaar, inklusive justeringerne af den ensartede sats for tidligere regnskabsaar, og
- Det Forenede Kongeriges procentvise andel af de samlede »fordelte udgifter«
b) at anvende den saaledes beregnede forskel paa de samlede »fordelte udgifter«
c) og at multiplicere resultatet med 0,66.
2) Referencekompensationen er den korrektion, som fremkommer ved anvendelsen af dette nummers litra a), b) og c), korrigeret med den fordel, for Det Forenede Kongerige, som opstaar, naar momsen »udjaevnes«, og artikel 2, stk. 1, litra d), bringes i anvendelse.
Den fastsaettes ved:
a) at beregne forskellen i det forloebne regnskabsaar mellem:
- Det Forenede Kongeriges procentvise andel af de samlede momsindbetalinger, som skulle have vaeret foretaget i dette regnskabsaar, inklusive justeringerne for tidligere regnskabsaar, vedroerende de beloeb, som finansieres over de i artikel 2, stk. 1, litra c) og d), naevnte indtaegter, saafremt den ensartede momssats var blevet anvendt paa grundlag, der ikke var »udjaevnet«, og
- Det Forenede Kongeriges procentvise andel i de samlede »fordelte udgifter«
b) at anvende den saaledes beregnede forskel paa de samlede »fordelte udgifter«
c) at multiplicere resultatet med 0,66
d) at traekke Det Forenede Kongeriges indbetalinger under nr. 1, litra a), foerste led, fra indbetalingerne under litra a), foerste led, i naervaerende nummer, og
e) at traekke de under litra d) fremkomne beloeb fra det under litra c) fremkomne beloeb.
3) Grundbeloebet justeres, saa det kommer til at svare til beloebet for referencekompensationen.
Artikel 5
1. Korrektionen finansieres af de oevrige medlemsstater efter foelgende retningslinjer:
Medlemsstaternes andel i denne finansiering beregnes foerst paa grundlag af deres respektive andel i de i artikel 2, stk. 1, litra d), omhandlede indbetalinger, idet der ses bort fra Det Forenede Kongerige; den tilpasses dernaest, saaledes at Forbundsrepublikken Tysklands bidrag nedsaettes til to tredjedele af den andel, som fremkommer ved denne beregning.
2. Korrektionen ydes Det Forenede Kongerige i form af fradrag i de indbetalinger, som landet foretager i henhold til artikel 2, stk. 1, litra c) og d). De oevrige medlemsstaters andel heri laegges til de indbetalinger, hver medlemsstat foretager i henhold til artikel 2, stk.1, litra c) og d).
3. Kommissionen foretager de i denne afgoerelses artikel 4 omhandlede beregninger.
4. Hvis budgettet ikke er vedtaget ved regnskabsaarets begyndelse, skal den korrektion til Det Forenede Kongerige og de oevrige medlemsstaters andele heri, som er opfoert paa det seneste endeligt vedtagne budget, fortsat gaelde.
Artikel 6
De i artikel 2 naevnte indtaegter anvendes uden sondring til finansiering af alle udgifter, der er opfoert paa budgettet. De indtaegter, der er noedvendige til hel eller delvis daekning af den monetaere EUGFL-reserve, reserven til finansiering af laanegarantifonden og reserven til noedhjaelp i tredjelande, og som er opfoert paa budgettet, indkraeves dog foerst hos medlemsstaterne, naar reserverne tages i anvendelse. Bestemmelserne vedroerende anvendelsen af disse reserver vedtages i fornoedent omfang i henhold til artikel 8, stk. 2.
Bestemmelserne i stk. 1 foregriber ikke anvendelsen af visse medlemsstaters bidrag til de supplerende programmer, der er fastsat i artikel 130 L i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab.
Artikel 7
Et eventuelt overskud af Faellesskabernes indtaegter i forhold til samtlige de i et regnskabsaar faktisk afholdte udgifter fremfoeres til det foelgende regnskabsaar.
Eventuelle overskud, der foelger af en overfoersel fra kapitlerne vedroerende EUGFL, Garantisektionen, til den monetaere reserve, eller overskud fra Garantifonden vedroerende de eksterne foranstaltninger, der er overfoert til budgettets oversigt over indtaegter, betragtes som egne indtaegter.
Artikel 8
1. Faellesskabernes egne indtaegter som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra a) og b), opkraeves af medlemsstaterne i henhold til deres nationale love og administrative bestemmelser, som om noedvendigt tilpasses faellesskabsforskrifternes krav. Kommissionen foretager med regelmaessige mellemrum en gennemgang af de nationale bestemmelser, som medlemsstaterne meddeler den, meddeler medlemsstaterne de tilpasninger, som den anser for noedvendige for at sikre deres overensstemmelse med faellesskabsforskrifterne og aflaegger rapport til budgetmyndigheden. Medlemsstaterne stiller de i artikel 2, stk. 1, litra a) til d), fastsatte indtaegter til Kommissionens raadighed.
2. Uden at foregribe revisionen af regnskaberne og kontrollen af retmaessigheden og den formelle rigtighed i henhold til artikel 188 C i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, idet denne revision og kontrol foerst og fremmest skal vedroere paalideligheden og effektiviteten af de nationale systemer og procedurer til fastlaeggelse af grundlaget for de egne indtaegter fra mervaerdiafgiften og fra BNI, og uden at foregribe de kontrolforanstaltninger, der traeffes i medfoere af samme traktats artikel 209, litra c), vedtager Raadet, der traeffer afgoerelse med enstemmighed paa forslag af Kommissionen og efter hoering af Europa-Parlamentet, de bestemmelser, som er noedvendige for gennemfoerelsen af denne afgoerelse, samt bestemmelserne vedroerende kontrollen med opkraevningen, overdragelsen til Kommissionen og indbetalingen af de i artikel 2 og 5 naevnte indtaegter.
Artikel 9
Den mekanisme med gradvis aftagende tilbagefoersel af egne indtaegter hidroerende fra mervaerdiafgifter eller finansielle bidrag paa grundlag af BNI, som blev indfoert med virkning indtil 1985 til fordel for Graekenland i henhold til artikel 127 i tiltraedelsesakten af 1979 og indtil 1991 til fordel for Spanien og Portugal i henhold til artikel 187 og 374 i tiltraedelsesakten af 1985, gaelder for Faellesskabernes egne indtaegter hidroerende fra momsen og for Faellesskabernes egene indtaegter baseret paa BNI, som er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra c) og d), i denne afgoerelse. Mekanismen gaelder ligeledes for de to sidstnaevnte medlemsstaters indbetalinger i henhold til artikel 5, stk. 2, i denne afgoerelse. I sidstnaevnte tilfaelde er tilbagefoerselssatsen den sats, der var gaeldende for det aar, for hvilket korrektionen indroemmes.
Artikel 10
Kommissionen forelaegger inden udgangen af 1999 en rapport om, hvorledes den ved denne afgoerelse indfoerte ordning fungerer; rapporten skal bl. a. indeholde en fornyet gennemgang af korrektioner af budgetuligevaegten til fordel for Det Forenede Kongerige. Den forelaegger ligeledes inden udgangen af 1999 en rapport om resultaterne af en undersoegelse af mulighederne for at indfoere en femte indtaegtskilde samt om de naermere detaljer for en eventuel indfoerelse af en fast ensartet sats til anvendelse paa momsgrundlaget.
Artikel 11
1. Denne afgoerelse meddeles medlemsstaterne af generalsekretaeren for Raadet og offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.
Medlemsstaterne giver omgaaende generalsekretaeren for Raadet meddelelse om afslutningen af de procedurer, der i henhold til deres respektive forfatningsretlige bestemmelser er noedvendige for vedtagelsen af denne afgoerelse.
Afgoerelsen traeder i kraft paa den foerste dag i den maaned, der foelger efter modtagelsen af den sidste af de i andet afsnit omhandlede meddelelser. Den faar virkning fra 1. januar 1995.
2.a) Med forbehold af litra b) ophaeves afgoerelse 88/376/EOEF, Euratom den 1. januar 1995. Enhver henvisning til Raadets afgoerelse af 21. april 1970 angaaende udskiftning af medlemsstaternes finansielle bidrag med Faellesskabernes egne indtaegter (6), til afgoerelse 85/257/EOEF, Euratom om Faellesskabernes ordning med egne indtaegter (7) eller til afgoerelse 88/376/EOEF, Euratom skal betragtes som en henvisning til naervaerende afgoerelse.
b) Bestemmelserne i artikel 3 i afgoerelse 85/257/EOEF, Euratom gaelder fortsat for beregningen og justeringerne af de indtaegter, der hidroerer fra anvendelsen af satsen paa det ensartede, ikke-reducerede momsberegningsgrundlag, for saa vidt angaar regnskabsaaret 1987 og tidligere regnskabsaar.
Artikel 2, 4 og 5 i afgoerelse 88/376/EOEF, Euratom gaelder fortsat for beregningen og justeringerne af de indtaegter, der hidroerer fra anvendelsen af en ensartet sats, der gaelder for alle medlemsstater, paa det ensartede momsberegningsgrundlag reduceret til 55 % af hver medlemsstats BNI og paa beregningen af den korrektion for budgetmaessig uligevaegt, der er indroemmet Det Forenede Kongerige, for saa vidt angaar regnskabsaarene 1988 1994. I tilfaelde af anvendelse af ovennaevnte afgoerelses artikel 2, stk. 7, erstattes momsindbetalingerne af finansielle bidrag ved de i dette stykke naevnte beregninger for hver beroert medlemsstat og ved betaling af justeringer af korrektionerne vedroerende tidligere regnskabsaar.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 31. oktober 1994.
Neuvoston päätös tehty 31 päivänä lokakuuta 1994 Euroopan yhteisöjen omista varoista
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 201 artiklan
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1)
(1) EYVL N:o C 300 6.11.1993 s. 17.
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2)
(2) EYVL N:o C 61 28.2.1994 s. 105.
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3)
(3) 3
EYVL N:o C 52 19.2.1994 s. 1.
sekä katsoo että
yhteisöjen omista varoista 24 päivänä kesäkuuta 1988 tehdyllä neuvoston päätöksellä 88/376/ETY Euratom (4) laajennettiin ja muutettiin omien varojen koostumusta rajoittamalla arvonlisäverotulon (alv) peruste 55 prosenttiin vuotuisesta markkinahintaisesta bruttokansantulosta (BKTL) siten että enimmäisverokanta on edelleen 1 4 prosenttia sekä luomalla jäsenvaltioiden yhteenlaskettuihin BKTL:hin perustuva täydentävä oma vara
(4) EYVL N:o L 185 15.7.1988 s. 24.
olisi otettava huomioon Edinburghissa 11 ja 12 päivänä joulukuuta 1992 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät
yhteisöillä on oltava käytettävissään sellaiset riittävät varat jotka ne tarvisevat politiikkojensa rahoittamiseksi
mainittujen päätelmien mukaisesti yhteisöllä voi olla käytettävissään tästä alkaen vuoteen 1999 omia varoja enintään määrä joka vastaa 1 27 prosenttia jäsenvaltioiden yhteenlasketuista BKTL:ista
tämän ylärajan noudattamiseksi on välttämätöntä että yhteisölle kaudeksi 1995-1999 käyttöön annettavat omat varat eivät yhtenäkään vuonna ylitä määrättyä prosenttiosuutta yhteenlasketuista jäsenvaltioiden sen vuoden BKTL:ista
maksusitoumuksiin käytettäville määrärahoille on vahvistettu kaikenkattavaksi ylärajaksi 1 335 prosenttia jäsenvaltioiden BKTL:ista ja maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen ja maksuihin käytettävien määrärahojen hallittu kehittyminen olisi varmistettava
näitä ylärajoja olisi sovellettava edelleen siihen asti kunnes tätä päätöstä muutetaan
yhteisöjen rahoitusta koskevia sääntöjä olisi jälleen muutettava jotta otettaisiin huomioon eri jäsenvaltioiden kyky myötävaikuttaa omiin varoihin ja jotta nykyisen omien varojen järjestelmän taannehtiva vaikutus korjattaisiin vähävaraisimpien jäsenvaltioiden osalta Euroopan unionin perustamissopimukseen liitetyn taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan pöytäkirjan mukaisesti:
- alentamalla kaudella 1995-1999 kunkin jäsenvaltion yhtenäiseen alv-määräytymisperusteeseen sovellettavaa enimmäisverokantaa yhtä suurina erinä 1 4 prosentista 1 0 prosenttiin.
- rajaamalla vuodesta 1995 alkaen niiden jäsenvaltioiden alv- määräytymisperuste 50 prosenttiin BKTL:sta joiden asukasta kohden laskettu BKTL oli vuonna 1991 vähemmän kuin 90 prosenttia yhteisön keskimääräisestä BKTL:sta eli Kreikan Espanjan Irlannin ja Portugalin ja alentamalla kaudella 1995-1999 muiden jäsenvaltioiden peruste yhtä suurina erinä 55 prosentista 50 prosenttiin
Eurooppa-neuvosto on tarkastellut kysymystä budjettiepätasapainon korjaamisesta useaan otteeseen erityisesti 25 ja 26 päivänä kesäkuuta 1984 pitämässään koukouksessa
Eurooppa-neuvosto vahvisti 11 ja 12 päivänä joulukuuta 1992 päätöksessä 88/376/ETY Euratom määritellyn laskentakaavan budjettiepätasapainon korjaamista varten
olisi meneteltävä siten että budjettiepätasapainon korjaamisen yhteydessä ei yhteisön politiikkoihin käytettävissä oleviin omiin varoihin puututa
rahoitusvarausta jäljempänä "EMOTR-rahoitusvaraus" koskevat erikoismääräykset
Eurooppa-neuvoston päätelmissä määrätään kahden varauksen eli lainanannon takuurahaston rahoittamista koskevan varauksen ja kolmansien maiden hätäapua koskevan varauksen tekemisestä talousarvioon; näistä varauksista on annettava erikoismääräykset
komissio esittää vuoden 1999 loppuun mennessä järjestelmän toiminnasta kertomuksen jossa tarkastellaan myös uudelleen Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää budjettiepätasapainon korjaamista; samoin vuoden 1999 loppuun mennessä komissio esittää kertomuksen uuden oman varan luomisen mahdollisuuksia sekä alv-määräytymisperusteeseen sovellettavan kiinteän yhtenäisen verokannan käyttöönoton yksityiskohtaisia sääntöjä koskevan selvityksen tuloksista
olisi annettava määräykset päätöksen 88/376/ETY Euratom mukaisen järjestelmän ja tästä päätöksestä johtuvan järjestelmän välisen siirtymän varmistamiseksi ja
Eurooppa-neuvosto on määrännyt että tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995
ON ANTANUT NÄMÄ MÄÄRÄYKSET JOIDEN HYVÄKSYMISTÄ SE SUOSITTAA JÄSENVALTIOILLE:
1 artikla
Omat varat annetaan yhteisöille niiden talousarvion rahoittamiseksi seuraavissa artikloissa vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
Yhteisöjen talousarvio rahoitetaan kokonaisuudessaan yhteisöjen omilla varoilla sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita tuloja.
2 artikla
1. Yhteisöjen talousarvioon otettavia omia varoja ovat tulot jotka kertyvät:
a) maksuista palkkioista lisä- tai tasausmaksuista lisäsummista tai -osista ja muista maksuista jotka yhteisöjen toimielimet ovat vahvistaneet tai vahvistavat muiden kuin jäsenvaltioiden kanssa käytävälle kaupalle osana yhteistä maatalouspolitiikkaa sekä maksuista joista on määrätty sokerialan yhteisessä markkinajärjestelyssä
b) yhteisestä tullitariffista ja muista tulleista kertyvistä maksuista jotka yhteisöjen toimielimet ovat vahvistaneet tai vahvistavat muiden kuin jäsenvaltioiden kanssa käytävälle kaupalle sekä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tullimaksuista
c) yhdenmukaisen kaikkien jäsenvaltioiden osalta voimassa olevan verokannan soveltamisesta alv-määräytymisperusteeseen joka on määritetty jäsenvaltioille yhdenmukaisesti yhteisön sääntöjä noudattaen. Tässä päätöksessä huomioon otettava määräytymisperuste rajoitetaan kuitenkin vuodesta 1995 alkaen 50 prosenttiin BKTL:sta niiden jäsenvaltioiden osalta joiden BKTL asukasta kohti vuonna 1991 oli vähemmän kuin 90 prosenttia yhteisön keskimääräisestä BKTL:stä; muiden jäsenvaltioiden osalta huomioon otettava peruste rajoitetaan seuraavasti:
- vuonna 1995 54 prosenttiin
- vuonna 1996 53 prosenttiin
- vuonna 1997 52 prosenttiin
- vuonna 1998 51 prosenttiin
- vuonna 1999 50 prosenttiin niiden BKTL:sta.
Kaikkia jäsenvaltioita vuonna 1999 koskevaan rajaa joka on 50 prosenttia niiden BKTL:sta sovelletaan edelleen siihen asti kunnes tätä päätöstä muutetaan.
d) talousarviomenettelyssä kaikki muut tulot huomioon ottaen vahvistettavan kertoimen soveltamisesta kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlaskettuihin BKTL:ihin; BKTL lasketaandirektiivissä 89/130/ETY Euratom (5) annettujen yhteisön sääntöjen mukaan.
(5) EYVL N:o L 49 21.2.1989 s. 26.
2. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon otettavia omia varoja ovat lisäksi tulot jotka kertyvät Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen tai Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukaisesti jonkin yhteisen politiikan osana käyttöön otettavista muista maksuista edellyttäen että Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 201 artiklan tai Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 173 artiklan mukainen menettely on saatettu päätökseen.
3. Jäsenvaltiot pidättävät itselleen keruukustannuksina kymmenen prosenttia 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti maksettavista maksuista.
4. Edellä 1 kohdan c kohdassa tarkoitettu yhdenmukainen verokanta saadaan kun:
a) kunkin jäsenvaltion alv-määräytymisperusteeseen sovelletaan seuraavia kertoimia:
- vuonna 1995 1 32 prosenttia
- vuonna 1996 1 24 prosenttia
- vuonna 1997 1 16 prosenttia
- vuonna 1998 1 08 prosenttia
- vuonna 1999 1 00 prosenttia.
Vuodeksi 1999 määrättyä 1 00 prosentin kerrointa sovelletaan edelleen siihen asti kunnes tätä päätöstä muutetaan
b) jäljempänä 4 artiklan 2 alakohdassa tarkoitettu viitekorvaus vähennetään bruttomääräisenä. Bruttomääräinen viitekorvaus on se korvauksen määrä joka on mukautettu ottaen huomioon että Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu oman korvauksensa rahoitukseen ja että Saksan liittotasavallan osuudesta vähennetään kolmannes. Se lasketaan ikään kuin jäsenvaltiot rahoittaisivat viitekorvauksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa määrättyjen alv-määräytymisperusteiden mukaisesti.
5. Kunkin jäsenvaltion BKTL:oon sovelletaan 1 kohdan d alakohdan mukaista vahvistettua kerrointa.
6. Jos talousarviota ei ole hyväksytty varainhoitovuoden alussa sovelletaan uuden verokannan ja kertoimen voimaantuloon asti edelleen aiemmin hyväksyttyä yhdenmukaista alv:n verokantaa ja jäsenvaltioden BKTL:oon sovellettavaa kerrointa sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti EMOTR-rahoitusvarauksesta lainanannon tukirahaston rahoittamista koskevasta varauksesta ja kolmansien maiden hätäapua koskevasta varauksesta annettujen määräysten soveltamista.
7. Tätä päätöstä sovellettaessa BKTL:lla tarkoitetaan kyseisen vuoden markkinahintaista bruttokansantuloa.
3 artikla
1. Yhteisölle annettujen omien varojen kokonaismäärä ei saa ylittää 1 27 prosenttia jäsenvaltioiden yhteenlasketuista BKTL:ista maksumääräyksiin käytettävinä määrärahoina.
Yhteisölle annettavien omien varojen kokonaismäärä ei yhtenäkään kauden 1995-1999 vuonna jäsenvaltioiden yhteenlasketuista BKTL:ista saa ylittää seuraavia vuosittaisia prosenttiosuuksia:
- 1995: 1 21
- 1996: 1 22
- 1997: 1 24
- 1998: 1 26
- 1999: 1 27.
2. Yhteisöjen yleiseen talousarvioon kaudella 1995-1999 otettujen maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen on kehityttävä hallitusti siten että niiden määrä yhteensä ei vuonna1999 ole suurempi kuin 1 335 prosenttia yhteenlasketuista jäsenvaltioiden BKTL:ista. Maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen välillä säilytetään kiinteä yhteys jotta niiden yhdenmukaisuus varmistetaan ja 1 kohdassa tarkoitettujen ylärajojen noudattaminen seuraavina vuosina mahdollistetaan.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja kaikenkattavia ylärajoja sovelletaan edelleen siihen asti kunnes tätä päätöstä muutetaan.
4 artikla
Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehdään budjettiepätasapainon korjaus. Korjaus koostuu perussummasta ja mukautuksesta.
Perussumma korjataan mukautuksella viitekorvauksen suuruiseksi.
1) Perussumma määritetään:
a) laskemalla edeltävältä varainhoitovuodelta erotus seuraavien osuuksien välillä:
- Yhdistyneen kuningaskunnan prosenttiosuus 2 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitetuista maksuista jotka olisi suoritettu varainhoitovuoden aikana mukaan lukien yhdenmukaiseen verokantaan tehdyt aiempia varainhoitovuosia koskevat mukautukset
ja
- Yhdistyneen kuningaskunnan prosenttiosuus kaikista jaetuista menoista
b) soveltamalla näin saatua erotusta jaettujen menojen kokonaismäärään
c) kertomalla tulos 0 66:lla.
2) Viitekorvaus on korjaus joka aiheutuu seuraavien a b ja c alakohdan soveltamisesta korjattuna vaikutuksella joka Yhdistyneelle kuningaskunnalle aiheuttuu siirtymisestä rajoitettuun alv:oon ja 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin maksuihin.
Viitekorvaus määritetään:
a) laskemalla edeltävältä varainhoitovuodelta erotus seuraavien osuuksien välillä
- Yhdistyneen kuningaskunnan prosenttiosuus niiden alv- maksujen kokonaismäärästä mukaan lukien aiempia varainhoitovuosia koskevat mukautukset jotka olisi suoritettu ja joilla olisi rahoitettu kyseisen varainhoitovuoden aikana 2 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitetut varat jos yhdenmukaista alv-verokantaa olisi sovelletu rajoittamattomiin perusteisiin
ja
- Yhdistyneen kuningaskunnan prosenttiosuus kaikkien jaettujen menojen kokonaismäärästä
b) soveltamalla täten saatua erotusta kaikkiin jaettuihin menoihin
c) kertomalla tulos 0 66:lla
d) vähentämällä 1 kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti huomioon otetut Yhdistyneen kuningaskunnan maksut sen a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti huomioon otetuista maksuista
e) vähentämällä c alakohdan mukaisesti saadusta määrästä d alakohdan mukaisesti saatu määrä.
3) Perussumma mukautetaan viitekorvauksen suuruiseksi.
5 artikla
1. Muut jäsenvaltiot vastaavat korjauksen rahoittamisesta seuraavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
Rahoituksen jakaantuminen lasketaan ensin sen osuuden mukaisesti joka kullakin jäsenvaltiolla Yhdistynyt kuningaskunta pois luettuna on 2 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuista maksuista; tämän jälkeen rahoituksen jakautumista mukautetaan siten että Saksan liittotasavallan rahoitusosuus rajoitetaan kahteen kolmasosaan tästä laskelmasta saatavasta osuudesta.
2. Korjaus tehdään Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi alentamalla maksuja jotka sille aiheutuvat 2 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan soveltamisesta. Rahoitus josta muut jäsenvaltiot vastaavat lisätään maksuihin jotka niille 2 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan soveltamisesta aiheutuvat.
3. Komissio tekee 4 artiklan ja tämän artiklan soveltamiseksi tarvittavat laskelmat.
4. Jostalousarviota ei ole varainhoitovuoden alussa hyväksytty sovelletaan edelleen viimeiseen lopullisesti vahvistettuun talousarvioon otettua Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtyä korjausta sekä rahoitusta josta muut jäsenvaltiot vastaavat.
6 artikla
Edellä 2 artiklassa tarkoitettuja tuloja käytetään erittelemättä kaikkien yhteisöjen talousarvioon otettujen menojen rahoittamiseen. Euroopan yhteisöjen talousarvioon otetut tulot joita tarvitaan kattamaan kokonaan tai osittain EMOTR-rahoitusvaraus lainanannon takuurahaston rahoittamista koskeva varaus ja kolmansien maiden hätääpua koskeva varaus pyydetään jäsenvaltioilta kuitenkin vasta kun rahoitusvaraukset otetaan käyttöön. Näiden rahoitusvarausten toimintaan liittyvät säännökset ja määräykset annetaan tarvitaessa 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
Mitä ensimmäisessä kohdassa säädetään ei rajoita käsittelyä joka on varattu tiettyjen jäsenvaltioiden Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 130 l artiklan mukaisiin täydentäviin ohjelmiin osoitetuille rahoitusosuuksille.
7 artikla
Varainhoitovuoden kaikkien todellisten menojen vähentämisen jälkeen mahdollisesti jäljelle jäävä yhteisön tuloylijäämä siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle.
Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastoa koskevista luvuista rahoitusvaraukseen tehtävästä siirrosta aiheutuvat ylijäämät tai tulotaulukkoon maksetut ulkosuhteita koskeviin toimiin liittyvän takuurahaston ylijäämät katsotaan omiksi varoiksi.
8 artikla
1. Jäsenvaltioiden on perittävä 2 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut yhteisön omat varat kansallisten lakiensa asetustensa ja hallinnollisten määräystensä mukaisesti jotka on tarvittaessa mukautettu yhteisön sääntelemien edellytysten mukaisesti. Komissio tarkastelee säännöllisesti jäsenvaltioiden sille tiedoksi toimittamia kansallisia säännöksiä ja määräyksiä toimittaa jäsenvaltioille mukautukset joita se pitää tarpeellisina kansallisten säännösten ja määräysten yhdenmukaisuuden varmistamiseksi yhteisön sääntelyjen kanssa ja antaa budjettivallan käyttäjälle kertomuksen. Jäsenvaltioiden on annettava 2 artiklan 1 kohdan a-d alakohdassa määrätyt varat komission käyttöön.
2. Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat säännökset ja määräykset sekä säännökset ja määräykset jotka koskevat 2 artiklassa ja 5 artiklassa määrättyjen tulojen kannon valvontaa niiden asettamista komission käyttöön ja niiden maksamista sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklassa määrättyä tilien tarkastamista sekä laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastamista; tarkastukset koskevat tässä yhteydessä ensisijaisesti niiden kansallisten järjestelmien ja menettelyjen luotettavuutta ja tehokkuutta joiden perusteella määritetään BKTL:sta ja alv:sta kertyvien omien varojen peruste sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 209 artiklan c kohdan nojalla järjestettyjä tarkastuksia.
9 artikla
Vuoden 1979 liittymisasiakirjan 127 artiklassa Kreikan hyväksi vuoteen 1985 asti sekä vuoden 1986 liittymisasiakirjan 187 ja 374 artiklassa Espanjan ja Portugalin hyväksi vuoteen 1991 luotua järjestelmää jonka mukaan palautetaan asteittain vähenevä osuus alv:sta kertyvistä omista varoista tai BKTL:oon perustuvista rahoitusosuuksista sovelletaan tämän päätöksen 2 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettuihin alv:sta saataviin omiin varoihin ja BKTL:oon perustuvaan omaan varaan. Sitä sovelletaan myös niihin kahden viimeksi mainitun jäsenvaltion maksuihin jotka aiheutuvat tämän päätöksen 5 artiklan 2 kohdan soveltamisesta.Viimeksi mainitussa tapauksessa palautettava osuus on sama jota sovellettiin vuotena jota korjaus koskee.
10 artikla
Komissio antaa vuoden 1999 loppuun mennessä kertomuksen tällä päätöksellä vahvistetun järjestelmän toiminnasta mukaan lukien Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä budjettiepätasapainon korjausta koskeva uudelleen tarkastelu. Se esittää samoin vuoden 1999 loppuun mennessä kertomuksen uuden oman varan luomisen mahdollisuuksia koskevan selvityksen tuloksista sekä alv-määräytymisperusteeseen sovellettavan kiinteän yhtenäisen kertoimen käyttöönoton yksityiskohtaisista säännöistä.
11 artikla
1. Neuvoston pääsihteeri antaa tämän päätöksen tiedoksi jäsenvaltioille ja se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Jäsenvaltioiden on toimitettava neuvoston pääsihteerille viipymättä tieto tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten tarvittavien valtiosääntöjensä asettamien vaatimusten mukaisten menettelyjen saattamisesta päätökseen.
Tämä päätös tulee voimaan viimeisen toisessa alakohdassa tarkoitetun tiedonannon vastaanottamista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1995.
2. a) Jollei b alakohdasta muuta johdu kumotaan päätös 88/376/ ETY Euratom 1 päivästä tammikuuta 1995. Kaikkien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien korvaamisesta yhteisöjen omilla varoilla 21 päivänä huhtikuuta 1970 tehtyyn neuvoston päätökseen 70/243/EHTY ETY Euratom (6) yhteisöjen omista varoista 7 päivänä toukokuuta tehtyyn neuvoston päätökseen 85/257/ETY Euratom tai päätökseen 88/376/ETY Euratom (7) tehtyjä viittauksia pidetään viittauksina tähän päätökseen.
(6) EYVL N:o L 94 28.4.1970 s. 19.
(7) EYVL N:o L 128 14.5.1985 s. 15. Päätös on kumottu päätöksellä 88/376/ETY Euratom.
b) Sikäli kun kyse on varainhoitovuodesta 1987 ja sitä edeltävistä varainhoitovuosista päätöksen 85/257/ETY Euratom 3 artiklaa sovelletaan niiden tulojen laskemiseen ja mukauttamiseen jotka saadaan kun rajoittamattomaan alv-määräytymisperusteeseen sovelletaan yhdenmukaista verokantaa.
Sikäli kun kyse on varainhoitovuosista 1988-1994 päätöksen 88/ 376/ETY Euratom 2 4 ja 5 artiklaa sovelletaan niiden tulojen laskemiseen ja mukauttamiseen jotka saadaan kun kaikkia jäsenvaltioita koskevaa yhdenmukaista verokantaa sovelletaan yhdenmukaisesti määritettyyn alv-määräytymisperusteeseen joka on rajoitettu 55 prosenttiin kunkin jäsenvaltion BKTL:sta sekä laskettaessa budjettiepätasapainon korjausta Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi. Kun on aiheellista soveltaa mainitun päätöksen 2 artiklan 7 kohtaa korvataan tässä kohdassa tarkoitetuissa laskelmissa sekä aiempien varainhoitovuosien korjauksiin liittyvien mukautusten maksamisessa jokaisen asianomaisen jäsenvaltion rahoitusosuudet alv-maksuilla.
Tehty Luxemburgissa 31 päivänä lokakuuta 1994.