Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002
af 13. juni 2002
om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, nr. 3,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Amsterdam-traktaten tager sigte på gradvis at skabe et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og tillægger Kommissionen delt initiativret med henblik på vedtagelse af de relevante foranstaltninger, der er nødvendige for at nå frem til en harmoniseret indvandringspolitik.
(2) Ifølge foranstaltning 38, litra c), nr. ii) i Rådets og Kommissionens handlingsplan for, hvorledes Amsterdam-traktatens bestemmelser om indførelse af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed bedst kan gennemføres(3), skal der fastsættes regler for procedurerne for medlemsstaternes udstedelse af langtidsvisa og -opholdstilladelser.
(3) Det Europæiske Råd i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999 understregede behovet for en sådan harmoniseret indvandringspolitik særligt under hensyn til traktatens bestemmelser om tredjelandsstatsborgeres ret til indrejse og ophold.
(4) Rådets fælles aktion 97/11/RIA(4) om ensartet udformning af opholdstilladelser bekræftede nødvendigheden af at harmonisere udformningen af de opholdstilladelser, som medlemsstaterne udsteder til tredjelandsstatsborgere. Fælles aktion 97/11/RIA bør derfor erstattes af en fællesskabsretsakt.
(5) Det er vigtigt, at de ensartet udformede opholdstilladelser indeholder alle de oplysninger, der er nødvendige, og opfylder særdeles høje tekniske krav, navnlig med hensyn til sikring mod efterligning og forfalskning. Det vil bidrage til at forebygge og bekæmpe illegal indvandring og illegalt ophold. De bør desuden kunne anvendes i alle medlemsstater og være forsynet med universelt genkendelige og harmoniserede sikkerhedskarakteristika, som tydeligt kan ses med det blotte øje.
(6) For at forbedre beskyttelsen af opholdstilladelser mod efterligning og forfalskning bør medlemsstaterne og Kommissionen regelmæssigt og i lyset af den teknologiske udvikling undersøge hvilke ændringer, der skal foretages i tilladelsernes sikkerhedselementer, navnlig med hensyn til indførelse og anvendelse af nye biometriske elementer.
(7) Denne forordning fastsætter kun specifikationer, der ikke er hemmelige. Disse specifikationer bør suppleres med yderligere specifikationer, der skal hemmeligholdes for at forebygge efterligning og forfalskning, og som ikke må indeholde persondata eller henvisning til sådanne data. Beføjelse til at vedtage sådanne supplerende specifikationer bør tillægges Kommissionen, der skal bistås af det udvalg, der blev nedsat ved artikel 6 i Rådets forordning (EF) nr. 1683/95 af 29. maj 1995 om ensartet udformning af visa(5). I den forbindelse er det vigtigt, at man undgår at bryde sammenhængen med opholdstilladelserne i Rådets afgørelser af 17. december 1997 og af 8. juni 2001.
(8) For at forhindre, at flere personer end nødvendigt får adgang til de pågældende oplysninger, er det tillige vigtigt, at hver medlemsstat kun udpeger et enkelt organ, der skal have ansvaret for at trykke de ensartet udformede opholdstilladelser, dog således at de om nødvendigt frit kan udpege et andet i stedet. Af sikkerhedshensyn bør hver medlemsstat meddele Kommissionen og de andre medlemsstater navnet på det udpegede organ.
(9) Medlemsstaterne bør i samråd med Kommissionen iværksætte de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at behandlingen af personoplysninger finder sted på det beskyttelsesniveau, der omhandles i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger(6).
(10) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(7).
(11) Denne forordning berører ikke medlemsstaternes kompetence med hensyn til anerkendelse af stater og territoriale enheder samt de pas, rejse- og identitetsdokumenter som udstedes af disses myndigheder.
(12) I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som derfor ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Inden seks måneder efter at Rådet har truffet afgørelse om denne forordning til udbygning af Schengen-reglerne efter bestemmelserne i afsnit IV i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, træffer Danmark afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre denne forordning i sin nationale lovgivning, jf. artikel 5 i protokollen om Danmarks stilling.
(13) For så vidt angår Republikken Island og Kongeriget Norge udgør denne forordning en udbygning af Schengen-reglerne, og den falder ind under artikel 1, litra B, i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til den aftale, som Rådet for Den Europæiske Union har indgået med Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og den videre udvikling af Schengen-reglerne.(8)
(14) I medfør af artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, har Det Forenede Kongerige ved skrivelse af 3. juli 2001 meddelt, at Det Forenede Kongerige ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning.
(15) I medfør af artikel 1 i nævnte protokol deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne forordning. Derfor er bestemmelserne i denne forordning ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Irland, jf. dog artikel 4 i nævnte protokol -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. De opholdstilladelser, som medlemsstaterne udsteder til tredjelandsstatsborgere, skal være ensartet udformet og rumme plads til de oplysninger, der er angivet i bilaget til denne forordning. De kan udfærdiges som selvklæbende mærkater eller som selvstændige dokumenter. Hver medlemsstat kan i den relevante rubrik på den ensartet udformede opholdstilladelse tilføje væsentlige oplysninger om tilladelsens art og den pågældende persons retlige status, herunder også, om vedkommende har arbejdstilladelse eller ej.
2. I denne forordning forstås ved:
a) "opholdstilladelse": enhver tilladelse udstedt af myndighederne i en medlemsstat til, at en tredjelandsstatsborger lovligt kan opholde sig i landet, med undtagelse af:
i) visa
ii) tilladelser udstedt mens en ansøgning om opholdstilladelse eller asyl behandles
iii) tilladelser til ophold af højst seks måneders varighed udstedt af de medlemsstater, der ikke anvender bestemmelserne i artikel 21 i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen af 14. juni 1985 mellem regeringerne for staterne i Den Økonomiske Union Benelux, Forbundsrepublikken Tyskland og Den Franske Republik om gradvis ophævelse af kontrollen ved de fælles grænser(9).
b) "tredjelandsstatsborger": enhver person, der ikke er unionsborger som defineret i traktatens artikel 17, stk. 1.
Artikel 2
1. Supplerende tekniske specifikationer for de ensartet udformede opholdstilladelser indføres i overensstemmelse med den procedure, der er nævnt i artikel 7, stk. 2, for så vidt angår:
a) yderligere sikkerhedsfeatures og -krav, herunder forbedrede standarder til bekæmpelse af efterligning og forfalskning
b) tekniske fremgangsmåder og regler for udfyldelse af ensartet udformede opholdstilladelser
c) andre regler for udfyldelse af den ensartet udformede opholdstilladelse.
2. Den ensartet udformede opholdstilladelses farver kan ændres efter proceduren i artikel 7, stk. 2.
Artikel 3
De i artikel 2 nævnte specifikationer er hemmelige og må ikke offentliggøres. De meddeles kun til de organer, der er udpeget af medlemsstaterne til at forestå trykningen, og til personer, der er behørigt bemyndiget af en medlemsstat eller af Kommissionen.
Hver medlemsstat udpeger et enkelt organ, der har ansvaret for trykning af ensartet udformede opholdstilladelser. Medlemsstaten meddeler Kommissionen og de andre medlemsstater navnet på dette organ. Et og samme organ kan udpeges af to eller flere medlemsstater. Hver medlemsstat har ret til i stedet at udpege et andet organ. Den underretter i så fald Kommissionen og de andre medlemsstater herom.
Artikel 4
Medmindre andet følger af bestemmelserne om databeskyttelse, har den person, til hvem opholdstilladelsen er udstedt, ret til at kontrollere de personoplysninger, der figurerer på opholdstilladelsen, og til om fornødent at få dem rettet eller slettet.
Opholdstilladelser må ikke indeholde maskinlæsbar oplysninger, medmindre dette er foreskrevet i bilaget til denne forordning, eller hvis oplysningerne er indeholdt i det relevante rejsedokument.
Artikel 5
Denne forordning finder ikke anvendelse på tredjelandsstatsborgere, der er:
- familiemedlemmer til en EU-borger, der har udnyttet deres ret til fri bevægelighed
- statsborgere i de af Den Europæiske Frihandelsorganisations medlemsstater, der er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, og disses familiemedlemmer, der gør brug af retten til fri bevægelighed i henhold til denne aftale
- statsborgere i tredjelande, som er undtaget fra forpligtelsen til at være i besiddelse af visa, og som har tilladelse til at opholde sig i en medlemsstat i en periode på mindre end tre måneder.
Artikel 6
De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning vedtages efter forskriftsproceduren i artikel 7, stk. 2.
Artikel 7
1. Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat i artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1683/95.
2. Når der henvises til dette stykke anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 8
Denne forordning berører ikke medlemsstaternes beføjelser til at anerkende stater og territoriale enheder samt de pas, rejse- og identitetsdokumenter, som udstedes af disses myndigheder.
Artikel 9
Medlemsstaterne skal senest et år efter vedtagelsen af de i artikel 2, stk. 1, litra a), omhandlede yderligere sikkerhedsfeatures og -krav anvende den i artikel 1 omhandlede ensartet udformede opholdstilladelse.
Fra denne dato træder denne forordning i stedet for fælles aktion 97/11/RIA i de berørte medlemsstater.
Senest fem år efter vedtagelsen af de i artikel 2 nævnte tekniske specifikationer skal det integrerede fotografi, der er nævnt i punkt 14 i bilaget, figurere på opholdstilladelsen til tredjelandsstatsborgere i form af en selvklæbende mærkat.
Gyldigheden af allerede udstedte opholdstilladelser berøres dog ikke af indførelsen af den ensartet udformede opholdstilladelse, medmindre den pågældende medlemsstat bestemmer andet.
Artikel 10
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
Udfærdiget i Luxembourg, den 13. juni 2002.
Neuvoston asetus (EY) N:o 1030/2002,
annettu 13 päivänä kesäkuuta 2002,
kolmansien maiden kansalaisten oleskeluluvan yhtenäisestä kaavasta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 63 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Amsterdamin sopimuksen tarkoituksena on luoda asteittain vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, ja siinä annetaan komissiolle jaettu aloite-oikeus tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseen yhtenäisen maahanmuuttopolitiikan alalla.
(2) Parhaista tavoista panna täytäntöön Amsterdamin sopimuksen määräykset vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta hyväksytyn neuvoston ja komission toimintasuunnitelman(3) 38 toimenpiteen c alakohdan ii alakohdan mukaan olisi laadittava säännöt pitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien myöntämismenettelyistä jäsenvaltioissa.
(3) Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti tällaisen yhtenäisen maahanmuuttopolitiikan tarvetta ottaen huomioon kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa ja oleskelua koskevat perustamissopimuksen määräykset.
(4) Yhtenäisestä oleskelulupien kaavasta hyväksytyssä neuvoston yhteisessä toiminnassa 97/11/YOS(4) vahvistetaan tarve yhtenäistää jäsenvaltioiden kolmansien maiden kansalaisille myöntämien oleskelulupien kaava. Tämän johdosta olisi yhteinen toiminta 97/11/YOS korvattava yhteisön säädöksellä.
(5) On välttämätöntä, että yhtenäinen oleskeluluvan kaava käsittää kaikki tarpeelliset tiedot ja täyttää erittäin korkeat tekniset vaatimukset erityisesti siten, että jäljittelyn ja väärentämisen estäminen on varmistettu. Tämä edistää osaltaan laittoman maahanmuuton ja laittoman oleskelun estämistä ja torjumista. Kaavan olisi myös sovelluttava käytettäväksi kaikissa jäsenvaltioissa, ja siinä olisi oltava yleisesti tunnistettavat yhtenäiset turvaominaisuudet, jotka erottuvat paljaalla silmällä.
(6) Tehostaakseen oleskelulupien suojaamista jäljittelyltä ja väärentämiseltä jäsenvaltiot ja komissio tutkivat säännöllisin väliajoin sekä tekniikan kehityksen mukaisesti, onko oleskelulupaan sisällettyihin turvaominaisuuksiin tehtävä muutoksia sekä erityisesti uusien biometristen ominaisuuksien sisällyttämistä ja käyttöä.
(7) Tässä asetuksessa säädetään ainoastaan niistä eritelmistä, jotka eivät ole salaisia. Näitä olisi täydennettävä muilla eritelmillä, jotka on pidettävä salassa jäljittelyn ja väärentämisen estämiseksi ja joihin ei saa sisältyä henkilötietoja tai viittauksia niihin. Toimivalta määritellä tällaisia teknisiä lisäeritelmiä olisi annettava komissiolle, jota avustaa yhtenäisestä viisumin kaavasta 29 päivänä toukokuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1683/95(5) 6 artiklalla perustettu komitea. Tämän osalta on tärkeää huolehtia jatkuvuudesta niihin oleskelulupiin nähden, joista on säädetty neuvoston 17 päivänä joulukuuta 1997 ja 8 päivänä kesäkuuta 2001 tekemissä päätöksissä.
(8) Sen varmistamiseksi, että kyseisiä tietoja ei saateta useampien henkilöiden saataville kuin on välttämätöntä, on myös erittäin tärkeää, että kukin jäsenvaltio nimeää ainoastaan yhden laitoksen, joka huolehtii yhtenäisen oleskeluluvan kaavan painattamisesta, jolloin jäsenvaltiolle jää kuitenkin mahdollisuus tarvittaessa vaihtaa painatuslaitosta. Turvallisuussyistä kunkin jäsenvaltion olisi ilmoitettava kyseisen painatuslaitoksen nimi komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
(9) Jäsenvaltioiden olisi yhdessä komission kanssa toteutettava toimenpiteet sen varmistamiseksi, että henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY(6) säädettyä suojelun tasoa.
(10) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(7) mukaisesti.
(11) Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan tunnustaa valtioita ja alueita sekä viimeksi mainittujen viranomaisten myöntämiä passeja, matkustusasiakirjoja ja henkilötodistuksia.
(12) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä asetus siten sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella on tarkoitus kehittää Schengenin säännöstöä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten mukaisesti, Tanska päättää edellä mainitun pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on antanut tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
(13) Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä tietyistä Euroopan unionin neuvoston, Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY(8) 1 artiklan B kohdassa tarkoitetulla alalla.
(14) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan 3 artiklan mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta on 3 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä ilmoittanut, että se haluaa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen.
(15) Edellä mainitun pöytäkirjan 1 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän asetuksen antamiseen. Näin ollen ja rajoittamatta edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista, tämän asetuksen säännöksiä ei sovelleta Irlantiin,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Jäsenvaltioiden kolmansien maiden kansalaisille myöntämien oleskelulupien on oltava yhtenäisen kaavan mukaisia ja niihin on varattava riittävä tila tämän asiakirjan liitteessä mainituille tiedoille. Yhtenäinen kaava voi olla muodoltaan tarra tai erillinen asiakirja. Jäsenvaltio voi lisätä yhtenäisessä kaavassa tätä varten varattuun kohtaan tarvittavia tietoja luvan luonteesta ja sen haltijan oikeudellisesta asemasta, erityisesti siitä, onko henkilöllä työlupa.
2. Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) "oleskeluluvalla" jäsenvaltion viranomaisten myöntämää lupaa, jonka perusteella kolmannen maan kansalainen voi laillisesti oleskella jäsenvaltion alueella, lukuun ottamatta:
i) viisumeja;
ii) oleskelulupa- tai turvapaikkahakemuksen käsittelyn ajaksi myönnettyjä lupia;
iii) niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät sovella tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 Benelux-talousliiton valtioiden, Saksan liittotasavallan ja Ranskan tasavallan hallitusten välillä tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen(9) 21 artiklan määräyksiä, myöntämiä enintään kuuden kuukauden pituiseen oleskeluun oikeuttavia lupia;
b) "kolmannen maan kansalaisella" henkilöitä, joilla ei ole yhteisön perustamissopimuksen 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua Euroopan unionin kansalaisuutta.
2 artikla
1. Yhtenäisen oleskeluluvan kaavaa varten vahvistetaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tekniset lisäeritelmät, jotka koskevat seuraavia näkökohtia:
a) täydentävät turvaominaisuudet ja -vaatimukset, muun muassa tehostetut vaatimukset jäljittelyn ja väärentämisen estämiseksi;
b) yhtenäisen oleskeluluvan täyttämisessä käytettävät tekniset menettelyt ja yksityiskohtaiset säännöt;
c) muut yksityiskohtaiset säännöt, joita on noudatettava yhtenäisen oleskeluluvan kaavan täyttämiseksi.
2. Yhtenäisen oleskeluluvan värejä voidaan muuttaa 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
3 artikla
Edellä 2 artiklassa tarkoitetut eritelmät ovat salaisia eikä niitä saa julkaista. Ne saatetaan ainoastaan jäsenvaltioiden nimeämien laitosten käyttöön painatusta varten sekä jäsenvaltion tai komission asianmukaisesti valtuuttamien henkilöiden tietoon.
Kukin jäsenvaltio nimeää yhden laitoksen, joka huolehtii yhtenäisen kaavan mukaisten oleskelulupien painamisesta. Se ilmoittaa tämän painatuslaitoksen nimen komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Kaksi tai useampi jäsenvaltio voi nimetä saman laitoksen. Kullakin jäsenvaltiolla on oikeus vaihtaa painatuslaitosta. Sen on ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
4 artikla
Rajoittamatta tietosuojaa koskevien sääntöjen soveltamista on henkilöllä, jolle oleskelulupa on myönnetty, oikeus tarkistaa siihen sisältyvät henkilötiedot ja tarvittaessa pyytää tietojen korjaamista tai poistamista.
Yhtenäisen kaavan mukaisessa oleskeluluvassa ei saa olla mitään muita koneellisesti luettavia tietoja kuin ne, joista säädetään tämän asetuksen liitteessä tai jotka on mainittu asianomaisessa matkustusasiakirjassa.
5 artikla
Tätä asetusta ei sovelleta kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat
- unionin kansalaisten perheenjäseniä, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen,
- Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolina olevien Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltioiden kansalaisia tai heidän perheenjäseniään, jotka käyttävät oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen kyseisen sopimuksen mukaisesti,
- kolmansien maiden kansalaisia, jotka on vapautettu viisumivelvoitteesta ja joilla on oikeus oleskella jossakin jäsenvaltiossa alle kolmen kuukauden ajan.
6 artikla
Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.
7 artikla
1. Komissiota avustaa asetuksen (EY) N:o 1683/92 6 artiklan 2 kohdalla perustettu komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
8 artikla
Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan tunnustaa valtioita ja alueita sekä näiden viranomaisten myöntämiä passeja ja henkilö- tai matkustusasiakirjoja.
9 artikla
Jäsenvaltioiden on otettava 1 artiklan mukainen oleskelulupa käyttöön viimeistään vuoden kuluttua siitä, kun 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut täydentävät turvaominaisuudet ja -vaatimukset on hyväksytty.
Mainitusta päivästä lähtien tämä asetus korvaa asianomaisissa jäsenvaltioissa yhteisen toiminnan 97/11/YOS.
Liitteessä olevassa 14 kohdassa tarkoitetun valokuvan liittäminen tarran muodossa olevaan kolmansien maiden kansalaisten oleskelulupaan tapahtuu viimeistään viiden vuoden kuluttua siitä, kun 2 artiklassa tarkoitetut, tämän toimenpiteen toteuttamista varten säädetyt tekniset eritelmät on hyväksytty.
Yhtenäisen oleskelulupien kaavan käyttöönotto ei kuitenkaan vaikuta toiselle oleskeluluvan kaavalle aiemmin myönnettyyn pätevyyteen, ellei kyseinen jäsenvaltio toisin päätä.
10 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.
Tehty Luxemburgissa 13 päivänä kesäkuuta 2002.