KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 4. april 2007
om Belgiens påtænkte statsstøtte C 14/06 til General Motors Belgium i Antwerpen
(meddelt under nummer K(2007) 435)
(Kun den franske og den nederlandske udgave er autentiske)
(EØS-relevant tekst)
(2007/612/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a)
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte artikler (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Forslaget om uddannelsesstøtte til General Motors Belgium i Antwerpen blev anmeldt til Kommissionen ved brev af 8. december 2005, der registreredes 14. december 2005. Kommissionen anmodede om supplerende oplysninger den 4. januar 2006, som Belgien besvarede ved brev af 7. februar 2006, der registreredes 10. februar 2006. Den 15. februar 2006 anmodede Kommissionen om nye supplerede oplysninger, der blev fremsendt ved brev af 2. marts 2006, der registreredes 8. marts 2006.
(2)
I brev dateret 26. april 2006 meddelte Kommissionen Belgien sin beslutning om at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, over for den anmeldte støtte. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende1. september 2006 (2). Kommissionen har opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til sagen. Der er ikke modtaget bemærkninger fra nogens side.
(3)
Ved brev dateret 31. maj 2006, som registreredes 6. juni 2006, reagerede de belgiske myndigheder på beslutningen om at indlede proceduren. De fremlagde supplerende oplysninger i brev af 13. december 2006 og 5. februar 2007. Der blev den 13. februar 2007 afholdt et møde mellem Kommissionen og de belgiske myndigheder. I brev af 20. februar 2007 fremsendte Belgien supplerende oplysninger. Kommissionen fremsendte en ny anmodning om oplysninger 23. februar 2007, som de belgiske myndigheder besvarede 28. februar 2007.
2. BESKRIVELSE AF PROJEKTET
(4)
Støttemodtager er General Motors Belgium (GM Belgium) i Antwerpen, som er en del af General Motors Corporation (GMC). GMC i Europa (GM Europe) har sin egen ledelse. Virksomheden, der blev oprettet i 1924, fremstiller dels reservedele til biler til egen produktion samt til GMC's andre datterselskaber og er dels bilsamlefabrik. I 2005 fremstillede fabrikken 253 000 biler. Størstedelen af produktionen eksporteres. I øjeblikket samler fabrikken Opel Astra-modellen, som befinder sig inden for et markedssegment, hvor konkurrencen er særlig hård, hvilket er bekræftet af de belgiske myndigheder. Virksomheden har ca. 5 000 ansatte.
(5)
General Motors Belgium har offentliggjort et investeringsprogram på 127 mio. EUR for perioden 2005-2007; programmet omfatter bl.a.:
a)
produktion af en ny version af Astra-modellen: ud over de tre versioner, der allerede produceres, skal fabrikken producere Astra-modellen med foldetag af metal (»cabrio« eller »Astra TwinTop«). GM Europe har ikke hidtil produceret cabrioletversionen, som har været outsourset til det italienske selskab Bertone
b)
fordobling af presseenhedens kapacitet: udviklingen af presseaktiviteterne er led i GM Europe's strategi for bedre at imødekomme lokale behov. Forbedringen af selvforsyningen med karrosseridele og effektiviteten i logistikken mellem de forskellige af gruppens filialer gør det muligt at reducere transporten af reservedele mellem fabrikkerne.
(6)
Disse to supplerende aktiviteter giver mulighed for at begrænse nedskæringen af arbejdsstyrken i Antwerpen og sikre fabrikkens fremtid. Det kræver installation af nye maskiner, nye komponenter, nye samleteknikker og nye arbejdsmetoder. Det er grunden til, at der for perioden 2005-2007 er udarbejdet et uddannelsesprogram i tilknytning til de supplerende aktiviteter. Omkostningerne hertil andrager 19,94 mio. EUR, mens den anmeldte støtte andrager 5 338 500 EUR. Da Antwerpen ikke ligger i et støtteberettiget område, er den maksimale støtteintensitet 50 % for generel uddannelse og 25 % for særlig uddannelse. Støtten ydes i form af ad hoc-støtte fra den flamske region (Vlaams Gewest).
(7)
Ifølge oplysningerne fra Belgien omfatter programmet generelle uddannelsesforanstaltninger, der koster 6,22 mio. EUR. Den generelle uddannelse omfatter følgende:
-
teknisk uddannelse (2,63 mio. EUR) (instruktører: 90 % eksterne og 10 % interne): svejsning, gaffeltruckførere, »roller bridge«, værktøjsmagere, vedligeholdelsesteknikere, Allen Bradley, Controllogix
-
basisuddannelse (0,79 mio. EUR) (instruktører: 95 % eksterne og 5 % interne): edb-uddannelse (kontorsoftware: excel, access, word, power point osv.), sociale kompetencer (præsentation, kommunikation, ledelse osv.) og opgradering af basiskundskaber (finansiering for medarbejdere, der ikke beskæftiger sig med finansielle forhold, ISO-standarder, sikkerhedskompetencer)
-
generel koordination (0,89 mio. EUR) (rådgivere: 100 % internt): et midlertidigt hold, der består af medarbejdere fra forskellige afdelinger, får til opgave at udarbejde, følge op på samt støtte de generelle uddannelsesforanstaltninger, der indgår i programmet. Denne post dækker ikke selve uddannelsen, men omkostningerne ved rådgivningstjenesterne i forbindelse med det generelle uddannelsesprogram
-
simuleret arbejdsmiljø (1,89 mio. EUR) (instruktører: 100 % interne): uddannelse i principperne for global produktion omsat til et komplekst arbejdsmiljø. I et simuleret arbejdsmiljø, forklaring på følgende begreber og påvisning af deres stigende betydning: arbejdets tilrettelæggelse, sikkerhed, arbejde efter normer, visuel styring, omkostningsbesparelser, permanente forbedringer osv. Alle de 5 000 medarbejdere ved General Motors Belgium i Antwerpen skal følge dette uddannelsesprogram i grupper på 17. Det foregår i et særligt uddannelseslokale, der er udstyret med en simuleret produktionskæde med biler af træ.
(8)
Omkostninger til de særlige uddannelsesforanstaltninger udgør 13,73 mio. EUR. De dækker følgende:
-
in-house uddannelse (4,54 mio. EUR) (instruktører: 100 % interne): uddannelse af hver enkelt arbejdstager på hans plads i produktionen
-
uddannelse i tilknytning til udbygning af presseenheden (4,35 mio. EUR) (instruktører: 20 % eksterne og 80 % interne): GM Belgium skal producere flere metalplader i flere forskellige typer. Det kræver, at de nuværende medarbejderes tekniske kvalifikationer skal forbedres. Der afholdes derfor uddannelseskurser med henblik herpå (perforeringsmatriser, skæreredskaber osv.)
-
særlig teknisk uddannelse (4,82 mio. EUR) (instruktører: 20 % eksterne og 80 % interne): påbegyndelsen af produktionen af Astra TwinTop har en indvirkning på de nuværende produktionsprocesser i fabrikken, især med hensyn til presning, karosseri, malerafdeling, samlebånd, kvalitetskontrol og de logistiske aktiviteter. Værkstederne skal endvidere fuldstændig reorganiseres. En gruppe bestående af repræsentanter for ingeniører og arbejdere bistår afdelingslederne ved gennemførelsen af disse ændringer i produktionsprocessen.
3. BAGGRUND FOR PROCEDURENS INDLEDNING
(9)
I sin beslutning af 26. april 2006 om procedurens indledning (åbningsbeslutningen) udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til, hvorvidt støtten var nødvendig, og hvorvidt uddannelsesforanstaltningerne ikke ville være blevet gennemført alligevel uden støtten. Da det ikke så ud til, at støtten ville tilskynde støttemodtageren til at iværksætte supplerende uddannelsesforanstaltninger, havde den tilsyneladende ikke nogen positiv effekt ud over at fordreje konkurrencen. Hvis denne analyse blev bekræftet, kunne støtten ikke godkendes.
(10)
Med hensyn til uddannelsesaktiviteterne i forbindelse med introduktion af en ny model har Kommissionen konstateret, at produktionen af en ny model inden for bilindustrien er en normal og tilbagevendende begivenhed, der er nødvendig for at fastholde konkurrenceevnen. De uddannelsesomkostninger, der er forbundet med lancering af en ny model, bæres derfor normalt af producenterne på basis af et kommercielt incitament. For at producere nye modeller skal bilproducenterne naturligvis oplære deres medarbejdere i de nye teknikker. Det er derfor mere end sandsynligt, at GM Europe under alle omstændigheder ville have organiseret de pågældende uddannelseskurser også uden støtten. Det samme er tilfældet for de øvrige konkurrenter inden for branchen.
(11)
Kommissionen har gjort sig lignende overvejelser med hensyn til tilskyndelsesvirkningen af støtten til udvikling af presseafdelingen: uddannelsesomkostningerne i forbindelse med denne aktivitet er nødvendige for (at øge) produktionen af reservedele, hvilket er en normal aktivitet inden for bilindustrien. Reservedele er vigtige og uundværlige inputs i samlefabrikken og tegner sig for en væsentligt del af bilens pris. Markedskræfterne alene bør derfor være tilstrækkelige til at tilskynde virksomheden til at afholde sådanne uddannelsesudgifter. Derfor ville de pågældende uddannelsesaktiviteter sandsynligvis være blevet gennemført under alle omstændigheder, også uden støtten.
(12)
Kommissionen har derfor anmodet Belgien om at redegøre for, hvorfor man i det foreliggende tilfælde - og i modsætning til, hvad der gælder for størstedelen af bilproducenterne i Fællesskabet - mener, at støttemodtageren ikke vil være i stand til (eller villig til) at dække de forventede uddannelsesomkostninger ved hjælp af den indtjening, der opnås herved (især mulighed for at producere et nyt produkt og/eller forøgelse af den uddannede arbejdsstyrkes produktivitet). Kommissionen har ligeledes gjort opmærksom på, at Belgien endnu ikke har fremlagt dokumentation for, at markedskræfterne ikke alene var tilstrækkelige til at tilskynde virksomheden til at gennemføre det planlagte uddannelsesprogram.
(13)
Beslutningen om at indlede proceduren er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende1. september 2006 (3). Kommissionen har anmodet interesserede parter om at fremsætte deres bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger. Der er ikke modtaget bemærkninger fra nogens side.
4. BELGIENS BEMÆRKNINGER
(14)
Belgien bestrider Kommissionens indledende vurdering af to årsager. For det første finder Belgien, at principperne for retssikkerhed, ligebehandling og god forvaltningsskik er overtrådt. Belgien bemærker således, at Kommissionen tidligere systematisk har godkendt lignende støtteforanstaltninger til uddannelse, især til fordel for GM Belgium. De belgiske myndigheder hævder endvidere, at Kommissionen drastisk har ændret sin fortolkning af Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (4), blot seks måneder inden den udløber. Efter belgisk opfattelse er forordning (EF) nr. 68/2001 blevet anvendt på ensartet måde i fire og et halvt år. I overensstemmelse med princippet om god forvaltningsskik burde Kommissionen have ventet indtil forordningen udløb og derefter ændre den i overensstemmelse med den nye fremgangsmåde.
(15)
Belgien gør subsidiært gældende, at de omhandlede uddannelsesforanstaltninger har vigtige positive virkninger på økonomien. Den forsikrer endvidere, at dette uddannelsesprogram strækker sig ud over virksomhedens behov. Dette argument gælder dog kun for visse dele af uddannelsesprogrammet.
(16)
Belgien anfører endvidere, at Astra TwinTop kunne være blev produceret af Bertone lige som de tidligere versioner af modellen.
(17)
Inden procedurens indledning (5) havde de belgiske myndigheder allerede erklæret, at GM Europe havde foretaget sammenlignende undersøgelser for at bestemme det bedste produktionssted for Astra TwinTop, og at argumentet med uddannelsesstøtten havde været tungtvejende, da projektet blev tildelt til GM Belgium. Belgien mener derfor, at støtten under disse omstændigheder er nødvendig.
5. VURDERING AF STØTTEN
5.1. Forekomst af støtte
(18)
Kommissionen finder, at foranstaltningen udgør statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1: den tildeles i form af tilskud fra den flamske regering og finansieres dermed af statsmidler. Foranstaltningen er selektiv, da den kun gælder General Motors Belgium. Dette selektive tilskud vil kunne fordreje konkurrencen mellem fabrikkerne inden for GM Europe, idet General Motors Belgium får en fordel i forhold til de andre fabrikker i koncernen. Der er endvidere risiko for, at den fordrejer konkurrencen med andre bilproducenter. Bilmarkedet er desuden præget af betydelig samhandel mellem medlemsstaterne. Kommissionen bemærker endvidere, at GM Europe's fabrikker ligger i forskellige medlemsstater. Støtten vil derfor kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. På basis heraf fastslår Kommissionen, at den anmeldte foranstaltninger udgør statsstøtte. Belgien har ikke bestridt denne konklusion.
5.2. Retsgrundlag for vurderingen
(19)
Belgien anmoder om, at støtten godkendes på basis af forordning (EF) nr. 68/2001, da støtten vedrører et uddannelsesprogram.
(20)
I overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 68/2001 er støtten ikke fritaget anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3, hvis støtten ydes til en virksomhed til ét enkelt uddannelsesprojekt og overstiger 1 mio. EUR. Kommissionen bemærker, at den omhandlede støtte i det foreliggende tilfælde er på 5,338 mio. EUR, at den tildeles en enkelt virksomhed og vedrører et enkelt uddannelsesprojekt. Den fastslår derfor, at anmeldelsespligten gælder for den omhandlede støtte og er overholdt af Belgien.
(21)
Det bestemmes i betragtning 16 i forordning (EF) nr. 68/2001, at denne type støtte ikke automatisk kan fritages: »Store støttebeløb bør fortsat vurderes individuelt af Kommissionen, før de ydes«.
(22)
Som allerede anført i åbningsbeslutningen fastslår Kommissionen, at da foranstaltningen ikke er fritaget i medfør af forordning (EF) nr. 68/2001, skal den vurderes direkte på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som bestemmer, at forenelig med fællesmarkedet er »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse«. Ved vurderingen af en individuel uddannelsesforanstaltning, som på grund af foranstaltningens størrelse ikke er omfattet af fritagelsen i forordning (EF) nr. 68/2001, og som derfor skal vurderes direkte på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), anvender Kommissionen alligevel samme retningslinjer som i forordning 68/2001. Det medfører bl.a., at den kontrollerer, at alle de andre betingelser for fritagelse, der er fastsat i forordning (EF) nr. 68/2001, er overholdt. Kommissionen nøjes imidlertid ikke med at kontrollere, at disse betingelser er overholdt, men skal også foretage en grundig undersøgelse af, om foranstaltningen er forenelig med de gældende regler. Hele formålet med den individuelle anmeldelse er netop at foretage en detaljeret undersøgelse af støtten på baggrund af den pågældende sags omstændigheder.
5.3. Forenelighed med fællesmarkedet
(23)
Kommissionen fastslår, at det anmeldte projekt opfylder de formelle betingelser for fritagelse i artikel 4 i forordning (EF) nr. 68/2001. For det første er de anmeldte støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 68/2001. Navnlig ser personaleudgifterne for deltagerne i uddannelsesprojekter ud til at være begrænset til det samlede beløb for de andre støtteberettigede omkostninger (6). I overensstemmelse med stk. 2 og 3 i ovennævnte artikel 4 begrænses støtteintensiteten for det andet til 25 % for særlig uddannelse og til 50 % for generel uddannelse. GM Belgium er en stor virksomhed, der ligger i et område, der ikke er støtteberettiget, og uddannelsen vedrører ikke dårligt stillede arbejdstagere.
(24)
Kommissionen bemærker imidlertid, at en støtteforanstaltning kun kan være forenelig med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), hvis den er nødvendig for, at støttemodtageren kan gennemføre den omhandlede aktivitet. Den understreger, at støttens nødvendighed er et generelt kriterium for forenelighed. Hvis støtten ikke resulterer i, at støttemodtageren gennemfører supplerende aktiviteter, som ikke ville være blevet gennemført i kraft af markedskræfterne alene, kan støtten ikke anses for at have gunstige virkninger, som kan opveje forvridningen af samhandelen, og kan derfor ikke godkendes. Med hensyn til forenelighed efter traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), »fremmer« støtten ikke udviklingen af økonomiske aktiviteter, hvis virksomheden under alle omstændigheder havde gennemført den støttede aktivitet, især uden støtten.
(25)
I forbindelse med uddannelsesstøtte hedder det i betragtning nr. 10 i forordning (EF) nr. 68/2001: »Uddannelse har normalt positive eksterne virkninger for samfundet som helhed, da den forøger antallet af uddannede arbejdstagere, som andre virksomheder kan benytte, forbedrer industriens konkurrenceevne i Fællesskabet og spiller en vigtig rolle i beskæftigelsesstrategien. I betragtning af at virksomhederne i EF generelt investerer for lidt i uddannelse af deres medarbejdere, vil statsstøtte kunne bidrage til at korrigere denne ufuldkommenhed på markederne og derfor under visse omstændigheder kunne betragtes som forenelig med fællesmarkedet og dermed fritages for forudgående anmeldelse.« I betragtning 11 tilføjes, at det er vigtigt at sikre, at »statsstøtte begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp …«.
(26)
Det markedssvigt, der således erkendes i forordning (EF) nr. 68/2001, er en følge af, at »virksomhederne investerer for lidt i uddannelse af deres medarbejdere«. Når en virksomhed påtænker nye uddannelsesaktiviteter, sammenholder den normalt omkostningerne ved disse aktiviteter med det udbytte, der kan forventes heraf (f.eks. en produktivitetsstigning eller kapacitet til at fremstille nye produkter). Positive virkninger for Fællesskabet som helhed, som ikke direkte er til gavn for virksomheden selv, bliver der normalt ikke taget hensyn til. Den undersøger ligeledes, om der er (billigere) alternativer til uddannelse, f. eks ansættelse af en medarbejder, der allerede er uddannet (på bekostning af de allerede ansatte medarbejdere). Derfor kan uddannelsesstøtte i visse tilfælde afhjælpe et bestemt markedssvigt. I disse tilfælde er støtten »derfor nødvendig for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp«.
(27)
Med hensyn til vurderingen af, om det er nødvendigt at yde uddannelsesstøtte til bilindustrien, har Kommissionen inden for det seneste halvandet års tid samlet beviser for, at visse bilproducenter i forbindelse med produktion af deres nye modeller bringer deres produktionsanlæg i forskellige medlemsstater i konkurrence med hinanden. Ved planlægningen af lanceringen af et nyt produkt sammenligner de flere lokaliteter og træffer beslutning om produktionssted på basis af de samlede produktionsomkostninger, dvs. alle omkostningstyper, men også alle former for statsstøtte, især uddannelsesstøtte. Denne udvikling synes at være en følge af, at de store bilproducenter i øjeblikket har overskudskapacitet, og at deres produktionsanlæg derfor er fleksible. En fabrik kan derfor lettere gøre plads til at producere flere modeller. På baggrund af denne økonomiske realitet, hvor der er en mere intens konkurrence mellem fabrikkerne, og hvor der er risiko for, at visse uddannelsesforanstaltninger ikke fremmer det mål af fælles interesse, der er omhandlet i betragtning 10 i forordning (EF) nr. 68/2001, men simpelthen udgør driftsstøtte, som fordrejer konkurrencen, må Kommissionen foretage en omhyggelig undersøgelse af støttens nødvendighed for at »sikre, at statsstøtte begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp« (betragtning 11 i nævnte forordning) (7). Denne vurdering er ikke mindst relevant i øjeblikket, hvor bilindustrien er præget af betydelig overkapacitet i Fællesskabet, som fortsætter på grund af den træge stigning i efterspørgslen og de betydelige produktivitetsstigninger, der løbende opnås (8).
(28)
Da en række fabrikker i det foreliggende tilfælde konkurrerer med hinanden, og da støtten måske således er ydet med andre mål for øje end for at tilskynde virksomheden til at gennemføre supplerende uddannelsesforanstaltninger, finder Kommissionen det nødvendigt at undersøge, om støtten er nødvendig. I modsætning til hvad der bekræftes fra belgisk side som følge af åbningsbeslutningen, finder Kommissionen, at den har retlige beføjelser til at foretage en sådan undersøgelse. Som det understreges fra belgisk side, har Kommissionen ikke i tidligere sager foretaget en detailleret analyse af nødvendigheden af at yde særlig uddannelsesstøtte i forbindelse med lanceringsomkostninger. Den kan imidlertid overveje at gøre det, når den konstaterer, at de økonomiske vilkår har udviklet sig på det pågældende marked (9).
(29)
Kommissionen konstaterer, at det omhandlede uddannelsesprogram er knyttet til to aktiviteter på fabrikken, produktion af Astra TwinTop og udbygning af presseenheden.
(30)
De belgiske myndigheder anfører i deres anmeldelse (10), at samlingen af Astra TwinTop medfører flere manuelle operationer, bl.a. svejsning. De bekræfter, at denne type bilproduktion påvirker hele virksomhedens aktiviteter (karrosseriafdeling, malerværksteder, presseenhed, logistik og samleafdeling), og at indførelse af nye modeller hver gang medfører:
-
samling af nye komponenter
-
indførelse af nye moderne arbejdsmetoder
-
nye samleteknikker.
(31)
Det anføres, at en ny model ikke blot er ensbetydende med indførelse af et nyt produkt, men at det også medfører, at mange arbejder skal vænne sig til nye maskiner, reservedele, samleteknikker og arbejdsmetoder.
(32)
Denne beskrivelse bekræfter, som i det foreliggende tilfælde, at det normalt kun er muligt at indføre en ny model i en produktionskæde med et vellykket resultat, hvis medarbejderne på forhånd har gennemgået et omfattende uddannelsesprogram. Produktion af en ny model kræver med andre ord omfattende uddannelsesforanstaltninger.
(33)
Når først GM Europe har truffet beslutning om at producere en ny model, er det nødvendigt at afholde udgifter til uddannelse for at føre denne kommercielle beslutning ud i livet.
(34)
Som det allerede er nævnt i åbningsbeslutningen, bemærker Kommissionen, at produktion af en ny model er nødvendig inden for bilindustrien for at fastholde konkurrenceevnen. Lanceringen af en ny model er derfor en normal og regelmæssig tilbagevendende begivenhed inden for denne industri. For at kunne producere nye modeller skal bilproducenterne uddanne deres medarbejdere i nye teknikker. De uddannelsesomkostninger, der er forbundet med lancering af en ny model, bæres derfor normalt af producenterne på basis af et kommercielt incitament.
(35)
De belgiske myndigheder har ikke fremsat nye argumenter, der modsiger denne vurdering. Selv om de er blevet opfordret hertil i åbningsbeslutningen, har de ikke fremført noget overbevisende argument til støtte for, hvorfor GM ikke ville have gennemført uddannelsesaktiviteterne uden støtten.
(36)
Fra belgisk side er det udelukkende blevet hævdet, at uddannelsesstøtten var en forudsætning for, at GM Europe's ledelse valgte GM Belgium til at producere Astra TwinTop. Der er fremlagt dokumentation for denne påstand. De belgiske myndigheder har desuden hævdet, at produktionen af den nye model kunne være blevet overdraget til Bertone, der er mere vant til at producere denne biltype.
(37)
Kommissionen bemærker hertil, at formålet med forordning (EF) nr. 68/2001, i modsætning til investeringsstøtte med regionalt sigte, ikke er at påvirke valg af produktionssted for økonomiske aktiviteter, men at modvirke den tendens, der er til at investere for lidt i uddannelse i Fællesskabet som nævnt ovenfor. Belgien har desuden ikke redegjort for, hvorfor GM Europe's filial, det hypotetiske alternative valg, som produktionen af modellen kunne være blevet overdraget til, ikke også har tilrettelagt lignende uddannelsesaktiviteter (11). Oplysningerne fra Belgien viser derimod, at det er sandsynligt, at alle GM Europe's andre fabrikker under disse omstændigheder ville have været tvunget til at tilrettelægge et tilsvarende uddannelsesprogram. Det er således ikke muligt at fastslå, at støtten har tilskyndet GM Europe til at tilrettelægge flere uddannelsesaktiviteter i Fællesskabet.
(38)
Kommissionen er ikke helt klar over, hvilke konklusioner der kan udledes af det belgiske argument om, at produktionen af den nye model kunne have været overdraget til Bertone. Belgien har navnlig ikke fremlagt konkret dokumentation for, at produktionen hos Bertone ville have krævet en mindre uddannelsesindsats end i tilfældet med GM Europe (12). Belgien har endvidere ikke dokumenteret, at støtten har haft nogen som helst indflydelse på GM Europe's beslutning om at stoppe med at outsource produktionen af denne model. Det er derimod sandsynligt, at denne vigtige strategiske beslutning allerede var truffet, inden de belgiske myndigheder havde givet løfte om den omhandlede støtte. Det kan konkluderes, at det forhold, at produktionen af Astra TwinTop kunnet have været outsourcet til Bertone i lighed med tidligere versioner, ikke gør uddannelsesstøtten nødvendig og forenelig med de gældende regler.
(39)
De belgiske myndigheder anfører, at udbygning af presseenheden er led i GM's strategi i Europa, der går ud på at imødekomme de lokale behov bedre for at nedbringe transporten af reservedele mellem filialerne. Projektet for fabrikken i Antwerpen omfatter:
-
to nye presseanlæg
-
fremstilling af flere karosseridele
-
indførelse af ny teknologi.
(40)
Det tilføjes, at udbygningen indebærer, at mange arbejdere skal have kendskab til nye maskiner, reservedele, teknikker og arbejdsmetoder. Uddannelsesprogrammet skal dække det behov.
(41)
Ovennævnte beskrivelse bekræfter generelt - og i det foreliggende tilfælde - at en udbygning af presseenheden kun kan gennemføres, hvis den følges op af grundig efteruddannelse af medarbejderne. Uddannelse er med andre ord nødvendig, hvis presseaktiviteterne skal udbygges.
(42)
I sin åbningsbeslutning stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, hvorvidt støtten til udbygning af presseenheden havde nogen tilskyndelsesvirkning (13). Der er ikke fra belgisk side fremkommet nye elementer, der ændrer denne vurdering. Det er navnlig ikke blevet belyst, hvorfor GM ikke ville have gennemført de omhandlede uddannelsesforanstaltninger uden støtten.
(43)
På basis af det ovenfor anførte kan det konkluderes, at alle de uddannelsesaktiviteter, der giver medarbejderne de nødvendige kvalifikationer for at gennemføre de to projekter (produktion af den nye model og udbygning af presseenheden), under alle omstændigheder ville være blevet gennemført, også uden støtten. Støtten resulterer derfor ikke i mere uddannelse, men dækker virksomhedens normale driftsomkostninger og nedbringer dermed de normale omkostninger. Kommissionen finder derfor, at støtten fordrejer konkurrencen og ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der er i strid med den fælles interesse (14). Under disse omstændigheder kan støtten ikke retfærdiggøres på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Da ingen af undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, finder anvendelse, er støtten derfor uforenelig med fællesmarkedet i den foreliggende sag.
(44)
Denne konklusion gælder, uanset om der er tale om generel eller særlig uddannelse. Kommissionen bemærker især, at den generelle uddannelse, der betegnes som »teknisk uddannelse« (15) omfatter kompetencer, der er nødvendige for begge de omhandlede nye aktiviteter og mere generelt for driften af en konkurrencedygtig bilfabrik (16). De belgiske myndigheder har imidlertid fremlagt dokumentation for, at en del af den generelle»tekniske uddannelse« vedrører kvalifikationer, som kræver en lang uddannelsesperiode, og at en ikke ubetydelig del af de implicerede arbejdere hvert år forlader virksomheden. Det skyldes den betydelige mangel på denne form for kvalifikationer på det belgiske arbejdsmarked (de såkaldte »kritiske funktioner« eller »bottleneck jobs«). Kommissionen finder, at Belgien i tilstrækkeligt omfang har fremsat velunderbyggede argumenter med hensyn til tre af de generelle»tekniske uddannelsesforanstaltninger«.
Uddannelsens indhold
Uddannelsens varighed
Medarbejderrotation: andel af arbejdere i %, der hvert år forlader virksomheden
Støtteberettigede omkostninger: deltagere
Støtteberettigede omkostninger: andre omkostninger
Gaffeltruck-operatører
40
58 %
132 000
42 500
Værktøjsmagere
2 000
13 %
660 000
355 000
Vedligeholdelsesteknik
400
20 %
198 000
197 500
NB: Belgien angiver en samlet uddannelsestid på 60 timer for »svejsning« og en personalerotation på fabrikken på 4 %. Ifølge Kommissionen er disse tal forholdsvis lave, og de forhindrer ikke virksomheden i at få udbytte af fordelene ved uddannelsesudgifterne. Personalerotationen er ikke høj nok til at afholde virksomheden fra at påtage sig disse udgifter.
Det er således klart, at de omfattende medarbejderrotationer forhindrer, at virksomheden kan opnå et tilstrækkeligt effektivt udbytte af uddannelsesforanstaltningerne til at dække omkostningerne. Det er derfor sandsynligt, at virksomheden ikke ville afholde disse udgifter uden støtten.
(45)
Under hensyntagen til det ovenfor anførte finder Kommissionen, at støtten er nødvendig for de tre omhandlede uddannelsesforanstaltninger (i modsætning til resten af den generelle»tekniske uddannelse«).
(46)
I deres anmeldelse præsenterede de belgiske myndigheder hele uddannelsesprogrammet, som om det skulle understøtte de to omhandlede projekter (17). Det fremgår af de supplerende oplysninger, der er fremlagt af de belgiske myndigheder efter åbningsbeslutningen, at en del af uddannelsesforanstaltningerne omfatter kompetencer, som reelt ikke er absolut nødvendige for gennemførelsen af disse projekter. Det drejer sig om følgende poster (se beskrivelse nedenfor):
-
basisuddannelse
-
simuleret arbejdsmiljø.
(47)
Kommissionen bemærker, at basisuddannelsen og det simulerede arbejdsmiljø - i modsætning til resten af programmet - vedrører kompetencer, som ikke er nødvendige for gennemførelsen af de to projekter: projekterne kan udmærket gennemføres og produktionen kan påbegyndes, uden at det er nødvendigt at gennemføre denne form for uddannelse. De vedrører heller ikke kompetencer, som der umiddelbart er behov for i bilproduktionen. Det ovenfor beskrevne ræsonnement vedrørende uddannelsens nødvendighed gælder derfor ikke for dem. Da det ser ud til, at denne uddannelse er mere vidtgående end virksomhedens behov, kan det ikke konkluderes, hvorvidt den ville blive tilrettelagt uden støtten. Da der ikke foreligger dokumentation for, at det modsatte er tilfældet, finder Kommissionen, at støtten tilsyneladende er nødvendig for, at den omhandlede uddannelse kan gennemføres.
(48)
Kommissionen bemærker endelig, at udgiftsposten »generel koordination« ikke vedrører en uddannelsesforanstaltning som sådan, men rådgivning med henblik på den generelle uddannelse. Den kan derfor til dels være omfattet af de støtteberettigede omkostninger i det omfang, den dækker »basisuddannelse«, »simuleret arbejdsmiljø« og en del af den generelle tekniske uddannelse, hvor støtten anses som nødvendig (18).
(49)
I overensstemmelse med reglen i forordning (EF) nr. 68/2001, som begrænser omkostningerne for deltagerne i uddannelsesprojektet til det samlede beløb for de øvrige udgifter, andrager de støtteberettigede omkostninger for den del af uddannelsesprogrammet, hvor støtten er nødvendig, 4,362 mio. EUR og selve støtten 2,181 mio. EUR. Da de øvrige formelle betingelser i forordning (EF) nr. 68/2001 også er opfyldt som anført i betragtning 23 ovenfor, fastslår Kommissionen, at denne del af anmeldte ligeledes er forenelig med fællesmarkedet.
6. KONKLUSION
(50)
Kommissionen fastslår, at en del af de af Belgien anmeldte støtteforanstaltninger svarende til 4,362 mio. EUR i støtteberettigede omkostninger og til en støtte på 2,181 mio. EUR opfylder betingelserne for at være forenelig med fællesmarkedet, jf. traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).
(51)
Kommissionen finder, at resten af støtten ikke er nødvendig for at gennemføre de omhandlede uddannelsesforanstaltninger. Denne støtte er ikke forenelig med fællesmarkedet, da den ikke er omfattet af nogen som helst undtagelse, og er derfor forbudt. Ifølge de belgiske myndigheder er støtten ikke blevet ydet, og det er derfor ikke nødvendigt at kræve den tilbagebetalt -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den af Belgium påtænkte statsstøtte til et uddannelsesprogram til fordel for General Motors Belgien i Antwerpen er uforenelig med fællesmarkedet for så vidt angår et beløb på 3 157 338,40 EUR.
Denne del af støtten kan derfor ikke ydes.
Resten at støtten, svarende til 2 181 161,60 EUR, er forenelig med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).
Artikel 2
Belgien underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. april 2007.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 4 päivänä huhtikuuta 2007,
Valtiontuesta C 14/06, jonka Belgia aikoo myöntää General Motors Belgiumin (Antwerpen) hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 435)
(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2007/612/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Komissiolle ilmoitettiin 8 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä, 14 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä suunnitelmasta myöntää koulutustukea Antwerpenissä sijaitsevan General Motors Belgiumin hyväksi. Komissio pyysi 4 päivänä tammikuuta 2006 lisätietoja, jotka Belgia toimitti 7 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, 10 päivänä helmikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 15 päivänä helmikuuta 2006 jälleen lisäselvityksiä, jotka toimitettiin sille 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä, 8 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(2)
Komissio ilmoitti Belgialle 26 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee ilmoitettua tukea. Menettelyn aloittamisesta tehty komission päätös julkaistiin 1 päivänä syyskuuta 2006Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio on pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Yksikään asianomainen osapuoli ei ole toimittanut sille huomautuksia.
(3)
Belgian viranomaiset ottivat 31 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä, 6 päivänä kesäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantaa menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen. Ne toimittivat lisätietoja 13 päivänä joulukuuta 2006 ja 5 päivänä helmikuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Komission ja Belgian viranomaisten välillä pidettiin kokous 13 päivänä helmikuuta 2007. Belgia toimitti 20 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä asiasta lisätietoja. Komissio lähetti Belgialle jälleen 23 päivänä helmikuuta 2007 lisätietopyynnön, johon Belgian viranomaiset vastasivat 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.
2. HANKKEEN KUVAUS
(4)
Tuensaaja olisi General Motors Corporationiin, jäljempänä ’GMC’, kuuluva General Motors Belgium, jäljempänä ’GM Belgium’, joka toimii Antwerpenissä. GMC:n toimintaa Euroopassa, jäljempänä ’GM Europe’, johtaa erityinen johtoryhmä. Tämä vuonna 1924 perustettu yritys valmistaa autonosia omaan käyttöönsä ja GMC:n muiden tytäryritysten käyttöön sekä kokoaa autoja. Vuonna 2005 GMC valmisti 253 000 autoa. Valtaosa tuotannosta menee vientiin. Tehdas kokoaa tällä hetkellä Opel Astra -mallia. Kyseisen malli sijoittuu autojen markkinasegmentille, jolla käydään erityisen tiukkaa kilpailua, kuten Belgian viranomaiset ovat todenneet. Yrityksessä on noin 5 000 työntekijää.
(5)
General Motors Belgium on ilmoittanut aikovansa toteuttaa vuosina 2005-2007 127 miljoonan euron investointiohjelman, johon sisältyvät seuraavat toimet:
a)
Astra-mallin uuden version tuotanto: nykyisin valmistamiensa kolmen version lisäksi tehdas alkaa valmistaa kovakattoista Astra TwinTop-avomallia (ns. cabrio-mallia). Cabrio-versiota ei tähän mennessä ole valmistettu GM Europen tehtaalla vaan sitä on teetetty alihankintana italialaisella Bertone-yrityksellä.
b)
puristamon kapasiteetin kaksinkertaistaminen: puristamotoiminnan kehittäminen on osa GM Europen strategiaa, jonka tarkoituksena on mukauttaa toiminta vastaamaan paremmin paikallisia tarpeita. Autonkorin varaosien omavaraisuuden parantaminen ja konsernin eri tytäryritysten välisen logistiikan tehostaminen mahdollistaa sen, että varaosien kuljetuskustannuksia eri tehtaiden välillä voidaan vähentää.
(6)
Näiden kahden lisätoiminnon ansiosta Antwerpenin tehtaan työntekijämäärän supistamistarve pienenee ja tehtaan tulevaisuus saadaan turvattua. Toiminnot edellyttävät uusien koneiden, komponenttien, kokoonpanotekniikoiden ja työmenetelmien käyttöönottoa. Tämän vuoksi vuosina 2005-2007 järjestettiin näihin lisätoimintoihin liittyvä koulutusohjelma. Koulutusohjelman kustannukset ovat 19,94 miljoonaa euroa, ja ilmoitetun tuen määrä on 5 338 500 euroa. Koska Antwerpen ei sijaitse tukialueella, tuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia, kun on kyse yleiskoulutuksesta, ja 25 prosenttia, kun on kyse erityiskoulutuksesta. Flanderin alueen (Vlaams Gewest) on tarkoitus myöntää tuki yksittäisenä tukena.
(7)
Belgian toimittamien tietojen mukaan ohjelman yleiskoulutusosion kustannukset ovat 6,22 miljoonaa euroa. Yleiskoulutus kattaa seuraavat toiminnot:
-
tekninen koulutus (2,63 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 90 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 10 prosenttia yrityksen sisältä): hitsaus, haarukkatrukkikuskit, rullasilta, työkaluntekijät, huoltoteknikot, Allen Bradley, Controllogix;
-
peruskoulutus (0,79 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 95 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 5 prosenttia yrityksen sisältä): tietotekniikkakoulutus (toimistokäyttöön tarkoitetut ohjelmistot: Excel, Access, Word, PowerPoint, jne.), sosiaaliset taidot (ilmaisutaito, viestintä, työnjohto jne.) ja perustietojen parantaminen (rahoitusalan koulutusta muille kuin rahoituksen parissa työskenteleville, ISO-standardit, turvallisuus);
-
yleiskoordinointi (0,89 miljoonaa euroa) (konsultit: 100-prosenttisesti yrityksen sisältä): perustetaan eri osastoiden työntekijöistä koostuva väliaikainen ryhmä, joka vastaa koulutusohjelmiin sisältyvien yleiskoulutustoimien kehittämisestä, seurannasta ja tukemisesta; tämä toiminta ei ole varsinaista koulutustoimintaa, mutta siitä aiheutuvat kustannukset sisältyvät koulutusohjelman yleiseen osioon liittyviin konsulttipalvelukustannuksiin;
-
simuloitu työympäristö (1,89 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 100-prosenttisesti yrityksen sisältä): monitahoisessa työympäristössä noudatettavia globalisoidun tuotannon periaatteita koskeva koulutus; simuloidussa työympäristössä selostetaan seuraavia käsitteitä ja osoitetaan, että niiden merkitys on kasvanut: työpaikan organisointi, turvallisuus, standardien mukainen työskentely, visuaalisten tietojen käsittely, kustannussäästöt, pysyvät parannukset jne. Kaikki General Motors Belgiumin Antwerpenin tehtaan 5 000 työntekijää osallistuvat simuloitua työympäristöä koskevaan koulutukseen 17 henkilön ryhmissä. Koulutus järjestetään erityisissä koulutustiloissa, joihin sijoitetussa simuloidussa tuotantoketjussa käytetään puisia autoja.
(8)
Erityiskoulutuksen kustannukset ovat 13,73 miljoonaa euroa. Se kattaa seuraavat toimet:
-
työpaikkakoulutus (4,54 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 100-prosenttisesti yrityksen sisältä): työntekijöiden työpisteessä järjestettävä henkilökohtainen käytännön koulutus;
-
puristamotoiminnan kehittämiseen liittyvä koulutus (4,35 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 20 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 80 prosenttia yrityksen sisältä): GM Belgium aikoo monipuolistaa metallilevyvalikoimaansa ja lisätä niiden tuotannon määrää; nykyisen henkilöstön on valmistauduttava tähän työhön parantamalla teknistä ammattitaitoaan; tästä syystä järjestetään koulutustoimintaa puristamon työntekijöiden teknisen ammattitaidon parantamiseksi (lävistinmatriisit, leikkaustyökalut jne.);
-
tekninen erityiskoulutus (4,82 miljoonaa euroa) (kouluttajat: 20 prosenttia yrityksen ulkopuolelta ja 80 prosenttia yrityksen sisältä): Astra TwinTop -mallin tuotannon aloittaminen vaikuttaa tehtaan nykyisiin tuotantoprosesseihin erityisesti puristamon, esivalmistusyksikön, maalaamon, kokoonpanon, laadunvalvonnan ja logistiikkatoimintojen osalta; myös työpajat on uusittava kokonaan; insinöörien ja työtiimien edustajista koostuva ryhmä avustaa osastopäällikköjä prosesseihin tehtävien muutosten toteutuksessa.
3. SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN
(9)
Tutkintamenettelyn aloittamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’, komissio esitti epäilyjä tuen välttämättömyydesta ja siitä, olisiko kyseiset koulutustoimet järjestetty joka tapauksessa, myös ilman tukea. Koska vaikutti siltä, että tuki ei saanut tuensaajaa toteuttamaan lisäkoulutustoimia, tuella ei näyttäisi olleen mitään myönteisiä vaikutuksia, vaan se aiheutti ainoastaan kilpailun vääristymistä. Jos tälle näkemykselle saadaan vahvistus, tukea ei voida hyväksyä.
(10)
Uuden mallin markkinoilletuontiin liittyvästä koulutustoiminnasta komissio totesi, että uuden mallin tuotanto on autoteollisuudessa tavanomainen ja säännöllisesti toistuva seikka ja edellytyksenä myös kilpailukyvyn säilyttämiselle. Uuden mallin markkinoilletuonnista aiheutuvat koulutuskulut ovat sen vuoksi autonvalmistajille aiheutuvia tavanomaisia kuluja, joiden ainoa peruste on myynnin edistäminen. On selvää, että uusien mallien tuotanto edellyttää autonvalmistajien kouluttavan työvoimaansa uusien tekniikoiden käyttöönottoa varten. Onkin erittäin todennäköistä, että GM Europe olisi järjestänyt kyseiset koulutustoimet joka tapauksessa, myös ilman tukea. Suurin osa alalla toimivista kilpailijoista näyttää toimivan tällä tavalla.
(11)
Komissio kyseenalaisti myös puristamotoiminnan kehittämiseen myönnettävän tuen kannustavan vaikutuksen. Tähän toimintaan liittyvät koulutuskustannukset ovat välttämättömiä varaosien valmistamiseksi (varaosien tuotantomäärän lisäämiseksi), joka on tavanomaista toimintaa autoteollisuudessa. Varaosat ovat tärkeitä tuotantovälineitä ja korvaamattomia kokoonpanotehtaan toiminnan kannalta. Ne muodostavat lisäksi huomattavan kustannuserän autojen tuotantokustannuksissa. Jo pelkästään markkinavoimien pitäisi sen vuoksi riittää kannustamaan yritystä kattamaan varaosien tuotantoon liittyvät koulutuskustannukset. Onkin todennäköistä, että tuen kohteena ollut koulutustoiminta olisi järjestetty joka tapauksessa, myös ilman tukea.
(12)
Komissio on tämän vuoksi pyytänyt Belgialta selvitystä siitä, miksi tuensaajan otaksutaan poikkeavan yhteisön autonvalmistajien enemmistöstä siinä, että sen ei arvioida kykenevän (tai olevan halukas) kattamaan kyseisistä koulutustoimista todennäköisesti aiheutuvia kustannuksia tuotolla, jonka se voi odottaa saavansa koulutuksen ansiosta (erityisesti uuden tuotteen valmistuksen mahdollistavan tuotantokapasiteetin ja/tai koulutetun työvoiman tuottavuuden kasvun ansiosta). Komissio on lisäksi pannut merkille, että Belgia ei tähän menettelyvaiheeseen mennessä ole toimittanut sille todisteita siitä, että yritys ei järjestäisi suunniteltua koulutusohjelmaa pelkkien markkinavoimien keinoin.
(13)
Menettelyn aloittamisesta tehty päätös julkaistiin 1 päivänä syyskuuta 2006Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Yksikään asianomainen osapuoli ei ole toimittanut sille huomautuksia.
4. BELGIAN HUOMAUTUKSET
(14)
Belgia vastustaa komission alustavaa arviointia kahdesta syystä. Ensiksikin se katsoo arvioinnin olevan ristiriidassa oikeusvarmuuden, yhdenvertaisen kohtelun ja hyvän oikeudenhoidon periaatteiden kanssa. Belgia huomauttaa, että komissio on aiemmin järjestelmällisesti hyväksynyt samankaltaiset koulutustuet muun muassa GM Belgiumin hyväksi. Belgian viranomaiset katsovat myös, että komissio muuttaa tässä tapauksessa perusteellisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (4) tulkintaa vain kuusi kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. Viranomaisten mukaan asetusta (EY) N:o 68/2001 on sovellettu yhdenmukaisesti neljän ja puolen vuoden ajan. Hyvän oikeudenhoidon periaatteen mukaan komission olisi pitänyt odottaa asetuksen voimassaolon päättymistä ja yhdenmukaistaa se sen jälkeen uuden menettelytavan kanssa.
(15)
Belgia toteaa lisäksi, että kyseisillä koulutustoimilla on erittäin myönteinen vaikutus talouteen. Se vakuuttaa, että koulutusohjelman vaikutukset ulottuvat kyseisen yrityksen tarpeita laajemmalle. Tämä on kuitenkin näytetty toteen ainoastaan tiettyjen koulutusohjelman osioiden tapauksessa.
(16)
Belgia kehottaa komissiota ottamaan huomioon myös sen, että Astra TwinTop -malli olisi voitu valmistuttaa Bertonella, kuten saman mallin aiemmat versiot.
(17)
Belgian viranomaiset olivat ilmoittaneet jo ennen menettelyn aloittamista (5), että GM Europe oli tehnyt vertailevia tutkimuksia määrittäkseen parhaan sijoituspaikan Astra TwinTop -mallin tuotantoa varten ja koulutustuki oli ollut ratkaiseva tekijä hankkeen myöntämisessä GM Belgiumille. Belgia katsoo näiden seikkojen perusteella tuen välttämättömäksi.
5. TUEN ARVIOINTI
5.1. Onko kyse valtiontuesta?
(18)
Komissio katsoo, että toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpide toteutetaan Flanderin alueen myöntämänä avustuksena, joka rahoitetaan valtion varoin. Toimenpide on valikoiva, sillä se koskee vain General Motors Belgiumia. Kyseinen valikoiva avustus on omiaan vääristämään kilpailua GM Europen tehtaiden välillä suosimalla General Motors Belgiumia saman konsernin muiden tehtaiden kustannuksella. Avustus saattaa lisäksi vääristää kilpailua suhteessa muihin autonvalmistajiin. Automarkkinoille on ominaista vilkas kauppa jäsenvaltioiden välillä. Komissio ottaa huomioon myös sen, että GM Europen tehtaat sijaitsevat eri jäsenvaltioissa. Tuki voi sen vuoksi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että ilmoitettu toimenpide on valtiontukea. Belgia ei vastusta tätä toteamusta.
5.2. Arvioinnin oikeusperusta
(19)
Belgia pyytää, että tuki hyväksyttäisiin asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla. Tuki liittyy koulutusohjelmaan.
(20)
Asetuksen (EY) N:o 68/2001 5 artiklan mukaisesti perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta ilmoitusvelvollisuudesta ei sovelleta, jos yhdelle yritykselle yksittäiseen koulutushankkeeseen myönnetyn tuen määrä on yli miljoona euroa. Komissio toteaa, että tässä tapauksessa suunniteltu tuki on 5,338 miljoonaa euroa, joka on tarkoitus myöntää yhdelle yritykselle yksittäiseen koulutushankkeeseen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että ehdotettu tuki kuuluu ilmoitusvelvollisuuden soveltamisalaan ja että Belgia on täyttänyt kyseisen velvollisuuden.
(21)
Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 16 kappaleessa esitetään syy siihen, miksi tämäntyyppistä tukea ei voida vapauttaa automaattisesti ilmoitusvelvollisuudesta: ”on asianmukaista, että komissio arvioi edelleen määrältään suuret tuet yksittäin ennen kuin ne otetaan käyttöön”.
(22)
Kuten myös menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, komissio katsoo, että koska toimenpidettä ei voida vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta asetuksen (EY) N:o 68/2001 nojalla, se on arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisessä alakohdassa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Arvioidessaan yksittäisen koulutustuen, jolle ei määränsä vuoksi voida myöntää asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädettyä poikkeusta ja joka on sen vuoksi arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, komissio tukeutuu asetuksen (EY) N:o 68/2001 pääperiaatteisiin. Tämä edellyttää muun muassa sen tarkistamista, että kaikki muut asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädetyt poikkeusta koskevat edellytykset täyttyvät. Komissio ei kuitenkaan tyydy tarkistamaan, että kyseiset edellytykset täyttyvät, vaan tarkastelee lisäksi perusteellisemmin toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Erillisen ilmoituksen tarkoituksena on nimenomaisesti arvioida tukea yksityiskohtaisesti tarkasteltavana olevaan tapaukseen liittyvien erityisolosuhteiden perusteella.
5.3. Soveltuvuus yhteismarkkinoille
(23)
Komissio katsoo, että ilmoitettu hanke täyttää muodolliset edellytykset, jotka asetetaan poikkeuksen myöntämiselle asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklassa. Ilmoitetut tukikelpoiset kustannukset ovat asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 7 kohdan mukaiset. On erityisesti syytä mainita, että koulutushankkeeseen osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannukset, joiden kattamiseen tukea myönnetään, näyttävät rajoittuvan muiden tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään. (6) Lisäksi tuki-intensiteetti on rajattu kyseisen 4 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti 25 prosenttiin, kun on kyse erityiskoulutuksesta, ja 50 prosenttiin, kun on kyse yleiskoulutuksesta. GM Belgium on tukialueiden ulkopuolella sijaitseva suuri yritys eikä koulutusta ole suunnattu heikommassa asemassa oleville työntekijöille.
(24)
Komissio toteaa kuitenkin, että tukitoimenpiteen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla vain silloin, kun se on välttämätön edellytys sille, että tuensaaja voi toteuttaa tuettavan toiminnan. Komissio muistuttaa, että tuen välttämättömyyttä koskeva kriteeri on yleinen arviointikriteeri tarkasteltaessa tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Kun tuki ei kannusta tuensaajaa toteuttamaan lisätoimintaa, jota se ei olisi toteuttanut pelkkien markkinavoimien keinoin, tuella ei voida katsoa olevan suotuisia vaikutuksia, jotka todennäköisesti kompensoisivat kaupan vääristymistä, eikä tukea sen vuoksi voida hyväksyä. Tutkittaessa, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, voidaan todeta, että näin ei ole, sillä tuki ei ”edistä” taloudellisen toiminnan kehitystä, koska kyseinen yritys olisi toteuttanut tuettavan toiminnan joka tapauksessa, myös ilman tukea.
(25)
Asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 10 kappaleessa säädetään, että ”koulutuksen ulkoiset vaikutukset ovat yleensä koko yhteiskunnalle myönteisiä, sillä koulutus lisää käytettävissä olevaa ammattitaitoista työvoimaa, jota muut yritykset voivat käyttää, parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä ja sillä on merkittävä asema yhteisön työllisyysstrategiassa. Yhteisössä sijaitsevat yritykset eivät yleensä investoi riittävästi työntekijöidensä koulutukseen, mutta koulutustuella voitaisiin korjata tätä markkinoiden toimintaan liittyvää epäkohtaa, joten tietyin edellytyksin koulutustukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana ja se voidaan vapauttaa ennakkoilmoitusvelvollisuudesta.” Johdanto-osan 11 kappaleessa säädetään lisäksi, että ”olisi varmistettava, että valtiontuki rajoittuu vähimmäismäärään, joka on tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin […]”.
(26)
Asetuksessa (EY) N:o 68/2001 mainitussa markkinoiden toimintapuutteessa onkin kyse siitä, että yritykset ”eivät investoi riittävästi työntekijöidensä koulutukseen”. Yrityksen suunnitellessa uutta koulutustoimintaa se vertaa yleensä toiminnasta aiheutuvia kustannuksia siitä saatavissa olevaan hyötyyn (kuten tuottavuuden kasvu tai kyky valmistaa uusia tuotteita). Yritys ei yleensä ota huomioon koko yhteisön taloudelle koituvaa mutta sen itsensä ulottumattomissa olevaa hyötyä. Yritys tarkastelee myös koulutukselle vaihtoehtoisia (sen taloutta vähemmän rasittavia) ratkaisuja, kuten jo valmiiksi ammattitaitoisen työvoiman palkkaamista (mahdollisesti sen palveluksessa jo olevien työntekijöiden kustannuksella). Koulutustuella voidaan tämän vuoksi tietyissä tapauksissa korjata markkinoiden erityisiä toimintapuutteita. Tuolloin tuki on ”tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin”.
(27)
Sen tarkistamisesta, onko autoteollisuuden alan koulutustoimintaan myönnettävä tuki välttämätöntä, komissio toteaa saaneensa 1,5 viime vuoden aikana näyttöä siitä, että tietyt autonvalmistajat kilpailuttavat eri jäsenvaltioissa sijaitsevia tehtaitaan valitessaan valmistajaa uusille malleilleen. Suunnitellessaan uuden tuotteen markkinoilletuontia autonvalmistajat vertailevat useita tehtaita keskenään ja tekevät sen jälkeen päätöksen paitsi kokonaistuotantokustannusten eli kaikkien kustannustyyppien perusteella, myös kaikentyyppisten valtiontukien ja erityisesti koulutustukien perusteella. Tämä kehityssuuntaus näyttää johtuvan siitä, että suurilla autonvalmistajilla on tällä hetkellä liikaa kapasiteettia suhteessa autojen kysyntään, sekä siitä, että niiden tuotantoketjut ovat nykyisin aiempaa muuntelukelpoisempia. Tehtaat voivat sen vuoksi helpommin aloittaa lisämallien tuotannon. Kun otetaan huomioon tämä taloudellinen tosiasia eli tehtaiden välisen kilpailun kiristyminen ja siitä seuraava riski, että tietyt koulutustuet eivät edistä asetuksen (EY) N:o 68/2001 johdanto-osan 10 kappaleessa vahvistettua yhteisen edun mukaista tavoitetta, vaan ovat ainoastaan kilpailua vääristävää toimintatukea, komissio tutkii perusteellisemmin tuen tarpeellisuuden ”sen varmistamiseksi, että valtiontuki rajoittuu vähimmäismäärään, joka on tarpeen yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, johon ei voida päästä pelkästään markkinavoimien keinoin” (kyseisen asetuksen johdanto-osan 11 kappale) (7). Tällaisen arvioinnin laatiminen on sitäkin perustellumpaa, kun otetaan huomioon se, että yhteisön autoteollisuudessa on tällä hetkellä huomattavaa liikakapasiteettia eikä näköpiirissä ole parannusta tilanteeseen kysynnän vähäisen kasvun vuoksi ja siksi, että tuottavuus alalla on lisääntynyt alalla merkittävästi (8).
(28)
Koska tarkasteltavana olevassa tapauksessa useita tehtaita on kilpailutettu keskenään ja on mahdollista, että tukea on myönnetty muihin tarkoituksiin kuin yrityksen kannustamiseksi järjestämään lisäkoulutusta, komissio katsoo tarpeelliseksi tarkistaa, onko tuki välttämätöntä. Toisin kuin Belgia esittää menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä esittämissään huomautuksissa, komissio katsoo, että sillä on lakisääteinen oikeus tällaisen tarkistuksen suorittamiseen. Kuten Belgia korostaa huomautuksissaan, komissio ei ole tarkastellut aiemmin tutkimissaan tapauksissa yksityiskohtaisesti sitä, onko markkinoilletuonnista aiheutuviin kustannuksiin myönnettävä erityiskoulutustuki välttämätöntä. Komissio voi kuitenkin katsoa yksityiskohtaisemman tarkastelun aiheelliseksi havaittuaan, että merkityksellisillä markkinoilla vallitsevat taloudelliset olosuhteet ovat muuttuneet (9).
(29)
Komissio toteaa, että tarkasteltavana oleva koulutusohjelma liittyy tehtaan kahteen uuteen toimintoon eli Astra TwinTop -mallin tuotantoon ja puristamotoiminnan kehittämiseen.
(30)
Belgian viranomaiset toteavat ilmoituksessaan (10), että Astra TwinTop -mallin kokoonpano edellyttää manuaalisia lisätoimintoja, kuten hitsaustoimintoa. Viranomaisten mukaan tämäntyyppisen auton tuotanto vaikuttaa yrityksen koko toimintaan (esivalmistusyksikkö, maalaamo, puristamo, logistiikka ja kokoonpano) ja uusien mallien tuotannon aloittaminen edellyttää aina
-
uusien osien kokoamista;
-
nykyaikaisten työmenetelmien käyttöönottoa;
-
uusia kokoonpanotekniikoita.
(31)
Viranomaiset toteavat, että uusi malli ei merkitse ainoastaan uuden tuotteen tuotannon aloittamista vaan edellyttää monien työntekijöiden totuttautumista uusiin koneisiin, varaosiin, kokoonpanotekniikoihin ja työmenetelmiin.
(32)
Tämä antaa vahvistuksen sille, että kuten tarkasteltavana olevassa tapauksessa, työvoimalle ennakkoon järjestettävä kattava koulutus on yleensä edellytyksenä sille, että uuden mallin tuotannon aloittaminen tuotantoketjussa sujuu ongelmitta. Uuden mallin tuotanto edellyttää toisin sanoen mittavia koulutustoimia.
(33)
GM Europen päätettyä aloittaa tämän mallin tuotannon sen oli sitouduttava maksamaan kulut, joita aiheutuu tällaisen kaupallisen päätöksen täytäntöönpanon kannalta välttämättömästä koulutustoiminnasta.
(34)
Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitaan, komissio katsoo, että uuden mallin markkinoilletuonti on autoteollisuudessa tavanomainen, säännönmukainen ja markkinaosuuksien säilyttämisen ja toiminnan kannattavuuden kannalta välttämätön tekijä. Koska uuden mallin tuotanto edellyttää työvoiman kouluttamista uusien tuotantotekniikoiden käyttöön, koulutuskulut ovat sen vuoksi autonvalmistajille aiheutuvia kuluja, joiden ainoa peruste on myynnin edistäminen.
(35)
Belgian viranomaiset eivät ole tuoneet esiin uusia seikkoja, jotka muuttaisivat tätä arviota. Vaikka viranomaisia kehotettiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämään vakuuttavaa näyttöä tukeakseen väitettään, jonka mukaan GM ei olisi järjestänyt kyseistä koulutustoimintaa ilman tukea, ne eivät ole tehneet niin.
(36)
Belgia on ainoastaan ilmoittanut, että koulutustuki oli välttämätön edellytys sille, että GM Europen johto valitsisi GM Belgiumin tehtaan Astra TwinTop -mallin tuotantopaikaksi. Belgia on esittänyt todisteita, jotka tukevat tätä väitettä. Belgian viranomaiset ovat lisäksi korostaneet, että uuden mallin valmistajaksi olisi voitu valita myös Bertone, jolla on enemmän kokemusta tämäntyyppisten autojen tuotannosta.
(37)
Komissio huomauttaa kuitenkin, että toisin kuin alueellisen investointituen tapauksessa, asetuksen (EY) N:o 68/2001 tarkoituksena ei ole vaikuttaa tuotantolaitoksen valintaan taloudellisen toiminnan harjoittajaksi vaan korjata puute, joka aiheutuu siitä, että yhteisössä investoidaan liian vähän koulutukseen. Belgia ei ole myöskään esittänyt syitä siihen, miksi GM Europen tytäryritys, joka olisi oletettavasti voitu valita uuden mallin valmistajaksi GM Belgiumin sijaan, ei olisi myös järjestänyt samankaltaista koulutusta. (11) Belgian toimittamien tietojen perusteella voidaan pitää todennäköisenä, että GM Europen kaikki muut tehtaat olisi näissä olosuhteissa myös velvoitettu järjestämään samankaltaista koulutusta. Tämän vuoksi on mahdotonta päätellä, että tuki olisi kannustanut GM Europea järjestämään enemmän koulutustoimintaa yhteisössä.
(38)
Komissiolle ei ole täysin selvää, miten sen olisi tulkittava Belgian viranomaisten väitettä, jonka mukaan uuden mallin tuotanto olisi voitu antaa Bertonen tehtäväksi. Belgia ei ole esittänyt konkreettista näyttöä siitä, että uuden mallin tuotanto Bertonen tehtaalla olisi edellyttänyt suppeampaa koulutustoimintaa kuin GM Europen tehtaalla. (12) Belgia ei myöskään ole osoittanut, että tuella olisi ollut mitään vaikutusta GM Europen päätökseen luopua uuden mallin teettämisestä alihankintana. On päinvastoin todennäköistä, että tämä strategisesti tärkeä päätös oli tehty jo ennen ajankohtaa, jona Belgian viranomaiset antoivat lupauksen tuen myöntämisestä. Siitä seikasta, että Astra TwinTop olisi voitu teetättää alihankintana Bertonella aiempien versioiden tapaan, ei voida päätellä, että koulutustuki olisi välttämätöntä ja soveltuisi yhteismarkkinoille.
(39)
Belgian viranomaisten mukaan puristamon laajentaminen on osa GM:n Euroopassa noudattamaa strategiaa, jonka tarkoituksena on ottaa paikalliset tarpeet paremmin huomioon, jotta varaosakuljetuksia tytäryritysten välillä voitaisiin vähentää. Antwerpenin tuotantolaitoksen osalta hanke sisältää:
-
kaksi uutta syvävetokonetta;
-
varaosatuotannon laajentamisen;
-
uusien teknologioiden käyttöönoton.
(40)
Belgian mukaan laajentaminen edellyttää myös monien työntekijöiden tutustuttamista uusiin koneisiin, varaosiin, puristamotekniikoihin ja työmenetelmiin. Koulutusohjelmalla pyritään tähän tavoitteeseen.
(41)
Edellä esitetty kuvaus osoittaa todeksi päätelmän, jonka mukaan puristamotoiminnan kehittäminen voidaan yleensä, kuten tarkasteltavana olevassa tapauksessa, toteuttaa onnistuneesti vain siinä tapauksessa, että sitä täydennetään työvoiman mittavalla kouluttamisella. Koulutus on toisin sanoen puristamotoiminnan kehittämisen välttämätön edellytys.
(42)
Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, onko puristamotoiminnan kehittämiseen myönnettävälla tuella kannustava vaikutus. (13) Belgian viranomaiset eivät ole tuoneet esiin uusia seikkoja, jotka olisivat ristiriidassa tämän arvioinnin kanssa. Ne eivät varsinkaan ole perustelleet näkemystään, jonka mukaan GM ei olisi järjestänyt kyseistä koulutustoimintaa ilman tukea.
(43)
Edellä esitetystä voidaan päätellä, että kaikki koulutustoimet, joiden avulla työntekijät saavat kahden hankkeen (uuden mallin tuotanto ja puristamotoiminnan kehittäminen) menestyksekkääseen toteutukseen tarvittavat taidot, olisi järjestetty joka tapauksessa, myös ilman tukea. Kyseisiin toimiin myönnettävä tuki ei sen vuoksi lisää koulutuksen määrää, vaan sillä katetaan yrityksen tavanomaisia toimintakustannuksia ja alennetaan näin sen tavanomaisia kustannuksia. Komissio katsoo tämän vuoksi, että tuki vääristää kilpailua ja muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla (14). Tukea ei näistä syistä voida perustella perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Koska tukeen ei voida soveltaa muita perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia, se katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi tueksi.
(44)
Tämä päätelmä pitää paikkansa riippumatta siitä, onko kyse yleiskoulutuksesta vai erityiskoulutuksesta. Komissio panee erityisesti merkille, että ”tekniseksi koulutukseksi” (15) luokiteltu yleiskoulutus koskee taitoja, jotka ovat välttämättömiä tarkasteltavana olevien kahden uuden toiminnon kannalta ja yleisemmin kilpailukykyisen autotehtaan toiminnan kannalta (16). Belgian viranomaiset ovat kuitenkin esittäneet todisteita siitä, että osa tekniseksi koulutukseksi katsottavasta yleiskoulutuksesta liittyy pätevyyteen, joka edellyttää pitkäkestoista koulutusta, ja tuntuva osa koulutukseen osallistuvista työntekijöistä poistuu vuosittain yrityksen palveluksesta. Belgian työmarkkinoilla on huomattava pula tämäntyyppisestä ammattitaidosta (nk. kriittiset työtehtävät tai pullonkaulatyöpaikat). Komissio katsoo, että Belgia on esittänyt riittävästi näyttöä tekniseksi koulutukseksi luokiteltua yleiskoulutusta koskevien väitteidensä tueksi.
Koulutuksen sisältö
Koulutuksen kokonaiskesto
Henkilöstökierto: vuotuinen %-osuus yrityksen jättävistä työntekijöistä
Tukikelpoiset kustannukset: osanottajat
Tukikelpoiset kustannukset: muut kustannukset
Haarukkatrukki-kuskit
40
58 %
132 000
42 500
Työkaluntekijät
2 000
13 %
660 000
355 000
Huoltoteknikot
400
20 %
198 000
197 500
Huom: Hitsauksen osalta Belgia on ilmoittanut koulutuksen kokonaiskestoksi 60 tuntia ja tehtaan henkilöstökierron 4 prosentiksi. Komissio pitää näitä lukuja melko alhaisina ja katsoo, etteivät ne estä yritystä hyötymästä koulutuskustannusten myötä saatavista eduista. Henkilöstökierto ei sen vuoksi ole riittävää, jotta se saisi yrityksen luopumaan kyseisten kulujen kattamisesta.
Onkin ilmeistä, että nopea henkilöstökierto estää käytännössä yritystä saamasta tämäntyyppisestä koulutustoiminnasta riittävää hyötyä siitä aiheutuvien kustannusten kompensoimiseksi. Sen vuoksi on todennäköistä, että yritys ei kattaisi kyseisiä menoja ilman tukea.
(45)
Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että tuki on välttämätön edellytys näiden kolmen koulutustoimen toteuttamiselle (toisin kuin muun tekniseksi koulutukseksi katsottavan yleiskoulutuksen tapauksessa).
(46)
Belgian viranomaiset totesivat ilmoituksessaan (17), että koko koulutusohjelman tarkoituksena on mainittujen kahden hankkeen tukeminen. Lisätiedot, jotka Belgia toimitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen jälkeen, osoittavat kuitenkin, että osa koulutustoimista koskee taitoja, jotka eivät ole välttämättömiä kyseisten hankkeiden toteuttamiselle. Kyse on seuraavista koulutustoimista (ks. edellä oleva kuvaus):
-
peruskoulutus;
-
simuloitu työympäristö.
(47)
Komissio katsoo, että peruskoulutus ja simuloitu työympäristö liittyvät koulutusohjelman muista osista poiketen taitoihin, jotka eivät ole välttämättömiä kyseisten hankkeiden toteuttamiselle. Hankkeet voidaan toteuttaa ja tuotanto voidaan aloittaa ilman tämäntyyppistä koulutusta. Kyseiset koulutusmuodot eivät myöskään koske autonvalmistuksessa välittömästi vaadittavia taitoja. Perusteluita, jotka esitettiin edellä koulutuksen välttämättömyyden osalta, ei sen vuoksi voida soveltaa näihin koulutusmuotoihin. Koska vaikuttaa siltä, että tämä koulutustoiminta ylittää yrityksen itsensä tarpeet, on mahdotonta päätellä, että se olisi järjestetty myös ilman tukea. Koska päinvastaisen näkemyksen tueksi ei ole esitetty muita todisteita, komissio katsoo, että valtiontuki näyttää olevan välttämätön edellytys kyseisen koulutuksen järjestämiselle.
(48)
Komissio toteaa lisäksi, että menoerä ”Yleiskoordinointi” ei koske varsinaista koulutustoimintaa vaan yleiskoulutukseen liittyviä neuvontapalveluita. Siihen saattaa sen vuoksi sisältyä tukikelpoisia kustannuksia siltä osin kuin se koskee peruskoulutusta, simuloitua työympäristöä ja osaa tekniseksi koulutukseksi katsottavaa yleiskoulutusta, johon myönnettävä tuki on katsottu välttämättömäksi (18).
(49)
Asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädetään, että koulutushankkeisiin osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannusten on sisällyttävä muiden kustannusten yhteismäärään. Niiden koulutusohjelman osioiden tukikelpoiset kustannukset, joihin myönnettävä tuki katsotaan välttämättömäksi, on kyseisen säännöksen mukaisesti 4,362 miljoonaa euroa ja varsinaisen tuen määrä 2,181 miljoonaa euroa. Koska tämä osa tuesta täyttää myös muut asetuksessa (EY) N:o 68/2001 säädetyt muodolliset edellytykset, kuten edellä johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, komissio katsoo tämän osan yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi.
6. PÄÄTELMÄ
(50)
Komissio katsoo, että se osa Belgian ilmoittamista toimenpiteistä, jonka osuus tukikelpoisista kustannuksista on 4,362 miljoonaa euroa, mikä vastaa 2,181 miljoonan euron tukimäärää, voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
(51)
Komission näkemyksen mukaan tuen loppuosa ei ole välttämätön edellytys niiden koulutustoimien toteuttamiselle, joihin ne myönnetään. Kyseinen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille minkään perustamissopimuksessa määrätyn poikkeuksen nojalla, ja se on sen vuoksi kiellettävä. Belgian viranomaisten mukaan tukea ei ole vielä myönnetty. Sitä ei sen vuoksi ole tarpeen periä takaisin,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Valtiontuesta, jonka Belgia aikoo panna täytäntöön General Motors Belgiumin (Antwerpen) koulutushankkeen hyväksi, 3 157 338,40 euron osuus on yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea.
Tämän vuoksi kyseistä osaa tuesta ei saa panna täytäntöön.
Valtiontuen loppuosa eli 2 181 161,60 euron osuus soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
2 artikla
Belgian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 4 päivänä huhtikuuta 2007.