Kommissionens beslutning
af 2. august 2002
om Spaniens foranstaltninger og statsstøtte til fordel for temaparken Terra Mítica SA, Benidorm (Alicante)
(meddelt under nummer K(2002) 2980)
(Kun den spanske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2003/227/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93(1), særlig artikel 7,
under henvisning til Kommissionens beslutning af 20. juni 2001(2) om indledning af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for støtte C 42/01 (ex NN 14/01),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med denne artikel, under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
SAGSFORLØB
(1) Ved brev af 25. august 1997, der blev registreret den 28. august, indgav Den Europæiske Sammenslutning for Forlystelsesparker (i det følgende benævnt "klageren") en klage til Kommissionen vedrørende opførelse i Benidorm (Alicante, Spanien) af en temapark, hvortil der tilsyneladende er ydet betydelig offentlig støtte, bl.a. af den regionale administration (Generalitat Valenciana), i strid med EF-traktatens bestemmelser om statsstøtte.
(2) Dette brev blev fulgt op af 18 andre breve, som klageren fremsendte mellem 6. februar 1998 og 2. maj 2000, hvori der blev fremsat en række påstande.
(3) Kommissionen har syv gange, mellem 15. september 1997 og 23. december 1998, rettet henvendelse til de spanske myndigheder for at få belyst klagerens påstande. Den har endvidere mellem 19. januar 1998 og 23. marts 2000 tilsendt klageren fire breve.
(4) De spanske myndigheder har besvaret Kommissionens henvendelser i seks breve mellem 15. december 1997 og 10. marts 1999.
(5) Kommissionen har endvidere modtaget et brev fra Generalitat Valenciana af 2. marts 1999 samt et brev fra den omhandlede forlystelsespark dateret 27. oktober 1999.
(6) Kommissionen har endvidere haft en række møder med klageren, de spanske myndigheder og Generalitat Valenciana.
(7) Den 20. juni 2001 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til nogle af de punkter, klageren havde rejst. For så vidt angår klagerens øvrige påstande, konkluderede Kommissionen, at der ikke forelå statsstøtte.
(8) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte.
(9) De spanske myndigheder fremsendte deres bemærkninger ved brev af 3. august 2001, registreret den 7. august 2001. Efter et møde med Kommissionen den 14. september 2001 fremsendte de spanske myndigheder yderligere bemærkninger ved brev af 16. november 2001, registreret den 20. november 2001, af 2. maj 2002, registreret den 2. maj 2002, og af 10. juni 2002, registreret den 13. juni 2002.
(10) Ved brev af 21. november 2001, registreret den 22. november 2001, fremsatte Den Europæiske Sammenslutning for Forlystelsesparker sine bemærkninger.
(11) Ved brev af 6. december 2001 videresendte Kommissionen disse bemærkninger til de spanske myndigheder.
(12) De spanske myndigheders kommentarer blev modtaget ved brev af 17. januar 2002, registreret den 22. januar 2002.
BESKRIVELSE
(13) Myndighederne i den autonome region Valencia havde længe næret ønske om at få opført en stor temapark i regionen. Da der ikke blev taget noget privat initiativ i begyndelsen, oprettede Generalitat Valenciana et offentligt selskab, Parque Temático de Alicante SA, der tog de første skridt til at opføre parken. Det er derfor dette offentlige selskab, der har erhvervet grund og iværksat de indledende arbejder. Derefter blev der oprettet et privat selskab, Terra Mítica SA. I dette selskab ejer Parque Temático de Alicante SA ca. 15 % af kapitalen. De øvrige aktionærer er alle private (hovedsagelig regionens banker, men ligeledes en række fysiske og juridiske personer(4). Ved oprettelsen af Terra Mítica SA, samt senere i forbindelse med kapitalindskud, overførte Parque Temático de Alicante SA en række aktiver til det nye selskab til gengæld for aktier i selskabet. Disse aktiver bestod bl.a. af den byggegrund, parken ligger på(5), samt en række andre omsættelige og immaterielle aktiver, f.eks. varemærket "Terra Mítica", samt endvidere omkostninger i forbindelse med de foranstaltninger, som det offentlige selskab havde gennemført forud for oprettelsen af det nye private selskab med henblik på anlæg af parken.
Kommissionens beslutning af 20. juni 2001
(14) I sin beslutning af 20. juni 2001 undersøgte Kommissionen alle klagerens påstande.
(15) Kommissionen fandt, at en del af disse påstande - vedrørende Generalitat Valencianas anvendelse af aktieselskabsformen(6), erhvervelse af byggegrund til lav pris(7), udgifter vedrørende parken, der er finansieret af Parque Temático de Alicante SA(8), manglende overholdelse af den private investors princip(9), syndikeret lån til Terra Mítica SA(10), et yderligere bidrag på 1 mia. ESP(11), udgifter til udvælgelse og uddannelse af personale(12), direkte regionale støtteforanstaltninger(13) og fritagelse af kommuneskat til "Iberdrola"(14) - var ubegrundede.
(16) Kommissionen besluttede derimod at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til følgende punkter:
a) finansiering af de nødvendige infrastrukturer til parkens drift(15)
b) aktivernes værdi, især grunden og varemærket "Terra Mítica", som Parque Temático de Alicante SA har overført til Terra Mítica SA(16)
c) betingelserne for det aktionærlån på 8 mia. ESP, der er indrømmet(17)
d) byen Benidorms nedsættelse af kommuneskatter(18)
e) et eventuelt bidrag fra Valencias turistbureau til Terra Mítica SA på 6 mia. ESP(19),
som den stillede sig tvivlende over for.
Med hensyn til litra a), b), c) og e) er Kommissionens tvivl koncentreret om spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om en fordel for Terra Mítica SA, og følgelig, om der er tale om statsstøtte eller ikke. Med hensyn til litra d) fandt Kommissionen på det daværende stadium, at denne foranstaltning indebærer statsstøtte, der vil kunne betragtes som havende karakter af investeringsstøtte. Hvorvidt denne støtte kan erklæres forenelig med fællesmarkedet, afgøres ved en undersøgelse af foreneligheden, hvor der især tages hensyn til eventuel kumulering af de forskellige foranstaltninger.
Bemærkninger fra interesserede parter
(17) Kommissionen har inden for den fastsatte frist kun modtaget bemærkninger fra Den Europæiske Sammenslutning for Forlystelsesparker ved brev af 21. november 2001. Heri hilses Kommissionens beslutning af 20. juni 2001 velkommen, og vigtigheden af at overholde princippet om fair konkurrence i Fællesskabet understreges. Hvad det øvrige angår, henviser sammenslutningen til korrespondancen med Kommissionen forud for beslutningen af 20. juni 2001.
Kommentarer fra Spanien
Indledning
(18) De spanske myndigheder har for det første generelt anfægtet Den Europæiske Sammenslutning for Forlystelsesparkers kompetence til at intervenere i denne sag. Ifølge de spanske myndigheder ved man stort set intet om denne organisation, hvilke egentlige interesser den repræsenterer, medlemmernes antal og identitet, dens interesse i at indgive klage til Kommissionen, i betragtning af at den tjener som dække for den egentlige klager, der stadig er anonym. Endvidere udtrykker de spanske myndigheder forbavselse over mængden af breve, som klageren har tilstillet Kommissionen, og over at Kommissionen i sin behandling af sagen har respekteret klagerens uigennemsigtige interesser, mens den burde have undgået at begunstige en uretmæssig anvendelse af klageproceduren. Endelig står de spanske myndigheder uforstående over for Kommissionens tvivl, idet denne gentagne gange over for både de spanske myndigheder og klageren har anført, at der efter dens opfattelse ikke var tale om statsstøtte.
Ingen påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne
(19) Ifølge de spanske myndigheder indeholder Kommissionens beslutning ikke en tilstrækkelig begrundelse for, at der skulle foreligge en påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne. Endvidere er hverken det geografiske marked eller det relevante produktmarked defineret heri. Ifølge de spanske myndigheder bør Terra Mítica betragtes som en regional park og ikke som et turistmål, dels fordi den ikke hører til en kæde af forlystelsesparker med fælles ledelse, som det er tilfældet med Eurodisney, og heller ikke er baseret på en specifik tematik, der bygger på anvendelsen af aktiver fra andre markeder såsom Universal og Warner, dels fordi ca. 90 % af den primære efterspørgsel udgøres af personer, der bor i 150-200 km's afstand fra parken, og de resterende 10 % for størstedelens vedkommende af personer, der er bosiddende i Spanien.
Finansieringen af infrastrukturer, der er nødvendige for parkens drift
(20) Ifølge de spanske myndigheder kan man ikke godtage klagerens argument om, at alle infrastrukturarbejder, der er foretaget af Parque Temático de Alicante SA inden for rammerne af "Plan espacial de usos e infraestructuras" (PEUI), indebærer statsstøtte til parken, fordi disse arbejder ikke ville være blevet gennemført, hvis parken ikke havde eksisteret. En sådan påstand er ensbetydende med at bestride de offentlige administrationers evne til fysisk planlægning. Ifølge de spanske myndigheder er det klart, at når administrationen planlægger at opføre en temapark, hotelområder og rekreative områder, skal den også tage højde for følgerne af en mere intens person- og motortrafik, befolkningstilvæksten, virkningerne for miljøet osv., hvilket nødvendigvis indebærer udførelse af de nødvendige infrastrukturarbejder som led i den fysiske planlægning.
(21) De spanske myndigheder afviser, at de aktiviteter, Parque Temático de Alicante SA har gennemført inden for rammerne af PEUI, udelukkende er realiseret med henblik på Terra Mítica SA. Der er tale om arbejder af almen interesse som led i den fysiske planlægning. De spanske myndigheder erindrer endvidere om, at parken kun optager 10 % af det areal, der er omfattet af PEUI.
(22) De spanske myndigheder har fremlagt en liste over og en detaljeret beskrivelse af de arbejder, Parque Temático de Alicante SA har udført inden for rammerne af PEUI. Der er tale om følgende arbejder:
a) arbejder af miljømæssig karakter: Ifølge de spanske myndigheder var hele det område, der er omfattet af PEUI, oprindelig stærkt nedslidt, bl.a. som følge af flere skovbrande, og fordi der tidligere havde ligget en ukontrolleret losseplads. Der blev derfor bl.a. udført arbejder vedrørende skovrejsning, genopretning af området, anlægsarbejder, rensning af flodlejer for at hindre oversvømmelser osv.
b) vejarbejder: De spanske myndigheder bemærker, at der som følge af de øgede turiststrømme i området omkring byen Benidorm var planlagt foranstaltninger med henblik på at undgå overbelastning af færdselsårerne i området. Endvidere var indbyggertallet i den del af byen Benidorm, der ligger tættest på det område, der er omfattet af PEUI, og i de områder, der grænser op til La Nucía og Finestrat, steget, uden at kommunikationsinfrastrukturerne var tilstrækkelige til at absorbere hele den heraf følgende trafik. De offentlige forvaltninger gennemførte, inden for deres respektive kompetenceområder, anlægsarbejder på forskellige veje: fordobling af bredden af kørebanen på landevej CV-70, nyt vejbetalingssted på motorvej A7, hvormed der kommer endnu en tilkørsel til byen Benidorm, samt anlæg af forbindelsesveje (Vía Parque, Avenida del Murtal, Bulevar Central) mellem byen Benidorm og det af PEUI omfattede område
c) infrastrukturarbejder vedrørende elektricitet, gas, vand og telekommunikation: For så vidt angår elektricitetsforsyning var selskabet Parque Temático de Alicante SA's indsats begrænset til en omlægning af forsyningsnettene i samarbejde med det selskab, som driver højspændingsnettet, Red Eléctrica Española SA, og det selskab, der ejer nettene, Iberdrola. Disse net forbinder transformatorstationerne i de omliggende bebyggelser. Aktiviteterne på dette område er således rettet mod samtlige brugere. Med hensyn til gasforsyningsinfrastrukturen er der ikke udført rørledningsarbejder, men kun - uden for parkområdet - bygget to gasbeholdere, en forstøver og en kedel. For så vidt angår vandforsyning blev der anlagt et vandforsyningsnet i de områder, hvor der er risiko for skovbrande, og der blev bygget rørledninger til vandforsyning og bortledning af spildevand. Der blev desuden bygget et anlæg til rensning af spildevand, som efterfølgende anvendes til kunstvanding, samt et anlæg, der renser vandet til drikkebrug. Endelig bemærkes det, at telekommunikationsinfrastrukturen var etableret før iværksættelsen af PEUI.
(23) Ifølge de spanske myndigheder tager alle de ovennævnte foranstaltninger sigte på at etablere infrastrukturer til fordel for alle indbyggerne, og de er således ikke projekteret alene efter parkens behov. De spanske myndigheder har fremsendt en beskrivelse af de aktiviteter, Terra Mítica SA selv har udført og finansieret og vedlagt kopi af de tilhørende kontrakter. Disse arbejder omfatter alle tilslutningerne til de generelle infrastrukturer: tilkørselsveje til parken, anlægsarbejder, net til elektricitet, gas, drikkevand, brandslukning, kommunikation, bortledning af spildevand osv. Endvidere bærer Terra Mítica SA selvsagt forbrugsomkostningerne og afgifterne for tilslutning til nettene.
Værdien af de aktiver (især byggegrund og varemærket "Terra Mítica"), som Parque Temático de Alicante SA har overført til Terra Mítica
(24) De spanske myndigheder fastslår for det første, at Kommissionens beslutning ikke anfægter den af Parque Temático de Alicante SA fulgte fremgangsmåde ved eksproprieringen med henblik på erhvervelse af grunden. Endvidere hedder det i beslutningen, at det nævnte selskab ikke har handlet i strid med det markedsøkonomiske investorprincip. På denne baggrund kan Parque Temático de Alicante SA ikke tillægges en hensigt om at mindske værdien af de aktiver, der er overført til Terra Mítica SA.
(25) De spanske myndigheder understreger, at de to selskaber, der vurderede aktiverne, er uafhængige eksperter. De minder endvidere om, at valget af selskabet Tasaciones del Mediterráneo (TABIMED), som ifølge klager ikke kan anses for uafhængigt, ikke blev truffet af Terra Mítica SA, men af handelsregistret.
(26) De spanske myndigheder minder desuden om, at de to ekspertvurderinger blev udført i overensstemmelse med lovgivningen, hvis formål er at sikre egenkapitalens realitet, således at alle interesserede parter kan være sikre på den reelle værdi af de ikke kontante aktiver, der er tilført selskabet.
(27) Med hensyn til grundens værdi anfører de spanske myndigheder for det første, at Parque Temático de Alicante SA havde erhvervet den grund, hvor parken ligger, ved ekspropriation og i nogle tilfælde ved direkte køb fra ejerne(20). Der var i alle tilfælde tale om landområder, der ikke kunne udnyttes til bebyggelse, og som ikke var anvendt til dyrkningsformål. Den gennemsnitlige pris var på 460 ESP/m2.
(28) Ved overdragelsen af de omhandlede aktiver til Terra Mítica SA lod dette selskabet TINSA foretage en vurdering. Da kapitalforøgelsen i forbindelse med overdragelsen skulle indføres i handelsregistret, lod dette en anden ekspert(21) foretage en vurdering i overensstemmelse med den spanske aktieselskabslov. I realiteten forholder det sig sådan, at klageren har kritiseret TABIMED for at anvende en metode baseret på initialværdien i stedet for andre mere relevante metoder såsom kapitalisering af forventede indtægter, men at det rent faktisk var den sidstnævnte metode, der blev anvendt af TINSA, og som i sidste instans blev lagt til grund for fastsættelsen af grundværdien. Endvidere var forskellen mellem de to ekspertvurderinger af grundværdien minimal(22). Under alle omstændigheder tilfaldt den værditilvækst, der opnåedes på grundlag af forskellen mellem den pris, der oprindelig blev betalt for grunden, og den pris, der blev fastsat ved overdragelsen til Terra Mítica SA, udelukkende det offentlige selskab Parque Temático de Alicante SA.
(29) Hvad angår værdien af varemærket "Terra Mítica", bemærker de spanske myndigheder, at på det tidspunkt, da TABIMED vurderede varemærket, var dette endnu ikke endeligt registreret. Der var således ikke tale om, at Terra Mítica SA havde en endelig ret til dette mærke, der kunne gøres gældende over for tredjemand. Af denne grund accepterede TABIMED at lade varemærket indgå som aktiv - efter først at have udtrykt forbehold over for denne mulighed - og vurderede dets værdi som svarende til erhvervelsesomkostningerne. Det ville have været i strid med forsigtighedsreglerne at tillægge dette varemærke en værdi, der alene var baseret på dets forventede succes, eftersom en sådan succes netop afhænger af de investeringer, der foretages til fremme af og reklame for varemærket. I det foreliggende tilfælde har disse udgifter været meget store, hvilket kan forklare, at varemærkets værdi er steget siden da. Alle disse udgifter er afholdt af Terra Mítica SA.
Betingelserne for det aktionærlån, som Parque Temático de Alicante SA har ydet Terra Mítica SA
(30) De spanske myndigheder har fremsendt kopi af dokumenterne vedrørende det ovennævnte aktionærlån og det syndikerede lån, som Terra Mítica SA havde optaget hos en gruppe banker og sparekasser(23), for at Kommissionen kan undersøge, om aktionærlånet blev optaget i overensstemmelse med gældende praksis på området.
(31) De spanske myndigheder anfører, at renten på aktionærlånet, der blev optaget den 23. december 1998, svarede til etårig MIBOR plus [...](24). Det syndikerede lån blev optaget den 15. april 1999 til en rentesats svarende til etårig MIBOR plus [...]*. Ifølge de spanske myndigheder er det centrale spørgsmål, om en privat investor ville have udlånt det omhandlede beløb på de samme betingelser, idet der ligeledes skal tages hensyn til de disponible oplysninger om projektet på tidspunktet for optagelsen af aktionærlånet.
(32) Det skal i denne forbindelse undersøges, om forskellen på 0,25 % i rentesatsen for de to lån opvejer aktionærlånets underordnede stilling i forhold til det syndikerede lån i forbindelse med en eventuel indfrielse af garantien i tilfælde af manglende tilbagebetaling. Ifølge de spanske myndigheder er der tre referenceparametre, hvorudfra det kan kontrolleres, om rentesatsen for aktionærlånet kan anses for at svare til markedsrenten.
(33) Et første parameter kan ifølge de spanske myndigheder være Kommissionens referencesats. Ifølge Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten(25) defineres den vejledende sats som den femårige interbankrente ("swap") i den omhandlede valuta forhøjet med en præmie på 0,75 % (75 basispoint). Ifølge de spanske myndigheder var aktionærlånet optaget på markedsvilkår i lyset af dette kriterium.
(34) Et andet parameter kan være en undersøgelse af differencen i forhold til basissatsen, for så vidt angår rentabiliteten for udlåner. Eftersom MIBOR i december 1998 lå på ca. 3,20 %, udgør margenen på [...](*) reelt 47 % i forhold til MIBOR-satsen. De spanske myndigheder har beregnet, at differencen på 0,25 % mellem aktionærlånet og det syndikerede lån medfører et merbeløb til Parque Temático de Alicante SA på mellem 350 og 500 mio. ESP i forhold til forrentningen af det syndikerede lån, hvilket må betragtes som en fornuftig rentabilitet.
(35) For det tredje skal der tages hensyn til projektets interne rentabilitet, som i december 1998 blev anslået til 10 %. Under hensyn til de oplysninger, der på tidspunktet for optagelsen af aktionærlånet forelå om projektets forventede rentabilitet og udsigterne for sektoren, må den fastsatte rente, som under alle omstændigheder bør være lavere end den interne rentabilitet, anses for rimelig.
(36) For så vidt angår garantier, finder de spanske myndigheder, at selv om en førsteklassegaranti (for det syndikerede lån) kan være mere solid end en andenklassegaranti (for aktionærlånet), er det centrale punkt ikke en sammenligning mellem de to lån, men derimod spørgsmålet om, hvorvidt sikkerheden for aktionærlånet er tilstrækkelig. I denne henseende er garantierne de samme for de to lån, jf. de krav, Terra Mítica SA er underlagt med hensyn til finansiel forvaltning, gældskvote og aktivernes størrelse. De spanske myndigheder bemærker endvidere, at aktionærlånet ikke kan omdannes til kapital, og at lånet ikke kan indfries, ved at långiver får del i udbyttet, hvilket viser Parque Temático de Alicante SA's vilje til i alle tilfælde at sikre sig tilbagebetaling af lånet. Endvidere understreger de spanske myndigheder, at det ved denne type lån ikke er normal praksis at gøre dem betinget af en formel oprettelse af prioritetsgarantier på grund af de meromkostninger, der er forbundet hermed. Normal praksis i disse tilfælde er et uigenkaldeligt tilsagn om sikkerhedsstillelse på udlåners anmodning. Et sådant tilsagn er afgivet både i forbindelse med det syndikerede lån og aktionærlånet.
(37) Endelig bemærker de spanske myndigheder, at underordnede lån ikke er ualmindelige i forskellige sektorer. Finansieringsstrukturen for Terra Mítica SA er den samme som for tilsvarende projekter som "Port Aventura" og "Isla Mágica". De spanske myndigheder har fremsendt en kopi af en rapport udarbejdet af en uafhængig ekspert(26), hvoraf det fremgår, at det ved denne type projekter er normalt, at underordnede lån ledsager hovedlånet, og at det normalt er aktionærer i det selskab, som fremmer projektet, der yder det underordnede lån. Ifølge denne rapport, som indeholder nylige eksempler på underordnede aktionærlån, er rentesatsen for underordnede lån normalt den samme, undertiden endog lavere, end for hovedlån. Det understreges i rapporten, at aktionærlån for aktionærerne har visse fordele frem for normal forrentning i form af udbytte: I tilfælde af konkurs prioriteres betaling af renter og afdrag på den underordnede gæld frem for kapitalen, renter betales under alle omstændigheder, også selv om der ikke er noget udbytte, de fiskale udgifter i forbindelse med aktionærlån er lavere end ved kapitalforøgelse og kapitalnedsættelse osv. Med hensyn til aktionærlånet til Terra Mítica SA konkluderer rapporten - efter at have undersøgt forskellige faktorer, herunder om et underordnet lån er rimeligt i parkprojektets finansieringsstruktur, det forhold, at udlåner er aktionær i projektet, hovedlånets og det underordnede låns størrelse i forhold til de af investorerne kendte finansielle overslag, rentesatsen og udlåners forrentning under hensyn til sikkerheden i forbindelse med det underordnede lån - at denne transaktion må anses for normal sammenlignet med andre tilsvarende projekter. Det konstateres i rapporten, at forrentningen af det underordnede lån er højere end for tilsvarende transaktioner, der er undersøgt i samme periode. Det er derfor en transaktion, som enhver fornuftig investor kunne have foretaget.
(38) Det må således konkluderes, at det aktionærlån, som Parque Temático de Alicante SA har ydet Terra Mítica SA, er optaget i overensstemmelse med de sædvanlige normer.
Nedsættelsen af kommuneskatter til byen Benidorm(27)
(39) De spanske myndigheder bestrider ikke, at en skattenedsættelse, der indrømmes af en offentlig myndighed, kan omfatte et statsstøtteelement, men de afviser, at skattenedsættelsen i det foreliggende tilfælde har kunnet påvirke samhandelen i Fællesskabet. Hvis denne nedsættelse skulle vise sig at indebære statsstøtte, bør den under alle omstændigheder erklæres forenelig med fællesmarkedet, eftersom den har karakter af støtte til initialinvesteringer. De spanske myndigheder understreger, at retsgrundlaget for denne skattenedsættelse er en generel bestemmelse, som gælder for alle kommuner i Spanien.
(40) De spanske myndigheder oplyser endvidere, at Terra Mítica SA siden oprettelsen har betalt alle de skyldige erhvervsskatter og -afgifter.
Et eventuelt bidrag fra Valencias turistbureau til Terra Mítica SA på 6 mia. ESP
(41) De spanske myndigheder afviser for det første, at der er indgået en aftale mellem Valencias turistbureau og Terra Mítica SA om et bidrag fra bureauet til Terra Mítica SA på 6 mia. ESP. Disse oplysninger, der tilsyneladende er offentliggjort i pressen, savner grundlag.
(42) De spanske myndigheder forklarer derimod, at bureauet og Terra Mítica SA i april 2001 indgik en licenskontrakt vedrørende reklamemæssig udnyttelse og tjenesteydelser, hvoraf Kommissionen har modtaget en kopi, til en værdi af 1900 mio. ESP (11,42 mio. EUR), inklusive udgifter, skatter og afgifter.
(43) Ifølge de spanske myndigheder indeholder denne kontrakt intet statsstøtteelement, eftersom prisen (som er meget lavere end det påståede "bidrag", der nævnes i Kommissionens beslutning) udgør betalingen for visse kontraktlige ydelser, som Terra Mítica SA har leveret til bureauet.
(44) Ifølge de spanske myndigheder har Terra Mítica SA siden sin oprettelse båret alle investeringsudgifterne til PR og reklame for parken(28). Valencias turistbureau er et offentligt organ med status af juridisk person, hvis formål er at promovere turistaktiverne i Comunidad Valenciana, hvilket naturligt indbefatter parken i dens egenskab af et vigtigt turistaktiv for regionen. Midlerne hertil er bl.a. PR, deltagelse i messer, sponsorering, image-udnyttelse og brug af billeder, symboler og varemærker, der er karakteristiske for regionen.
(45) Ifølge de spanske myndigheder medfører denne kontrakt ikke en ulovlig fordel for Terra Mítica SA, da den er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Således må den pris, bureauet har betalt, anses for rimelig på baggrund af de modydelser, det opnår. Det erkendes, at det i det foreliggende tilfælde ikke er let at fastslå, hvad en rimelig pris er. Ifølge de spanske myndigheder skal der ved fastsættelsen af prisen for visse rettigheder og tjenesteydelser ikke alene tages hensyn til den iboende værdi, men også til den anden parts interesse i at erhverve dem. De spanske myndigheder understreger, at brugen af parken som reklameplatform med henblik på at trække turister til regionen er af stor betydning for turistbureauet, eftersom parken siden dens indvielse udgør et af de vigtigste turistaktiver i regionen, som gør det muligt at sprede turisttilbuddet, der i for høj grad er baseret på "sol- og -strand"-turisme. Det understreges endvidere, at kontrakten blev indgået for et år, og at det i denne er fastsat, at den ikke stiltiende kan fornyes. Der kræves følgelig et udtrykkeligt samtykke fra de to parter, for at kontrakten kan fornyes, og det er ligeledes nødvendigt, at de to parter når til enighed om de økonomiske betingelser, hvilket muliggør en eventuel justering, hvis der viser sig at være ubalance mellem de to parters forpligtelser.
(46) Nedenfor gengives de spanske myndigheders redegørelse for de to parters gensidige forpligtelser. Terra Mítica SA giver agenturet licens til følgende:
a) udnyttelse af parkens interne reklame. Agenturet erhverver eksklusiv ret til reklamemæssig udnyttelse af parken (med forbehold for rettigheder, parken har meddelt før indgåelsen af denne kontrakt(29). Licensen omfatter hele området inde i parken uden sondring mellem de forskellige kommercielle områder, såvel som indgangsområderne, de ydre rækværk og parkeringsområdet. Bureauet kan således bruge og udnytte alle eksisterende og potentielle reklamesteder og udføre enhver form for reklamevirksomhed i parken. Prisen for denne ydelse er vurderet til [...]*
b) udnyttelse af billeder af parken. Agenturet erhverver retten til anvendelse og kommerciel udnyttelse af billeder af parken, herunder retten til at gengive ethvert område af parken og enhver begivenhed, der finder sted i parken, uanset om den er arrangeret af bureauet eller ej, hvilket indebærer mulighed for at videresælge disse rettigheder til tredjemand uden at skulle have parkens samtykke hertil, forudsat at det på den ene eller den anden måde omsættes i PR for Comunidad Valenciana. Prisen for denne ydelse er vurderet til [...]*
c) udnyttelse af audiovisuelle værker, som parken har ejendomsret til. Bureauet kan anvende og udnytte disse værker i kommercielt øjemed. De spanske myndigheder oplyser, at parkens investeringer i audiovisuelle værker beløber sig til [...]*. Prisen for denne ydelse er vurderet til [...]*
d) udnyttelse af den industrielle ejendomsret. Bureauet erhverver en ikke-eksklusiv licens til udnyttelse af alle de varemærker "Terra Mítica", som parken har ejendomsret til, samt fortrinsret til at udnytte andre varemærker, som parken måtte erhverve ejendomsret til. De spanske myndigheder anfører, at dette varemærke nu har en meget høj værdi takket være parkens indsats - den har således investeret [...]* i reklame i perioden 1998-2000. I prisen er bl.a. medregnet omkostninger til indførelse og udvikling af varemærket, offentlighedens kendskab hertil(30) samt anslåede beløb til udvikling af parken. De spanske myndigheder har ligeledes oplyst, at der ved fastsættelsen af prisen for denne licens i henhold til kontraktbestemmelserne blev taget behørigt hensyn til den indirekte PR-fordel, parken opnår ved, at bureauet erhverver denne licens. Ifølge de spanske myndigheder er sådanne licenser normale i denne sektor, og som eksempel herpå nævnes en anden park. Prisen for denne ydelse er vurderet til [...]*
e) visse tjenesteydelser til turistbureauet. Parken forpligter sig til at anbringe det af bureauet angivne logo, såvel inde i parken (i forbindelse med forlystelserne, serviceområder, stier og picnicområder) som i parkens reklame- og PR-materiale (dvs. i parkguider, oversigtskort, annoncer af enhver art, adgangsbilletter osv.)(31). Endvidere forpligter parken sig til at stille to lokaler inde i parken til bureauets rådighed (hvilket indebærer et tab af driftsindtægter som følge af manglende anvendelse af de pågældende arealer(32) og desuden giver bureauet et godt strategisk informationspunkt i betragtning af de mange besøgende i parken). Parken forpligter sig endvidere til at vise bureauets PR-film på dens interne monitorer og til at overlade bureauet et vist antal adgangsbilletter til parken(33). Prisen for disse ydelser er vurderet til [...]*.
Hver af disse ydelser til bureauet har været genstand for en objektiv vurdering og er hver især økonomisk begrundet, selv om der i sidste instans blev aftalt en samlet pris. Som tidligere nævnt omfatter prisen på 1900 mio. ESP alle udgifter, skatter og afgifter. Fra denne pris skal derfor trækkes de udgifter og afgifter, som Terra Mítica SA har båret, for at beregne det nettobeløb, Terra Mítica SA reelt vil kunne opnå. De spanske myndigheder anslår det reelle nettobeløb til ca. 1600 mio. ESP (9,62 mio. EUR).
De undersøgte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet
(47) Hvis Kommissionen finder, at de undersøgte foranstaltninger indebærer statsstøtte, vil denne støtte ifølge de spanske myndigheder være forenelig med EF-traktaten i henhold til dennes artikel 87, stk. 3, litra a).
(48) De spanske myndigheder minder i den forbindelse om, at på tidspunktet for de undersøgte foranstaltninger var regionen Valencia fuldt berettiget til støtte med regionalt sigte i overensstemmelse med traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). I perioden 1995-1999 var den maksimale støtteintensitet for provinsen Alicante, hvor parken er beliggende, på 50 % NSÆ. For den efterfølgende periode (2000-2006) er hele regionen Valencia fortsat berettiget til støtte med regionalt sigte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), med et loft for provinsen Alicante på 40 % NSÆ.
(49) Hvis en eller flere af de undersøgte foranstaltninger indebærer statsstøtte, vil der ifølge de spanske myndigheder være tale om ad hoc-støtte. I så fald vil støtten være forenelig med fællesmarkedet på grund af dens bidrag til langsigtet udvikling i regionen, og fordi den ikke påvirker konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstaterne.
(50) Selv om Fællesskabets multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter(34) efter de spanske myndigheders opfattelse ikke finder anvendelse i den foreliggende sag, vil det være nyttigt at undersøge sagen i lyset af vurderingskriterierne i disse rammebestemmelser, dvs. konkurrencefaktoren, beskæftigelsesfaktoren og regionalindvirkningsindikatoren. En eventuel støtte vil i det foreliggende tilfælde bidrage til den langsigtede socioøkonomiske udvikling i regionen, især ved oprettelsen af mange direkte og indirekte arbejdspladser(35), uden at det har en negativ indvirkning på konkurrencen, da støtten ikke ydes på et marked, der er præget af overkapacitet(36), og ikke bidrager til at øge en allerede stor markedsandel.
(51) I det foreliggende tilfælde vil der endvidere være tale om støtte til initialinvesteringer i forbindelse med oprettelse af en ny virksomhed som omhandlet i punkt 4.4 ff. i retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte(37); støtten ydes til investering i fast kapital (grund, installationer og bygninger), investeringen opretholdes i mindst fem år, og støttemodtageren har finansieret over 25 % af investeringerne(38).
(52) Selv om alle de undersøgte foranstaltninger måtte blive anset for at indebære statsstøtte, ligger deres værdi langt under den tilladte maksimale intensitet for investeringsstøtte (50 % NSÆ i det foreliggende tilfælde), også iberegnet andre former for allerede tildelt regionalstøtte(39).
Spaniens kommentarer til bemærkningerne fra interesserede parter
(53) De spanske myndigheder har tilkendegivet, at de allerede udtømmende har besvaret alle de spørgsmål, klageren har rejst, og at bemærkningerne fra Den Europæiske Sammenslutning for Forlystelsesparker derfor ikke giver anledning til yderligere kommentarer.
VURDERING AF FORANSTALTNINGEN
(54) Indledningsvis er det nødvendigt kort at besvare de spanske myndigheders påstande, der er gengivet i betragtning 18. Ifølge retspraksis på statsstøtteområdet skal Kommissionen behandle alle klager, der forelægges den, uden at dette er ensbetydende med, at en sag anlagt af den pågældende klager til prøvelse af Kommissionens beslutning vedrørende klagen nødvendigvis kan antages til realitetsbehandling. I henhold til artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999, som omhandler proceduren vedrørende ulovlig støtte, skal Kommissionen undersøge alle oplysninger om en påstået ulovlig støtte, uanset kilden til disse oplysninger. I det foreliggende tilfælde finder Kommissionen, at Den Europæiske Sammenslutning for Forlystelsesparker som sådan skal anses som klager, og at der ikke er nogen grund til at tage stilling til, om sammenslutningen i realiteten handler på vegne af en klager, som ikke ønsker at afsløre sin identitet. Med hensyn til de breve, Kommissionens tjenestegrene tidligere har fremsendt til de spanske myndigheder og klageren, fremgår det klart af disse, at de ikke havde besluttende karakter, men alene redegjorde for Kommissionens foreløbige holdning.
(55) I traktatens artikel 87, stk. 1, er det fastsat, at bortset fra de i traktaten hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. En foranstaltning udgør således statsstøtte, hvis den kumulativt opfylder fire kriterier: a) at der foreligger en fordel, b) at denne fordel ydes ved hjælp af statsmidler, c) at foranstaltningen fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen ved at påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne, d) at foranstaltningen er selektiv ved at begunstige visse virksomheder.
(56) Kommissionen skal følgelig undersøge de i betragtning 16 omhandlede foranstaltninger, over for hvilke den har indledt proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, på grundlag af de i betragtning 55 anførte kriterier.
(57) I beslutningen om at indlede proceduren konstaterede Kommissionen, at dens tvivl for størstedelen af de omhandlede foranstaltninger var koncentreret om, hvorvidt der forelå statsstøtte eller ikke. Kun hvad angår klagers påstande vedrørende byen Benidorms nedsættelse af kommuneskatten fandt Kommissionen på daværende stadium, at denne foranstaltning indebar statsstøtte, og at det skulle undersøges, om den var forenelig med fællesmarkedet.
Ingen påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne
(58) De spanske myndigheder har bestridt Kommissionens foreløbige vurdering, hvorefter de foranstaltninger, der er genstand for denne procedure, påvirker samhandelen i Fællesskabet. Eftersom dette kriterium nødvendigvis skal være opfyldt for at fastslå, at der foreligger statsstøtte, skal Kommissionen indledningsvis tage stilling til dette spørgsmål.
(59) Ifølge de spanske myndigheder bør Terra Mítica betragtes som en regional park og ikke som et turistmål, dels fordi den ikke hører til en stor kæde af forlystelsesparker med fælles ledelse, som det er tilfældet med Eurodisney, og heller ikke er baseret på en specifik tematik, der bygger på anvendelsen af aktiver fra andre markeder, såsom Universal og Warner, dels fordi næsten 90 % af den primære efterspørgsel udgøres af indbyggerne i et område på 150-200 km's afstand fra parken, og de øvrige 10 % for størstedelens vedkommende udgøres af personer, der er bosiddende i Spanien.
(60) Kommissionen deler ikke de spanske myndigheders opfattelse. Den omstændighed, at parken ikke hører til en kæde af forlystelsesparker med fælles ledelse, som det er tilfældet med Eurodisney, er ikke til hinder for, at en park som Terra Mítica kan være af tilstrækkelig størrelse til at kunne påvirke samhandelen, som Kommissionen har konstateret i en række tidligere beslutninger(40). Kommissionen finder endvidere, at den omhandlede park, i modsætning til hvad de spanske myndigheder hævder, rent faktisk er baseret på en specifik tematik (Middelhavsområdets oldtidskulturer), hvilket kan gøre den sammenlignelig med de af de spanske myndigheder omtalte parker. Endelig bemærkes, at selv om den primære efterspørgsel hovedsagelig udgøres af indbyggerne i området omkring parken, fremgår det af den dokumentation, de spanske myndigheder har fremlagt vedrørende forbindelserne mellem Terra Mítica SA og Valencias turistbureau, at parken har ført en aktiv politik med henblik på at tiltrække besøgende fra udlandet. Hertil kommer, at det i parkens PR-materiale udtrykkeligt er angivet, hvorledes man kommer dertil fra nogle af de europæiske storbyer. Endelig kan det ikke afvises, at parken i vidt omfang gennem spredningen af udbuddet bidrager til at gøre et udpræget turistområde som Benidorm, hvor der kommer mange turister fra andre EU-lande, mere tiltrækkende.
(61) På baggrund af ovenstående bekræfter Kommissionen sin vurdering i beslutningen om at indlede proceduren, idet den finder, at de undersøgte foranstaltninger i hvert fald potentielt kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
Finansieringen af de nødvendige infrastrukturer til parkens drift
(62) I sin beslutning af 20. juni 2001 udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til karakteren af Generalitat Valencianas interventioner på infrastrukturområdet, som måske burde have været finansieret af Terra Mítica SA.
(63) Det fremgår af den af de spanske myndigheder fremlagte dokumentation, at der på hele det område, hvor parken er beliggende, blev udført anlægs- og infrastrukturarbejder inden for rammerne af PEUI.
(64) Kommissionen finder i lighed med de spanske myndigheder, at offentlige myndigheder kan udføre anlægsarbejder som led i den fysiske planlægning, uden at der foreligger statsstøtte. De kan således finansiere infrastrukturer, der kommer hele befolkningen til gode. Efter Kommissionens mening er det desuden ligegyldigt, af hvilken grund disse infrastrukturer etableres, forudsat at de kommer hele lokalsamfundet til gode. Derimod mener Kommissionen, at hvis de pågældende infrastrukturer eller tjenesteydelser er til nytte for en privat virksomhed, skal denne afholde udgifterne hertil. Dette skal ses på baggrund af, at Kommissionen, når den behandler statsstøttesager, skal undersøge de konkrete virkninger af den pågældende foranstaltning og ikke de forfulgte mål. I det foreliggende tilfælde mener Kommissionen således, at selv hvis PEUI var blevet iværksat alene af den grund, at der skulle anlægges en temapark, er det centrale spørgsmål, der skal undersøges, hvilke arbejder og infrastrukturer der kommer hele lokalsamfundet (herunder parken) til gode, og hvilke der kun er til nytte for parken. Kun de sidstnævnte vil skulle finansieres af parken.
(65) I lyset af de spanske myndigheders detaljerede redegørelser finder Kommissionen, at de generelle infrastrukturarbejder kunne finansieres af de offentlige myndigheder, idet disse arbejder i sagens natur er til nytte for alle fysiske og juridiske personer i området. Kommissionen bemærker endvidere, at de omhandlede arbejder blev udført, før Terra Mítica SA blev oprettet. Kommissionen finder endvidere, at selv om den øgede trafik kan være en følge af parkens eksistens, berører arbejderne vedrørende vejnettet hele lokalbefolkningen. Det samme gælder for infrastrukturarbejderne vedrørende elektricitet, gas, vand og telekommunikation. Denne vurdering anfægtes ikke af det forhold, at parken har kunnet give anledning til øget trafik i området og større anvendelse af infrastrukturerne vedrørende distribution af gas, vand og telekommunikation.
(66) Kommissionen har ligeledes ud fra de spanske myndigheders dokumentation kunnet fastslå, at Terra Mítica SA har finansieret alle arbejderne inde i parken og alle arbejderne vedrørende tilslutninger og forbindelser til de generelle infrastrukturer. Kommissionen har ikke kunnet identificere andre infrastrukturer, der burde have været finansieret af Terra Mítica SA, fordi de alene var til nytte for denne.
(67) På baggrund af ovenstående finder Kommissionen vedrørende dette punkt, at Terra Mítica SA ikke har modtaget støtte. Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke foreligger statsstøtte, for så vidt angår finansieringen af de nødvendige infrastrukturer til parkens drift.
Værdien af de aktiver, som Parque Temático de Alicante SA har overført til Terra Mítica SA, især grunden og varemærket "Terra Mítica"
(68) Kommissionen gentager for det første, at den ikke anfægter de eksperters uafhængighed, som vurderede de aktiver, som Parque Temático de Alicante SA overførte til Terra Mítica SA, da den ikke har fundet den mindste indikation af, at de offentlige myndigheder skulle have øvet indflydelse på eksperternes arbejde(41). Kommissionen konstaterer endvidere, at Terra Mítica SA ikke intervenerede i valget af TABIMED. Kommissionen erindrer om, at formålet med at indlede nærværende procedure var at sikre sig, at værdiansættelsen af de aktiver, der blev overført til Terra Mítica SA, svarede til den reelle værdi på overdragelsestidspunktet.
(69) Med hensyn til grundens værdi bemærker Kommissionen for det første, at af de to værdier, der var fastsat af de to eksperter, var det den højeste (som fastsat af TINSA), der blev gjort gældende i sidste instans (1300 ESP/m2). Endvidere bemærkes, at, som de spanske myndigheder gjorde opmærksom på, var den af TINSA anvendte metode netop den, som klageren havde anset for den mest hensigtsmæssige til vurdering af denne type aktiver.
(70) Kommissionen har ikke fundet elementer, der kan bekræfte den pris, som klager har angivet som markedsprisen i området(42). Endvidere skal der efter Kommissionens mening ved fastsættelsen af grundprisen tages hensyn til formålet med grunden, nemlig at den skulle anvendes til opførelse af en temapark. Den kunne derfor ikke værdiansættes til samme pris som grunde, der er beregnet til bebyggelsesformål. I mangel af andre referencer synes den af TINSA anvendte vurderingsmetode (kapitalisering af forventede indtægter) fuldstændig relevant i det foreliggende tilfælde.
(71) Kommissionen finder på baggrund af sine undersøgelser, at der ikke er fremkommet elementer, der kan rejse tvivl om, at den værdi, der er tillagt grunden, svarer til de pågældende aktivers reelle værdi. Den bemærker endvidere, at salgsprisen er fastsat i overensstemmelse med punkt II.2.a) i Kommissionens meddelelse om statsstøtteelementer i forbindelse med offentlige myndigheders salg af jord og bygninger(43).
(72) Med hensyn til varemærket "Terra Mítica", skal det efter Kommissionens mening værdiansættes i overensstemmelse med den reelle værdi på overdragelsestidspunktet. Kommissionen konstaterer, at varemærket på overdragelsestidspunktet ikke var endeligt registreret. Det er imidlertid klart, at et sådant aktivs værdi afhænger af de hermed forbundne rettigheder. Et varemærke kan ikke gøres gældende over for tredjemand, når det ikke er registreret. Kommissionen mener derfor ligesom de spanske myndigheder, at ekspertens vurdering af varemærkets værdi (svarende til erhvervelsesomkostningerne) afspejler aktivets værdi på overdragelsestidspunktet og er i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet. Klageren har desuden ikke fremført andre beviser til støtte for sine påstande vedrørende varemærkets værdi.
(73) Kommissionen finder derfor vedrørende dette punkt, at Terra Mítica SA ikke har opnået en særlig fordel. Da det er en nødvendig betingelse for at fastslå, at der foreligger statsstøtte, at der er tale om en fordel for en bestemt virksomhed, konkluderer Kommissionen, at der ikke foreligger statsstøtte for så vidt angår værdien af de aktiver, Parque Temático de Alicante SA har overført til Terra Mítica SA, især værdien af grunden og varemærket "Terra Mítica".
Betingelserne for det aktionærlån, som Parque Temático de Alicante SA har indrømmet Terra Mítica SA
(74) Ligesom ved gennemgangen af det foregående punkt skal Kommissionen undersøge, om Parque Temático de Alicante SA har ydet Terra Mítica SA dette aktionærlån på betingelser, der svarer til dem, en privat aktionær ville acceptere. Med henblik herpå tager Kommissionen hensyn til forholdene på tidspunktet for låneoptagelsen.
(75) Kommissionen konstaterer for det første, at aktionærlånet blev optaget den 23. december 1998, dvs. tæt på optagelsen af det syndikerede lån (15. april 1999). Som allerede fastslået i beslutningen af 20. juni 2001 blev dette syndikerende lån efter Kommissionens opfattelse optaget på markedsbetingelser, eftersom långiverne er 25 kommercielle finansielle institutioner(44), heraf 10 private banker og 15 sparekasser, alle med betydelige andele. Kommissionen har desuden ikke fundet den mindste indikation af, at de offentlige myndigheder skulle have øvet indflydelse på de nævnte finansielle institutioners beslutning om at deltage i långivningen (jf. dom af 16. maj 2002, sag C-482/99, Frankrig mod Kommissionen - "Stardust"). Endelig skal det bemærkes, at ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget fra medlemsstaten, havde de offentlige myndigheder ikke stillet nogen garanti for det syndikerende lån. Kommissionen kan således lægge betingelserne for det syndikerede lån til grund ved analysen af aktionærlånet. Kommissionen konstaterer videre, at den finansieringsstruktur, der blev anvendt af Terra Mítica SA (aktionærlån, der er underordnet et hovedlån), ikke er usædvanlig for denne type projekter, og at rentesatsen for underordnede aktionærlån ved identiske tilbagebetalingsbetingelser, som det er tilfældet i den foreliggende sag, svarer til og endog er lavere end rentesatsen for hovedlån.
(76) Det konstateres i det foreliggende tilfælde, at rentesatsen for aktionærlånet ([...]*) er højere end rentesatsen for det syndikerede lån ([...]*), et lån, der er ydet af kommercielle institutioner uden nogen sikkerhedsstillelse fra de offentlige myndigheder, som derfor må betragtes som en markedsrente. Rentesatsen for aktionærlånet er endvidere højere end satsen for andre aktionærlån ydet af private aktionærer til tilsvarende projekter.
(77) Kommissionen bemærker endvidere, at rentesatsen for aktionærlånet på optagelsestidspunktet er sammenlignelig med rentesatsen på det pågældende tidspunkt. Spørgsmålet om de to låns stilling, dvs. det forhold, at aktionærlånet er underordnet og dermed indebærer større risiko, hvis projektet mislykkes, skal ses i sammenhæng med den procentdel af den samlede investering, de to lån tegner sig for. Kommissionen bemærker, at det syndikerede lån udgør ca. [30-40 %]* af den samlede investering og det underordnede lån ca. [10-20 %]*. Endelig noterer Kommissionen sig, at den enkelte långiver traf sin beslutning på grundlag af en på forhånd opstillet finansieringsplan, som godtgjorde projektets levedygtighed.
(78) Kommissionen finder derfor, at det aktionærlån, der er ydet Terra Mítica SA, ikke indebærer en særlig fordel. Da det er en nødvendig betingelse for at fastslå, at der foreligger statsstøtte, at der er tale om en fordel for en bestemt virksomhed, konkluderer Kommissionen, at der ikke foreligger statsstøtte for så vidt angår betingelserne for det aktionærlån, som Parque Temático de Alicante SA har indrømmet Terra Mítica SA.
Byen Benidorms nedsættelse af kommuneskatter
(79) Kommissionen anser det for godtgjort, og de spanske myndigheder har ikke bestridt dette, at Terra Mítica SA har nydt godt af en nedsættelse af kommuneskatten med 95 % på byggeri, installationer og arbejder til et beløb svarende til 88399400 ESP (531291 EUR).
(80) Kommissionen finder, at denne nedsættelse skal kvalificeres som statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. Skattenedsættelsen giver virksomheden en fordel i forhold til andre virksomheder, der måtte ønske at iværksætte tilsvarende arbejder. Det står desuden klart, at denne fordel indrømmes via statsmidler, og at der er tale om en selektiv foranstaltning. Som anført i betragtning 61 deler Kommissionen ikke de spanske myndigheders opfattelse, men mener, at foranstaltningen i det mindste potentielt kan påvirke samhandelen i Fællesskabet. Efter Kommissionens mening ændrer det forhold, at retsgrundlaget for nedsættelsen er en generel bestemmelse(45), der gælder for alle spanske kommuner, ikke det forhold, at der i det foreliggende tilfælde er tale om statsstøtte, i betragtning af det vide skøn, de kommunale myndigheder råder over. Efter Kommissionens mening er det uden betydning i det foreliggende tilfælde, at Terra Mítica SA har betalt alle de øvrige skatter og afgifter.
(81) Kommissionen konkluderer derfor vedrørende dette punkt, at der er tale om statsstøtte til Terra Mítica SA til en værdi af 88399400 ESP (531291 EUR). Det vil i betragtning 91-100 blive undersøgt, om denne foranstaltning kan anses for forenelig med fællesmarkedet.
Et eventuelt bidrag fra Valencias turistbureau til Terra Mítica SA på 6 mia. ESP
(82) Kommissionen konstaterer for det første, at de spanske myndigheder formelt har afvist, at der er tale om et sådant bidrag, som der henvises til i beslutningen af 20. juni 2001. Ifølge de spanske myndigheder bygger denne påstand på grundløse presseforlydender. Kommissionen konstaterer, at der ikke er noget i undersøgelsen, der har kunnet bekræfte denne påstand. Kommissionen konkluderer derfor, at et sådant bidrag ikke eksisterer.
(83) Kommissionen konstaterer endvidere, at de spanske myndigheder erkender, at der er indgået en kontrakt mellem Valencias turistbureau og Terra Mítica SA om licens til reklamemæssig udnyttelse og tjenesteydelser, hvoraf en kopi er fremsendt til Kommissionen. I henhold til denne kontrakt betaler bureauet 1900 mio. ESP (11,42 mio. EUR) til gengæld for visse ydelser fra Terra Mítica SA.
(84) Da bureauet er et offentligt organ, der hører under Generalitat Valenciana, kan det efter Kommissionens mening ikke på forhånd udelukkes, at der er tale om statsstøtte til Terra Mítica SA, hvis det fastslås, at den af bureauet betalte pris er for høj i forhold til de opnåede modydelser.
(85) Kommissionen konstaterer, at Terra Mítica SA i henhold til ovennævnte kontrakt indrømmer turistbureauet en række licenser til reklamemæssig udnyttelse af parken, udnyttelse af billeder af parken, udnyttelse af audiovisuelle værker, som parken er indehaver af, udnyttelse af varemærket "Terra Mítica" samt andre ydelser til bureauet, herunder tilrådighedsstillelse af lokaler inde i parken og overdragelse af et antal adgangsbilletter til parken.
(86) Efter Kommissionens mening kan det ikke uden videre udelukkes, at visse elementer i kontrakten isoleret set kan tyde på, at der foreligger støtte til Terra Mítica SA. Det kan især være tilfældet med hensyn til overdragelsen af den industrielle ejendomsret, som giver parken en fordel, for så vidt som overdragelsen af varemærket "Terra Mítica" til bureauet og dettes anvendelse af varemærket i forbindelse med PR-aktiviteter for regionen i realiteten er ensbetydende med salgsfremme af parken, samtidig med at parken modtager et vederlag herfor. Det samme kan være tilfældet med hensyn til retten til udnyttelse af billeder af parken og retten til udnyttelse af audiovisuelle værker, som parken har ejendomsret til, eftersom udøvelsen af disse rettigheder ligeledes kan udgøre reklame for parken. Kommissionen kan imidlertid ved sin vurdering ikke undlade at tage hensyn til, at disse fordele for parken teoretisk er indregnet i den samlede kontraktpris(46).
(87) Kommissionen konstaterer endvidere, at kontrakten indebærer ikke uanseelige ydelser fra parken til bureauet. Kommissionen bemærker især, at værdiansættelsen af prisen for bureauets eksklusive licens til udnyttelse af reklamepotentialet inde i parken [...]*, som omfatter over 60 elementer (forlystelser og serviceområder) samt særdeles gode muligheder for opstilling af reklamesøjler, synes at begunstige bureauet, hvis man sammenligner med den pris, der betales af de to private virksomheder for ikke-eksklusive licenser af langt mere begrænset karakter ([...]* for tre elementer og en reklamesøjle og [...]* for ét element, hvortil i begge tilfælde kommer adgangsbilletter og parkguider). Prisen for tjenesteydelserne til turistbureauet forekommer endvidere lav på baggrund af, at alene indkomsttabet som følge af manglende brug af de to lokaler og uddeling af gratis adgangsbilletter udgør ca. [...]* for indkomsttabet i forbindelse med lokalerne og [...]* for de gratis adgangsbilletter. Kommissionen slutter heraf, at kontrakten indebærer gensidige fordele for de to kontraherende parter og således som helhed forekommer afbalanceret, hvilket desuden underbygges af, at der er fastsat en samlet pris for de samlede ydelser. Det skal endvidere understreges, at det beløb, som parken reelt opnår, er lavere end kontraktbeløbet, for så vidt som alle specifikke udgifter samt skatter og afgifter skal fratrækkes.
(88) Endelig konstaterer Kommissionen, at kontraktens varighed er begrænset til et år, og at den ikke automatisk kan fornyes, hvis der ikke foreligger et udtrykkeligt samtykke fra begge parter, som hver især er helt frit stillet med hensyn til at genforhandle prisen og dermed til at tilpasse den i overensstemmelse med de indvundne erfaringer. Denne klausul, som er udtryk for, at de to parter - inden for et komplekst område - ikke har til hensigt at fastlåse situationen eller skabe uretmæssige indtægter, men derimod løbende at tilpasse deres kontraktlige forbindelser i forhold til deres gensidige kommercielle interesser, lader spørgsmålet om eventuel støtte i tilfælde af hel eller delvis fornyelse af kontrakten stå åbent.
(89) På baggrund af ovenstående finder Kommissionen ikke, at den omhandlede kontrakt er indgået på betingelser, som ikke ville være acceptable for en privat investor, der handler under normale markedsvilkår.
(90) Efter Kommissionens mening har Terra Mítica SA ikke opnået en særlig fordel ved have indgået den omhandlede kontrakt med Valencias turistbureau. Da det er en nødvendig betingelse for at fastslå, at der foreligger statsstøtte, at der er tale om en fordel for en bestemt virksomhed, konkluderer Kommissionen, at der ikke foreligger statsstøtte for så vidt angår dette punkt.
Støttens forenelighed med fællesmarkedet
(91) Det fremgår af ovenstående, at blandt de foranstaltninger, der er genstand for denne procedure, har Kommissionen kun identificeret én foranstaltning, der opfylder betingelserne for at blive anset for statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. Det drejer sig om den nedsættelse af kommuneskatten på bygninger, installationer og arbejder, der er indrømmet af byen Benidorm. I det følgende undersøges denne foranstaltnings forenelighed med fællesmarkedet.
(92) Kommissionen konstaterer for det første, at denne støtte ikke er ydet inden for rammerne af støtteordninger, der er godkendt af Kommissionen. Skattelettelsen bygger på en yderst vag bestemmelse i spansk lovgivning, og de kommunale myndigheder råder over et vidt skøn. Der er således tale om ad hoc-støtte. I overensstemmelse med punkt 2, tredje afsnit, i de førnævnte retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte er Kommissionen normalt negativt indstillet over for denne form for støtte. Under alle omstændigheder skal der sikres balance mellem den fordrejning af konkurrencen, støtten medfører, og de fordele, støtten har for udviklingen i en ugunstigt stillet region(47). Den vægt, der tillægges fordelene ved støtten, kan imidlertid variere alt efter den anvendte undtagelse, således at hensynet til den frie konkurrence i højere grad må vige i de i artikel 87, stk. 3, litra a), omhandlede situationer end i de i artikel 87, stk. 3, litra c), omhandlede situationer(48).
(93) Kommissionen konstaterer, at det område, hvor parken er beliggende, er et støtteberettiget område i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Kommissionen finder derfor, at denne støtte vil kunne erklæres forenelig med traktaten i henhold til undtagelsesbestemmelsen i artikel 87, stk. 3, litra a), hvis den ovennævnte negative forhåndsindstilling kan overvindes, og det kan fastslås, at støtten bidrager effektivt til udviklingen i en ugunstigt stillet region.
(94) Efter Kommissionens mening er der tale om støtte til initialinvesteringer, idet opførelsen af parken (som normalt skulle pålægges den omhandlede skat) er i overensstemmelse med definitionen i punkt 4.4, første afsnit, i retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte.
(95) Kommissionen konstaterer endvidere, at støttemodtagerens bidrag til projektets finansiering ligger langt over de krævede 25 % i henhold til punkt 4.2, første afsnit, i retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte. Endvidere må anmodningen om støtte nødvendigvis være indgivet, inden gennemførelsen af projekterne påbegyndtes, som det foreskrives i punkt 4.2, tredje afsnit, i retningslinjerne, eftersom det under alle omstændigheder var nødvendigt at opnå tilladelse til opførelsen, inden arbejderne påbegyndtes.
(96) Efter Kommissionens mening er det endvidere klart, at investeringen i det foreliggende tilfælde opretholdes i mindst fem år som krævet i punkt 4.10 i retningslinjerne.
(97) Kommissionen bemærker, at støttebeløbet repræsenterer en meget lav intensitet, nemlig 88399400 ESP ud af en samlet anslået investering på ca. 52000 mio. ESP, svarende til en bruttostøtteintensitet på under 0,2 %. Denne støtte ligger langt under loftet for støtte med regionalt sigte i det pågældende område, også når den kumuleres med den øvrige regionalstøtte, som de centrale myndigheder har ydet til det samme projekt (2426,7 mio. ESP, svarende til en bruttostøtteintensitet på omkring 7 %)(49). Den støtte med regionalt sigte, der er ydet (i medfør af lov 50/1985 om regionale incitamenter), er desuden meget lavere, end hvad parken kunne have opnået i henhold til den pågældende regionalstøtteordning, også selv om skattelettelsen lægges oveni.
(98) Kommissionen finder endvidere, at dette projekt reelt bidrager til udviklingen i en ugunstigt stillet region. Projektet har medført et stort antal direkte arbejdspladser (1847 i 2001), og der kan desuden forventes oprettet et stort antal indirekte arbejdspladser på baggrund af projektets dynamiske effekt for hele regionen. Det giver tillige mulighed for en vis spredning af turismen i regionen.
(99) Endelig kan støtten i betragtning af dens ringe størrelse efter Kommissionens mening ikke påvirke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, for selv om parken er tilstrækkelig stor til at kunne påvirke samhandelen, er dens indvirkning på fællesskabsplan begrænset som anført af de spanske myndigheder, jf. betragtning 19 (intet tilhørsforhold til en kæde, et hovedsagelig lokalt og spansk klientel).
(100) Kommissionen finder derfor, at den nedsættelse af kommuneskatten på bygninger, installationer og arbejder, som byen Benidorm har indrømmet Terra Mítica SA, kan erklæres forenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).
KONKLUSION
(101) På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at de undersøgte foranstaltninger vedrørende finansieringen af de nødvendige infrastrukturer til parkens drift, værdien af de aktiver (især grunden og varemærket "Terra Mítica"), som Parque Temático de Alicante SA har overført til Terra Mítica SA, betingelserne for det aktionærlån, der er indrømmet Terra Mítica SA, samt kontrakten mellem Valencias turistbureau og Terra Mítica SA ikke udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(102) Kommissionen konkluderer endvidere, at den nedsættelse af kommuneskatten på bygninger, installationer og arbejder, byen Benidorm har indrømmet Terra Mítica SA, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. Kommissionen konstaterer, at Kongeriget Spanien ulovligt har ydet denne støtte i strid med traktatens artikel 88, stk. 3. Imidlertid kan denne støtte erklæres forenelig med EF-traktaten i henhold til dennes artikel 87, stk. 3, litra a) -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Foranstaltningerne vedrørende finansieringen af de nødvendige infrastrukturer til temaparken Terra Mítica SA's drift, værdien af de aktiver (især grunden og varemærket "Terra Mítica"), som Parque Temático de Alicante SA har overført til Terra Mítica SA, samt kontrakten mellem Valencias turistbureau og Terra Mítica SA udgør ikke statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
Artikel 2
Den statsstøtte, som byen Benidorm har ydet Terra Mítica SA i form af nedsættelse af kommuneskatten på bygninger, installationer og arbejder til et beløb svarende til 88399400 ESP (531291 EUR), er forenelig med EF-traktaten i henhold til dennes artikel 87, stk. 3, litra a).
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til Kongeriget Spanien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. august 2002.
Komission päätös,
tehty 2 päivänä elokuuta 2002,
Espanjan toteuttamista toimenpiteistä ja valtiontuesta Benidormissa (Alicantessa) sijaitsevan Terra Mítica SA -teemapuiston hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 2980)
(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2003/227/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(1) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja erityisesti asetuksen 7 artiklan,
ottaa huomioon 20 päivänä kesäkuuta 2001 tehdyn komission päätöksen(2), jonka perusteella komissio aloitti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn tuesta C 42/01 (ex NN 14/01),
on kehottanut niitä, joita asia koskee, esittämään huomautuksensa mainitun artiklan mukaisesti ja on ottanut esitetyt huomautukset huomioon,
sekä katsoo seuraavaa:
MENETTELY
(1) Euroopan huvipuistojen liitto (European Federation of Amusement and Leisure Parks, jäljempänä "kantelija") jätti Euroopan komissiolle 25. elokuuta 1997 päivätyllä ja 28. elokuuta 1997 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä kantelun Benidormiin (Alicante, Espanja) perustettavasta huvipuistosta, joka näyttää saavan huomattavaa julkista tukea erityisesti Valencian aluehallinnolta (Generalitat Valenciana) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen valtiontukea koskevien määräysten vastaisesti.
(2) Ensimmäisen kirjeen jälkeen kantelija on esittänyt useita muita väitteitä 18 kirjeessä, jotka on päivätty 6. helmikuuta 1998 ja 2. toukokuuta 2000 välisenä aikana.
(3) Komissio on puolestaan lähettänyt Espanjan viranomaisille seitsemän tietopyyntöä 15. syyskuuta 1997 ja 23. joulukuuta 1998 välisenä aikana kantelijan väitteiden tutkimiseksi. Lisäksi se on lähettänyt kantelijalle neljä kirjettä 19. tammikuuta 1998 ja 23. maaliskuuta 2000 välisenä aikana.
(4) Espanjan viranomaiset ovat vastanneet komissiolle kuudella kirjeellä, jotka on lähetetty 15. joulukuuta 1997 ja 10. maaliskuuta 1999 välisenä aikana.
(5) Komissio sai myös Valencian aluehallinnolta 2. maaliskuuta 1999 päivätyn kirjeen sekä kantelun kohteena olevalta huvipuistolta 27. lokakuuta 1999 päivätyn kirjeen.
(6) Komissio on osallistunut useisiin kantelijan, Espanjan viranomaisten ja Valencian aluehallinnon välisiin kokouksiin.
(7) Komissio päätti 20. kesäkuuta 2001 aloittaa osittain Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen (tukiin liittyvän) menettelyn eräiden kantelijan esittämien väitteiden osalta. Muiden kantelijan esittämien väitteiden kohdalla ei komission mielestä ollut kyse valtiontuista.
(8) Komission päätös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa.
(9) Espanjan viranomaiset toimittivat huomautuksensa 3. elokuuta 2001 päivätyllä ja 7. elokuuta vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä. Komission yksikköjen kanssa 14. syyskuuta 2001 pidetyn kokouksen jälkeen Espanjan viranomaiset täydensivät huomautuksiaan 16. marraskuuta 2001 päivätyllä ja 20. marraskuuta 2001 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä, 2. toukokuuta 2002 päivätyllä ja 2. toukokuuta 2002 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä sekä 10. kesäkuuta 2002 päivätyllä ja 13. kesäkuuta 2002 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä.
(10) Euroopan huvipuistojen liitto toimitti huomautuksensa 21. marraskuuta 2001 päivätyllä ja 22. marraskuuta 2001 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä.
(11) Komissio toimitti kyseiset huomautukset Espanjan viranomaisille 6. joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä.
(12) Espanjan viranomaiset toimittivat kyseisistä huomautuksista tekemänsä huomautukset komissiolle 17. tammikuuta 2002 päivätyllä ja 22. tammikuuta 2002 vastaanotetuksi kirjatulla kirjeellä.
KUVAUS TUESTA
(13) Valencian alueviranomaiset olivat jo pitkään toivoneet suuren teemapuiston rakentamista alueelle. Koska yksityisiä aloitteita ei ollut tehty, Valencian aluehallinto perusti julkisoikeudellisen Parque Temático de Alicante SA -yhtiön, joka aloitti valmistelut puiston rakentamiseksi. Se siis hankki tontit ja käynnisti ensimmäiset rakennustyöt. Tämän jälkeen perustettiin yksityinen Terra Mítica SA -yritys. Parque Temático de Alicante SA omistaa noin 15 prosenttia yrityksen pääomasta. Muut osakkaat ovat yksityisiä tahoja (pääasiassa alueellisia pankkeja mutta myös useita muita oikeushenkilöitä sekä luonnollisia henkilöitä(4). Terra Mítica SA:ta perustettaessa sekä myöhemmin pääoman korotuksen yhteydessä Parque Temático de Alicante SA luovutti uudelle yhtiölle omaisuuseriä vastikkeeksi yhtiön osakkeista. Näitä omaisuuseriä ovat niin tontit, joilla puisto sijaitsee(5), ja muuta aineellista ja aineetonta käyttöomaisuutta, kuten Terra Mítica -tuotemerkki, kuin kulut, joita oli aiheutunut, ennen kuin julkinen yhtiö oli perustanut uuden yksityisen yrityksen puiston rakentamista varten.
Komission päätös 20 kesäkuuta 2001
(14) Komissio tutki 20 kesäkuuta 2001 tekemässään päätöksessä kaikki kantelijan esittämät väitteet.
(15) Komissio katsoi perusteettomiksi väitteet, jotka koskivat Valencian aluehallinnon käyttämää osakeyhtiömuotoista yritystä(6), tonttien hankintaa alhaiseen hintaan(7), Parque Temático de Alicante SA:n maksamia puistoon liittyviä kuluja(8), yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen noudattamatta jättämistä(9), Terra Mítica SA:lle myönnettyä syndikoitua lainaa(10), miljardin Espanjan pesetan lisäpääoman myöntämistä(11), henkilöstön valinta- ja koulutuskustannuksia(12), suoria aluetukia(13) sekä Iberdrolalle myönnettyjä kunnallisveron alennuksia(14).
(16) Sitä vastoin komissio esitti epäilyjä ja päätti näin ollen aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn seuraavien toimenpiteiden osalta:
a) huvipuiston toiminnan kannalta välttämättömän infrastruktuurin rahoittaminen(15);
b) Parque Temático de Alicante SA:n Terra Mítica SA:lle luovuttamien omaisuuserien, erityisesti tonttien ja Terra Mítica -tuotemerkin arvo(16);
c) Terra Mítica SA:lle myönnetyn 8 miljardin pesetan suuruisen osakaslainan ehdot(17);
d) Benidormin kaupungin myöntämä kunnallisveron alennus(18);
e) Valencian matkailutoimiston Terra Mítica SA:lle mahdollisesti myöntämä 6 miljardin pesetan tuki(19).
Komissio epäili, että a, b, c ja e kohdassa mainituilla toimenpiteillä on voitu tarjota etua Terra Mítica SA:lle ja että näin ollen kyseessä voi olla valtiontuki. Komissio katsoi tässä vaiheessa, että d kohdassa mainittu toimenpide on valtiontukea, joka saattaa olla investointitukea, ja että sen julistaminen yhteismarkkinoille soveltuvaksi riippuu tutkinnasta, jossa otetaan erityisesti huomioon eri toimenpiteiden kasautuminen.
Asianosaisten huomautukset
(17) Komission asettaman määräajan kuluessa ainoastaan Euroopan huvipuistojen liitto toimitti huomautuksensa kirjeitse 21. marraskuuta 2001. Huomautuksissa otetaan myönteisesti vastaan 20. kesäkuuta 2001 tehty komission päätös ja korostetaan, miten tärkeää yhteisössä on noudattaa periaatetta kilpailun rehellisyydestä. Lisäksi liitto viittaa ennen 20. kesäkuuta 2001 tehtyä päätöstä komissiolle lähetettyihin kirjeisiin.
Espanjan viranomaisten huomautukset
Johdanto
(18) Yleiseltä kannalta Espanjan viranomaiset kyseenalaistavat ensinnäkin, oliko Euroopan huvipuistojen liitolla oikeus puuttua asiaan. Espanjan viranomaisten mukaan järjestöstä, sen todellisuudessa edustamista tahoista, jäsenistä ja niiden lukumäärästä tai komissioon tehdyn yhteydenoton todellisista tarkoitusperistä ei tiedetä juuri mitään, vaikka järjestö edustaa todellista kantelijaa, joka on pysytellyt nimettömänä. Toisaalta Espanjan viranomaiset ovat yllättyneitä kantelijan komissiolle toimittamien kirjeiden määrästä ja katsovat, että komissio välitti asiakirjat tarkoituksenaan kunnioittaa kantelijan hämäräksi jääneitä etuja, vaikka sen olisi vältettävä tukemasta kantelumenettelyn väärinkäyttöä. Lopuksi Espanjan viranomaiset pohtivat komission esittämien epäilyjen luonnetta ottaen huomioon, että komissio ilmoitti useaan otteeseen sekä Espanjan viranomaisille että kantelijalle, että kyseessä eivät olleet valtiontuet.
Yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvien vaikutusten puuttuminen
(19) Espanjan viranomaisten mielestä komission päätöksessä ei perusteltu riittävästi yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvia vaikutuksia. Toisaalta ei määritelty maantieteellisiä markkinoita eikä tuotemarkkinoita. Espanjan viranomaisten mukaan Terra Mítica SA:ta on pidettävä alueellisena huvipuistona eikä "kohdepuistona" ensinnäkin siksi, ettei huvipuisto kuulu mihinkään yhteisen hallinnon alaiseen huvipuistoketjuun, kuten Eurodisney, tai omaksu yhteisiä teemoja muiden markkinoiden omaisuuseriä käyttäen, kuten Universal tai Warner, ja toiseksi siksi, että 150-200 kilometrin etäisyydellä huvipuistosta asuvat henkilöt muodostavat lähes 90 prosenttia ensisijaisesta kysynnästä ja jäljelle jäävät 10 prosenttia muodostuu suurelta osin Espanjassa asuvista henkilöistä.
Huvipuiston toiminnan kannalta välttämättömän infrastruktuurin rahoittaminen
(20) Espanjan viranomaiset eivät voi hyväksyä kantelijan väitettä, jonka mukaan kaikki maankäyttöä ja infrastruktuureja koskevan erityissuunnitelman (Plan espacial de usos e infraestructuras) mukaiset Parque Temático de Alicante SA:n toteuttamat infrastruktuurityöt olisivat huvipuistolle myönnettyä valtiontukea, sillä kyseisiä töitä ei olisi toteutettu jos huvipuistoa ei olisi rakennettu. Tällainen väite kyseenalaistaa julkishallinnon kyvyn suunnitella maankäyttöä. Espanjan viranomaisten mielestä on selvää, että päätettäessä teemapuiston sekä hotellien ja virkistysalueiden rakentamisesta hallinnon on otettava lisäksi huomioon muun muassa lisääntyvän henkilöliikenteen ja liikennevälineiden määrän kasvun seuraukset, asukasmäärän lisääntyminen ja ympäristövaikutukset, mikä tarkoittaa, että maankäyttöä varten on välttämättä rakennettava tarvittava infrastruktuuri.
(21) Espanjan viranomaiset kieltävät, että Parque Temático de Alicante SA:n toiminta maankäyttöä ja infrastruktuureja koskevaa erityissuunnitelmaa toteutettaessa olisi hyödyttänyt ainoastaan Terra Mítica SA:ta. Kyseessä olisivat päinvastoin yleisen edun mukaiset työt, joilla tähdätään maankäyttöön. Toisaalta Espanjan viranomaiset muistuttavat, että vain 10 prosenttia maankäyttöä ja infrastruktuureja koskevan erityissuunnitelman mukaan valmistellusta tonttimaasta kuuluu huvipuistolle.
(22) Espanjan viranomaiset toimittivat luettelon ja yksityiskohtaisen selvityksen maankäyttöä ja infrastruktuureja koskevan erityissuunnitelman mukaisista Parque Temático de Alicante SA:n tekemistä töistä. Lyhyesti lueteltuna työt olivat seuraavat:
a) Ympäristöön liittyvät työt: Espanjan viranomaiset selvittivät, että infrastruktuuritöiden kattama alue oli kokonaisuudessaan alun perin hyvin pilaantunutta erityisesti lukuisten metsäpalojen ja valvomattoman kaatopaikan seurauksena. Siksi muun muassa istutettiin metsää, palautettiin alueen kuntoa, kunnostettiin maaperää ja puhdistettiin uomia tulvien estämiseksi.
b) Tietyöt: Espanjan viranomaiset ilmoittivat, että jo havaittu matkailijavirtojen kasvu Benidormin kaupunkia ympäröivällä alueella pakotti päättämään toimista, joiden tarkoituksena on estää alueen maanteiden tukkeutuminen. Toisaalta Benidormin kaupungin alueista infrastruktuuritöitä lähinnä olevan alueen sekä La Nucían ja Finestratin viereisten alueiden väestö oli kasvanut, mutta tiestö ei ollut riittävä vetämään kaikkea liikennettä. Eri julkishallinnon tahot kunnostivat maanteitä oman erikoisosaamisensa mukaisesti: valtatietä CV-70 levennettiin, moottoritielle A7 rakennettiin uusi maksullinen tienpätkä, joka tarjoaa toisen tuloväylän Benidormin kaupunkiin, ja lisäksi rakennettiin useita maanteitä (Vía Parque, Avenida del Murtal, Bulevar Central) Benidormin kaupungin ja infrastruktuuritöiden kattaman alueen välille.
c) Sähköön, kaasuun, vedentoimitukseen ja televiestintään liittyvät infrastruktuurityöt: Sähkönjakelun osalta Parque Temático de Alicante SA -yhtiön toiminta rajoittui jakeluverkon uudelleen järjestelyyn yhteistyössä korkeajänniteverkostoa hoitavan Red Eléctrica Española SA:n sekä jakeluverkot omistavan Iberdrolan kanssa. Kyseiset verkot yhdistävät ympäröivän asutuksen jakelumuuntamot toisiinsa. Toimet suuntautuvat näin ollen kaikille käyttäjille. Kaasunjakeluun liittyvän infrastruktuurin osalta ei toteutettu putkistoon liittyviä töitä vaan rakennettiin ainoastaan huvipuistoalueen ulkopuolelle kaksi kaasuvarastoa, höyrystin ja kaasukattila. Vedentoimitusta varten rakennettiin vesijohtoverkosto alueille, joilla vallitsee metsäpalovaara, ja lisäksi rakennettiin kanavia vedentoimitusta ja jätevesien poistoa varten. Samoin rakennettiin jätevedenpuhdistamo, josta tuleva vesi käytetään kasteluun, sekä puhdistamo juomakelpoisen veden tuottamiseksi. Televiestintään liittyvä infrastruktuuri oli alueella jo ennestään kunnossa.
(23) Espanjan viranomaiset katsovat, että kaikki edellä mainitut toimet tähtäävät koko väestöä hyödyttävän infrastruktuurin luomiseen eikä toimia ole toteutettu ainoastaan huvipuiston hyödyksi. Toisaalta Espanjan viranomaiset toimittivat myös kuvauksen kaikista Terra Mítica SA:n toteuttamista ja rahoittamista toimista sekä jäljennökset vastaavista sopimuksista. Töihin sisältyvät kaikki yleisiin infrastruktuureihin rakennetut liitännät: huvipuistoon johtavat tiet, maaperän kaavoitus, sähkö-, kaasu- ja vesijohtoverkot, sammutusjärjestelmät tulipalojen varalta, tietoliikenneverkot, viemäriverkosto jne. Terra Mítica SA vastaa luonnollisesti omasta kulutuksestaan sekä liityntämaksuista.
Parque Temático de Alicante SA:n Terra Mítica SA:lle luovuttamien omaisuuserien (erityisesti tonttien ja Terra Mítica -tuotemerkin) arvo
(24) Espanjan viranomaiset panevat ensinnäkin merkille, ettei komission päätöksessä kyseenalaistettu Parque Temático de Alicante SA:n noudattamaa pakkolunastusmenettelyä tonttimaan hankkimiseksi. Toisaalta päätöksessä katsottiin, ettei yhtiö rikkonut markkinataloudessa toimivaa yksityistä sijoittajaa koskevaa periaatetta. Näin ollen ei olisi mahdollista katsoa, että Parque Temático de Alicante SA:lla olisi ollut tarkoitus vähentää Terra Mítica SA:lle luovutettujen omaisuuserien arvoa.
(25) Joka tapauksessa Espanjan viranomaiset vahvistavat, että omaisuuserien arvioinnista vastanneet kaksi yhtiötä ovat riippumattomia asiantuntijoita. Toisaalta viranomaiset muistuttavat, ettei Terra Mítica SA valinnut Tasaciones del Mediterráneo -yhtiötä (Tabimed), joka ei kantelijan mukaan ollut riippumaton, vaan valinnan teki Kaupparekisterin (Registro Mercantil) asiamies.
(26) Espanjan viranomaiset muistuttavat samoin, että molemmat luokitusyhtiöt toteuttivat arvioinnin saman oikeudellisen perustan mukaisesti. Oikeudellisen perustan tarkoituksena on varmistaa, että yhtiöllä todella on pääomaa, jotta kaikki asianosaiset voivat olla varmoja muiden kuin rahamääräisten yhtiöön tuotujen omaisuuserien todellisesta arvosta.
(27) Tonttimaiden arvon osalta Espanjan viranomaiset selvittivät ensinnäkin, että Parque Temático de Alicante SA oli hankkinut pakkolunastamalla tonttimaat, joilla huvipuisto sijaitsee, ja joissakin tapauksissa maat oli ostettu suoraan maanomistajilta(20). Kaikissa tapauksissa oli kyse maaseudusta, johon ei voitu rakentaa asutusta ja jossa ei ollut viljelytuotantoa. Keskimäärin maksettiin 460 pesetaa/m2.
(28) Kun omaisuuserät siirrettiin Terra Mítica SA:lle, Terra Mítica SA pyysi jälkeenpäin TINSA-yhtiötä tekemään arvion. Koska kyseisten omaisuuserien siirron seurauksena kasvanut pääoma oli ilmoitettava Kaupparekisteriin, Kaupparekisterin asiamies teetti uuden arvion toisella asiantuntijalla(21) Espanjan osakeyhtiölain mukaisesti. Näin ollen vaikka kantelija arvosteli Tabimed-yhtiön käyttämää menetelmää (alkuperäiseen arvoon perustuva menetelmä) pitäen sopivampana odotettujen tulojen kapitalisointiin perustuvaa menetelmää, odotettujen tulojen kapitalisointiin perustuvaa menetelmää sovellettiin itse asiassa TINSA-yhtiön toteuttamassa arviossa, jonka perusteella tonttimaiden arvo lopulta määrättiin. Toisaalta asiantuntijoiden arvioiden väliset erot tonttimaiden arvossa olivat hyvin pienet(22). Joka tapauksessa tonttimaista alun perin maksetun hinnan ja Terra Mítica SA:lle tapahtuneen siirron aikana määritellyn hinnan välinen arvonnousu hyödytti ainoastaan julkista Parque Temático de Alicante SA -yhtiötä.
(29) Terra Mítica -tuotemerkin arvon osalta Espanjan viranomaiset ilmoittivat, että Tabimed-yhtiön arvioidessa tuotemerkkiä sitä ei ollut vielä rekisteröity lopullisesti. Näin ollen tuotemerkin käyttöön ei ollut vielä olemassa lopullisia Terra Mítica SA:lle kuuluvia oikeuksia kolmansiin osapuoliin nähden. Tämän vuoksi Tabimed oli tehnyt varauksia merkin mahdollisesta sisällyttämisestä omaisuuseriin mutta hyväksyi asian lopulta ja antoi tuotemerkille arvoksi hankintahinnan. Olisi ollut varovaisuussääntöjen vastaista antaa tuotemerkille arvo yksinomaan odotetun suosion mukaisesti, sillä suosio riippuu tuotemerkin markkinointiin ja mainontaan panostetuista investoinneista. Tässä tapauksessa kyseiset menot ovat olleet erittäin suuret, mikä voi selittää tuotemerkin arvon nousun. Kaikista kuluista on vastannut Terra Mítica SA.
Parque Temático de Alicante SA:n Terra Mítica SA:lle myöntämän osakaslainan ehdot
(30) Espanjan viranomaiset toimittivat jäljennökset edellä mainittuun osakaslainaan liittyvästä sopimuksesta sekä Terra Mítica SA:n sekä pankkiryhmän ja säästökassojen(23) sopimaan syndikoituun lainaan liittyvästä sopimuksesta, jotta komissio voi tutkia, onko osakaslainasta sovittu tavanomaisten käytäntöjen mukaisesti.
(31) Tässä yhteydessä Espanjan viranomaiset selvittivät, että 23. joulukuuta 1998 sovitun osakaslainan koroksi asetettiin kahdentoista kuukauden Mibor lisättynä [...]*(24) prosentilla. Syndikoidusta lainasta sovittiin 15. huhtikuuta 1999 ja sen koroksi asetettiin kahdentoista kuukauden Mibor lisättynä [...]* prosentilla. Espanjan viranomaisten mukaan on tärkeää voida määrittää, olisiko yksityinen investoija saanut samansuuruisen lainan samanlaisilla ehdoilla, kun otetaan lisäksi huomioon osakaslainan tekohetkellä saatavilla olleet tiedot hankkeesta.
(32) Tässä yhteydessä olisi tutkittava, tasoittaako molempien lainojen välinen 0,25 prosentin ero sitä seikkaa, että osakaslaina on toissijainen suhteessa syndikoituun lainaan, sillä syndikoidussa lainassa takaaja joutuu maksamaan, jos lainaa ei makseta takaisin. Espanjan viranomaisten mukaan olisi olemassa kolme tekijää, joiden avulla voidaan todentaa, voidaanko osakaslainan koron katsoa vastaavan "markkinakorkoa".
(33) Espanjan viranomaisten mukaan ensimmäinen tekijä olisi viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon(25) mukainen komission viitekorko, joka vastaa pankkien välistä viiden vuoden "swapia", johon lisätään 0,75 prosenttiyksikön vastike. Espanjan viranomaisten mukaan tämän kriteerin perusteella osakaslainasta olisi sovittu markkinaehdoin.
(34) Toinen tekijä olisi tutkimus peruskorkojen välisestä erosta lainanannon kannattavuuden kannalta. Mibor-korko oli joulukuussa 1998 noin 3,2 prosenttia, josta [...]* prosentin marginaali tekee yhteensä 47 prosenttia Mibor-koron osalta. Espanjan viranomaiset laskevat, että 0,25 prosentin ero osakaslainan ja syndikoidun lainan välillä takaa Parque Temático de Alicante SA:lle 350-500 miljoonan pesetan suuruisen ylijäämän suhteessa syndikoidusta lainasta saataviin korvauksiin, mikä tarkoittaisi tyydyttävää kannattavuutta.
(35) Kolmanneksi olisi otettava huomioon hankkeen kannattavuusaste, jonka arvioitiin joulukuussa 1998 olevan 10 prosenttia. Kun otetaan huomioon osakaslainan sopimishetkellä saatavilla olevat tiedot hankkeen odotetusta kannattavuudesta ja alaan kohdistuvista odotuksista, asetettu korko, jonka olisi joka tapauksessa oltava kannattavuusastetta alhaisempi, vaikuttaisi kohtuulliselta.
(36) Takuiden osalta Espanjan viranomaiset katsovat, että vaikka ensisijaiset (syndikoidun lainan) takuut olisivat vahvemmat kuin toissijaiset (osakaslainan) takuut, kiistanalaista ei ole takuiden vertailu, vaan tarkoituksena on selvittää, ovatko osakaslainan takuut riittävät. Molemmilla lainoilla on samanlaiset takuut, kuten Terra Mítica SA:lle asetetut varainhoitoa, velkaantumisastetta ja omaisuuserien saatavuutta koskevat rajoitteet. Toisaalta Espanjan viranomaiset muistuttavat, ettei osakaslainan velkaa voi muuttaa pääomaksi eikä takaisinmaksun muotona voi käyttää mahdollisuutta päästä osalliseksi tuotosta, mikä osoittaa Parque Temático de Alicante SA:n halua saada laina joka tapauksessa takaisin. Lisäksi Espanjan viranomaiset korostavat, ettei tämäntyyppisissä lainoissa ole tavallista asettaa lainoja toissijaisiksi suhteessa kiinnitysvakuuksien muodolliseen asettamiseen, sillä tästä aiheutuu lisäkustannuksia. Tavallisinta on, että lainanantajan vaatimuksesta annetaan lainan takaisinmaksamista koskevat vakuudet. Tässä tapauksessa vakuudet on annettu sekä syndikoidun lainan että osakaslainan osalta.
(37) Lopuksi Espanjan viranomaiset huomauttavat, etteivät toissijaiset lainat ole epätavallisia eri toiminnanaloilla. Terra Mítica SA:n rahoitusrakenne olisikin verrattavissa muihin samanlaisiin hankkeisiin kuten Port Aventuraan tai Isla Mágicaan. Tältä osin Espanjan viranomaiset toimittivat komissiolle jäljennöksen riippumattoman asiantuntijan(26) tiedotteesta, josta ilmenee, että tämäntyyppisten hankkeiden yhteydessä on tavallista, että toissijaisia lainoja otetaan ensisijaisten lainojen ohella ja että tavallisesti hanketta edistävän yhtiön osakkaat myöntävät toissijaisen lainan. Tiedotteessa annetaan tuoreita esimerkkejä toissijaisista osakaslainoista ja tiedotteen mukaan toissijaisiin lainoihin sovelletaan tavallisesti samanlaisia korkoja kuin ensisijaisiin lainoihin, joskus jopa alhaisempia. Tiedotteessa korostetaan, että osakaslainoista koituu osakkaille tiettyjä etuja verrattuna osakkaan tavallisesti osinkoina saamiin korvauksiin: jos yritys joutuu selvitystilaan, toissijaiset velat asetetaan etusijalle; korot peritään, vaikkei osinkoja jaettaisi; osakaslainojen verokulut ovat pienemmät kuin pääoman lisäämisestä tai vähentämisestä perittävät verokulut jne. Kun tiedotteessa oli ensin arvioitu tiettyjä tekijöitä, kuten toissijaisen lainan järkevyyttä huvipuistohankkeen rahoitusrakenteen tapaisen rahoitusrakenteen kannalta, hankkeen osakkaan toimimista lainanantajana, ensisijaisen ja toissijaisen lainan määriä suhteessa sijoittajien tiedossa oleviin talousennusteisiin, sovellettuja korkoja ja lainanantajan saamaa hyvitystä ottaen huomioon toissijaisen lainan vakuudet, tiedotteessa todettiin, että Terra Mítica SA:lle myönnetyn osakaslainan voidaan katsoa olevan tavanomainen suhteessa muihin samanlaisiin hankkeisiin. Tiedotteessa todettiin, että toissijaisesta lainasta saatu korvaus on suurempi verrattuna muihin vastaaviin samalla aikavälillä tutkittuihin toimenpiteisiin. Siksi kyseessä on toimenpide, jonka kuka tahansa sijoittaja olisi voinut järkevästi toteuttaa.
(38) Yhteenvetona voidaan siis todeta, että Terra Mítica SA:n ja Parque Temático de Alicante SA:n välisestä osakaslainasta sovittiin tavanomaisten käytäntöjen mukaisesti.
Benidormin kaupungin myöntämä kunnallisveron alennus(27)
(39) Espanjan viranomaiset eivät kyseenalaista sitä, etteikö viranomaisen myöntämä veronalennus voisi sisältää valtiontukea, vaikka tässä tapauksessa viranomaiset kieltävät, että myönnetty veronalennus olisi voinut vaikuttaa yhteisön sisäiseen kauppaan. Jos kyseinen veronalennus olisi valtiontukea, se olisi joka tapauksessa todettava yhteismarkkinoille soveltuvaksi ottaen huomioon, että alennus oli luonteeltaan alkuinvestointeja varten myönnettyä tukea. Espanjan viranomaiset korostavat, että oikeusperusta, jonka perusteella veronalennus oli mahdollista myöntää, on yleinen säännös, jota sovelletaan kaikissa Espanjan kunnissa.
(40) Espanjan viranomaiset huomauttavat lisäksi, että Terra Mítica SA on maksanut perustamisestaan lähtien kaikki sen toiminnasta perittävät verot ja muut maksut.
Valencian matkailutoimiston Terra Mítica SA:lle myöntämä 6 miljardin pesetan pääoma
(41) Espanjan viranomaiset kieltävät ensinnäkin Valencian matkailutoimiston ja Terra Mítica SA:n välillä olevan sopimusta, jonka mukaisesti matkailutoimisto myöntäisi 6 miljardia pesetaa Terra Mítica SA:lle. Ilmeisesti tiedotusvälineiden julkaisemat tiedot olisivat siis täysin perusteettomia.
(42) Espanjan viranomaiset selvittivät sitä vastoin, että matkailutoimisto ja Terra Mítica SA allekirjoittivat huhtikuussa 2001 mainosoikeuksia ja palvelujen tarjoamista koskevan lisenssisopimuksen, josta komissiolle toimitettiin jäljennös ja jonka arvo oli 1,9 miljardia pesetaa (11,42 miljoonaa euroa) kulut, kustannukset ja verot mukaan luettuina.
(43) Espanjan viranomaiset olivat sitä mieltä, että sopimus ei sisällä valtiontukeen viittaavia tekijöitä, sillä sopimuksen hinta (joka on hyvin alhainen verrattuna komission päätöksessä mainittuun summaan) määräytyy Terra Mítica SA:n matkailutoimistolle tarjoamien tiettyjen sopimuksen mukaisten palvelujen maksuista.
(44) Espanjan viranomaisten mukaan Terra Mítica SA on maksanut perustamisestaan lähtien kaikki kustannukset, jotka ovat aiheutuneen huvipuiston markkinointiin ja mainontaan tarkoitetuista investoinneista(28). Valencian matkailutoimisto on puolestaan julkinen laitos, joka on itsenäinen oikeushenkilö ja jonka tarkoituksena on edistää matkailua Valencian itsehallintoalueella, joten se edistää luonnollisesti myös huvipuiston kehittämistä merkittäväksi matkailukohteeksi alueella. Tässä käytetään muun muassa seuraavia keinoja: markkinointi, osallistuminen messutapahtumiin, sponsorointi, kuvaoikeuksien hyödyntäminen, alueeseen liittyvien kuvien, symbolien tai tuotemerkkien hyödyntäminen jne.
(45) Espanjan viranomaiset arvioivat, ettei kyseinen sopimus tuo laittomia etuja Terra Mítica SA:lle, sillä se vastaa markkinataloudessa toimivaa yksityistä sijoittajaa koskevaa periaatetta. Espanjan viranomaisten mukaan matkailutoimiston maksama hinta on kohtuullinen, kun otetaan huomioon saatavat vastineet. Viranomaiset tunnustavat, ettei tässä tapauksessa ole helppoa määritellä, mikä on kohtuullinen hinta. Espanjan viranomaiset katsovat, että asetettaessa hintaa tietyille oikeuksille tai palveluille on otettava huomioon niiden todellisen arvon lisäksi myös edut, joita toiselle sopimuspuolelle koituu niiden saamisesta. Tältä osin Espanjan viranomaiset korostavat, että huvipuiston hyödyntäminen mainostamismielessä matkailijoiden houkuttelemiseksi alueelle on ensiarvoisen tärkeää matkailutoimistolle, kun otetaan huomioon, että huvipuisto on ollut avaamisestaan lähtien yksi alueen tärkeimmistä matkailukohteista, jonka ansiosta yksinomaan aurinko- ja rantalomiin liiaksi painottunut alueen matkailutarjonta on monipuolistunut. Joka tapauksessa Espanjan viranomaiset korostavat, että sopimus tehtiin yhdeksi vuodeksi ja että sitä ei voida jatkaa ilman eri toimenpiteitä. Sopimuspuolet eivät ole tehneet selkeää sopimusta sopimuksen uudistamisesta. Ne eivät ole tehneet taloudellisia ehtojakaan koskevaa sopimusta, jonka avulla voitaisiin sopia mahdollisista muutoksista, jos huomattaisiin, etteivät sopimuspuolten velvollisuudet ole tasapuoliset.
(46) Espanjan viranomaiset selvittivät seuraavaksi kummankin sopimuspuolen vastavuoroisten velvollisuuksien sisällön. Terra Mítica SA antaa matkailutoimistolle luvan
a) mainostaa puiston sisällä. Matkailutoimistolle annetaan yksinoikeus mainostaa huvipuistossa (rajoittamatta kuitenkaan oikeuksia, jotka huvipuisto on myöntänyt ennen tätä sopimusta(29). Lupa kattaa koko huvipuiston alueen, eikä kaupallisten alueiden välille tehdä eroa eikä myöskään erotella sisäänkäyntiä, aitojen ulkoseinämiä eikä pysäköintialuetta. Matkailutoimisto voi näin ollen käyttää ja hyödyntää kaikki olemassa olevat ja mahdolliset mainostilat sekä kehittää kaikkea mainontaa huvipuistossa. Luvan hinnaksi arvioidaan [...]*;
b) käyttää puiston kuvia. Matkailutoimisto saa oikeudet käyttää ja hyödyntää kaupallisessa tarkoituksessa huvipuiston kuvia mukaan luettuna oikeus reprodusoida mikä tahansa huvipuiston alue tai huvipuistossa järjestetty tilaisuus, olipa tilaisuuden järjestänyt matkailutoimisto tai joku muu taho, mikä tarkoittaa, että oikeudet on mahdollista myydä kolmansille osapuolille ilman puiston lupaa, jos oikeuksien myynti edistää jollain tavalla Valencian autonomista aluetta. Luvan hinnaksi arvioidaan [...]*;
c) käyttää audiovisuaalisia teoksia, joiden tekijänoikeudet kuuluvat huvipuistolle. Matkailutoimisto voi käyttää ja hyödyntää näitä teoksia kaupallisessa tarkoituksessa. Espanjan viranomaiset ilmoittivat, että huvipuisto on sijoittanut audiovisuaalisiin teoksiin [...]*. Luvan hinnaksi arvioidaan [...]*;
d) hyödyntää immateriaalioikeuksia. Matkailutoimisto saa luvan - ei kuitenkaan yksinoikeutta - hyödyntää kaikkia Terra Mítica -tuotemerkkejä, joiden oikeudet puisto omistaa, ja matkailutoimistolla on etuoikeus saada oikeudet hyödyntää muita tuotemerkkejä, joiden oikeudet huvipuistolle mahdollisesti myönnetään. Espanjan viranomaiset ilmoittivat, että tuotemerkin arvo on tällä hetkellä hyvin korkea, sillä huvipuisto on investoinut erityisesti mainontaan [...]* vuosina 1998-2000. Hinnassa otetaan eritoten huomioon tuotemerkin luomisesta ja kehittämisestä aiheutuneet kustannukset ja se, kuinka tunnettu tuotemerkki on yleisön keskuudessa(30), sekä arviot huvipuiston kehittymisestä. Espanjan viranomaiset ilmoittivat samoin, että luvan hintaa määriteltäessä on otettu asianmukaisesti huomioon huvipuistolle suoraan koituva hyöty luvan luovuttamisesta matkailutoimistolle sopimuksen määräysten mukaisesti. Espanjan viranomaiset katsovat, että tällaiset luvat ovat tavanomaisia kyseisellä alalla, ja mainitsevat esimerkkinä toisen huvipuiston. Luvan hinnaksi arvioidaan [...]*;
e) saada tiettyjä matkailutoimistoa hyödyttäviä palveluja. Huvipuistolla on velvollisuus kiinnittää matkailutoimiston osoittama logo puiston sisäpuolelle (laitteisiin, palvelualueille, kulkuväylille, levähdyspaikoille) ja sisällyttää logo kaikkeen mainontaan tai huvipuiston toteuttamaan markkinointiin (eli opasvihkosiin, karttoihin, kaikkien kanavien kautta välitettyihin ilmoituksiin, pääsylippuihin jne.)(31). Lisäksi huvipuisto sitoutuu antamaan matkailutoimiston käyttöön kaksi toimitilaa huvipuiston sisältä (mikä tarkoittaa huvipuistolle tulojen menetystä näiden toimitilojen viemän pinta-alan osalta(32) ja minkä ansiosta matkailutoimisto saa käyttöönsä erinomaisella paikalla olevan infopisteen, kun otetaan huomioon huvipuistossa vierailevien matkailijoiden määrä). Lisäksi huvipuisto sitoutuu näyttämään matkailutoimiston omia matkailunedistämiseen tarkoitettuja videonpätkiä huvipuiston sisällä olevissa monitoreissa sekä lahjoittamaan huvipuiston sisäänpääsylippuja(33). Palvelujen hinnaksi arvioidaan [...]*.
Jokainen matkailutoimiston hyödyksi koituvista sitoumuksista on arvioitu objektiivisesti, ja jokaisella sitoumuksella on omat taloudelliset perusteensa, vaikka myöhemmin neuvoteltiinkin yhteinen kokonaishinta. Kuten aiemmin todettiin, 1,9 miljardin pesetan hintaan sisältyvät kaikki kustannukset sekä verot ja muut maksut. Näin ollen hinnasta olisi vähennettävä Terra Mítica SA:lle aiheutuneet kulut sekä maksut, jotta voidaan määritellä nettosumma, joka Terra Mítica SA:lle todellisuudessa jää. Espanjan viranomaiset arvioivat, että todellisuudessa nettosumma olisi 1,6 miljardia pesetaa (9,62 miljoonaa euroa).
Arvioitujen toimenpiteiden soveltuvuus yhteismarkkinoille
(47) Siinä tapauksessa, että komissio katsoisi arvioitujen toimenpiteiden olevan valtiontukea, Espanjan viranomaisten mielestä kyseiset tuet ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisia.
(48) Tässä yhteydessä Espanjan viranomaiset muistuttavat, että siihen aikaan, kun arvioidut toimenpiteet toteutettiin, Valencian alue oli täysin oikeutettu saamaan aluetukea perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Huvipuisto sijaitsee Alicanten maakunnassa, jolle myönnetyn tuen intensiteetin enimmäismäärä oli 50 prosenttia (NAE) vuosina 1995-1999. Toisaalta seuraavalla kaudella (2000-2006) koko Valencian alueella on edelleen oikeus saada aluetukea perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla, ja Alicanten maakunnalle myönnettävän tuen intensiteetin enimmäismäärä on 40 prosenttia (NAE).
(49) Espanjan viranomaiset tunnustavat, että jos joku arvioitu toimenpide tai jotkut arvioidut toimenpiteet ovat valtiontukea, kyseessä on tilapäistuki. Tässä tapauksessa tuki olisi kuitenkin perusteltua siksi, että toimenpiteet auttavat kehittämään koko aluetta pitkällä aikavälillä, ja siksi, ettei toimenpiteillä ole vaikutusta kilpailuolosuhteisiin eikä jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(50) Vaikka Espanjan viranomaiset katsovat, ettei aluetuesta suurille investointihankkeille annettuja monialaisia puitteita(34) voida soveltaa tässä tapauksessa, olisi hyödyllistä arvioida tapausta monialaisissa puitteissa asetettujen arviointiperusteiden valossa, toisin sanoen vaikutusta kilpailuun ja työllisyyteen sekä alueellista vaikutusta. Mahdollinen tuki edistäisi pitkällä aikavälillä alueen sosiaalista ja taloudellista kehittymistä erityisesti luomalla lukuisia välittömiä ja välillisiä työpaikkoja(35) vaikuttamatta kilpailuun negatiivisesti, eikä työpaikkoja luoda markkinoille, joilla on ylikapasiteettia(36), joten lisäys ei kohdistu valmiiksi suuriin markkinaosuuksiin.
(51) Toisaalta tässä tapauksessa on kyse alkuinvestoinneista, jotka liittyvät uuden laitoksen perustamiseen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen(37) 4.4 kohdan ja sitä seuraavien kohtien merkityksessä; näillä tuilla tarkoitetaan uutta käyttöomaisuutta (maa-alueita, laitoksia ja rakennuksia), investointia jatketaan vähintään viiden vuoden ajan, ja tuensaajan rahoitusosuuden on oltava yli 25 prosenttia(38).
(52) Jos kaikki arvioidut toimenpiteet katsotaan valtiontueksi, noudatettaisiin laajalti investointituen intensiteetin sallittua enimmäismäärää (aikanaan 50 prosenttia NAE), jos lisäksi otetaan huomioon muut jo myönnetyt aluetuet(39).
Espanjan viranomaisten huomautukset asianomaisten tekemistä huomautuksista
(53) Espanjan viranomaiset ilmoittivat vastanneensa kattavasti kaikkiin kantelijan esiin ottamiin kysymyksiin ja että näin ollen Euroopan huvipuistojen liiton esittämistä huomautuksista ei tehdä lisähuomautuksia.
ARVIOINTI
(54) Ensinnäkin on välttämätöntä vastata lyhyesti Espanjan viranomaisten 18 kappaleessa esittämiin väitteisiin. Valtiontukia koskevan oikeuskäytännön mukaisesti komission on käsiteltävä kaikki sille toimitetut kantelut, mutta tämä ei toisaalta tarkoita, että kyseisen kantelijan kiistanalainen vetoaminen kantelua koskevaa komission päätöstä vastaan olisi välttämättä hyväksyttävä. Toisaalta asetuksen (EY) N:o 659/1999 tukea koskevaa menettelyä käsittelevän 10 artiklan 1 kohdassa komissio velvoitetaan tutkimaan miltä hyvänsä taholta saatuja tietoja oletetusta sääntöjen vastaisesta tuesta. Tässä tapauksessa komissio arvioi, että kansainvälistä huvipuistojen liittoa on pidettävä tällaisena tahona ja ettei ole mitään syytä ratkaista ennalta, toimiiko liitto todellisuudessa kantelijan puolesta, joka haluaa pysytellä nimettömänä. Espanjan viranomaisille ja kantelijalle aiemmin toimitetuista komission yksikköjen kirjeistä käy selvästi ilmi, etteivät ne olleet luonteeltaan lopullisia vaan että niissä esitettiin komission yksikköjen alustava kanta asiaan.
(55) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Toimenpide on siis valtiontukea, jos samalla kertaa täyttyvät neljä ehtoa: a) toimenpide tuo etua; b) kyseinen etu myönnetään valtion varoista; c) toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua sekä vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan; ja d) toimenpide on valikoiva suosimalla erityisesti joitakin yrityksiä.
(56) Komission on näin ollen arvioitava 55 kohdassa lueteltujen neljän ehdon valossa eri toimenpiteitä, jotka mainitaan 16 kohdassa ja joiden osalta komissio on aloittanut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn.
(57) Itse asiassa päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio oli jo ollut sitä mieltä, että epäilyt kohdistuivat useimpien toimenpiteiden osalta siihen, oliko kyseessä valtiontuki. Ainoastaan Benidormin kaupungin myöntämää kunnallisveron alennusta koskevien kantelijan väitteiden osalta komissio katsoi tutkimuksen siinä vaiheessa, että kyseessä oli valtiontuki ja että oli määriteltävä, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille.
Yhteisön sisäiseen kauppaan kohdistuvien vaikutusten puuttuminen
(58) Espanjan viranomaiset eivät kuitenkaan vastanneet komission alustavaan arviointiin, jonka mukaan menettelyn kohteena olevilla toimenpiteillä olisi vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan. Ehto on välttämätön määriteltäessä, onko kyseessä valtiontuki, joten ensiksi on käsiteltävä tätä kysymystä.
(59) Espanjan viranomaisten mukaan Terra Mítica SA:ta on pidettävä alueellisena puistona eikä "kohdepuistona" ensinnäkin siksi, ettei puisto kuulu mihinkään yhteisen hallinnon alaiseen huvipuistoketjuun kuten Eurodisney, eikä perustu yhteiseen teemaan muiden markkinoiden omaisuuseriä käyttäen, kuten Universal tai Warner, ja toiseksi siksi, että 150-200 kilometrin etäisyydellä puistosta asuvat henkilöt muodostavat lähes 90 prosenttia huvipuiston ensisijaisesta kysynnästä ja jäljelle jäävät 10 prosenttia muodostuu suurelta osin Espanjassa asuvista henkilöistä.
(60) Komissio ei ole Espanjan viranomaisten kanssa samaa mieltä. Vaikka huvipuisto ei itse asiassa kuuluisi mihinkään yhtenäisen hallinnon alaiseen huvipuistojen ketjuun, kuten Eurodisney, Terra Mítica SA:n kaltainen huvipuisto voi kuitenkin olla riittävän mittava voidakseen vaikuttaa kauppaan, kuten komissio on arvioinut lukuisissa aiemmissa päätöksissä(40). Toisaalta komissio katsoo, että kyseessä olevalla huvipuistolla on Espanjan viranomaisten esittämän vastaisesti erityinen teema (muinaiset Välimeren alueen kansat), joten se voidaan rinnastaa muihin Espanjan viranomaisten luettelemiin huvipuistoihin. Vaikka huvipuiston ensisijainen kysyntä muodostuukin suurelta osin huvipuistoa ympäröivän alueen asukkaista, Espanjan viranomaisten toimittamista Terra Mítica SA:n ja Valencian matkailutoimiston välisiä suhteita koskevista asiakirjoista käy ilmi, että huvipuisto on aktiivisesti houkutellut vierailijoita ulkomailta. On vielä lisättävä, että huvipuiston omissa mainoksissa neuvotaan selkeästi, miten huvipuistoon pääsee muutamista Euroopan suurkaupungeista. Ei voida kuitenkaan kieltää, etteikö huvipuisto edistäisi suuresti erityisen suositun matkailualueen houkuttelevuutta monipuolistamalla tarjontaa Benidormissa, jonne saapuu paljon matkailijoita muista unionin jäsenvaltioista.
(61) Näin ollen komissio vahvistaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämänsä arvioinnin ja katsoo, että tutkituilla kohteilla voi olla ainakin mahdollisesti vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
Huvipuiston toiminnan kannalta olennaisen infrastruktuurin rahoittaminen
(62) Komissio esitti 20 kesäkuuta 2001 tekemässään päätöksessä epäilyjä Valencian aluehallinnon osallistumisesta infrastruktuuritöihin, jotka olisivat voineet kuulua Terra Mítica SA:n kustannettavaksi.
(63) Espanjan viranomaisten toimittamista asiakirjoista käy ilmi, että koko alueella, jolla huvipuisto sijaitsee, tehtiin maankäytön vaatimia töitä ja rakennettiin tietyt infrastruktuurit maankäyttöä ja infrastruktuureja koskevaa erityissuunnitelmaa noudattaen.
(64) Tältä osin komissio katsoo, että julkinen valta voi toteuttaa maankäyttöön liittyviä töitä, kuten Espanjan viranomaiset huomauttivat. On siis mahdollista rahoittaa infrastruktuureja, jotka hyödyttävät koko alueen väestöä. Lisäksi komissio katsoo, että infrastruktuurien rakentamisen syyt eivät ole merkityksellisiä, jos infrastruktuurit rakennetaan koko yhteisön hyödyksi. Sitä vastoin komissio on sitä mieltä, että jos kyseiset infrastruktuurit tai palvelut hyödyttävät ainoastaan yksityistä yritystä, yksityisen yrityksen on tässä tapauksessa vastattava rahoituksesta. Tämä seuraa siitä, että komission on analysoitava valtiontukien osalta toimenpiteen todellisia vaikutuksia eikä asetettuja tavoitteita. Tämän vuoksi komissio katsoo tässä tapauksessa, että vaikka maankäyttöä ja infrastruktuureja koskeva erityissuunnitelma olisi laadittu ainoastaan teemapuiston rakentamisen takia, merkityksellistä on arvioida ainoastaan, mitkä työt tai infrastruktuurit hyödyttävät koko yhteisöä (huvipuisto mukaan luettuna) ja mitkä koituvat ainoastaan huvipuiston hyödyksi. Ainoastaan viimeksi mainitut lankeaisivat huvipuiston maksettaviksi.
(65) Espanjan viranomaisten toimittamien yksityiskohtaisten selvitysten valossa komissio on sitä mieltä, että viranomaisilla oli oikeus rahoittaa yleiset infrastruktuurityöt. Itse asiassa komissio katsoo, että kyseiset työt ovat hyödyllisiä kaikkien alueella asuvien luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden kannalta. Komissio huomauttaa lisäksi, että työt toteutettiin ennen kuin Terra Mítica SA perustettiin. Toisaalta komissio katsoo, että vaikka liikenteen lisäys on voinut johtua huvipuiston avaamisesta, teiden rakentaminen ja kunnostaminen vaikuttaa koko alueen väestöön. Sama pätee sähköön, kaasuun, vedenjakeluun ja televiestintään liittyviin infrastruktuuritöihin. Näitä infrastruktuureja ei voi kyseenalaistaa siksi, että huvipuiston avaaminen on voinut lisätä alueen liikennettä tai sähkön-, kaasun-, ja vedenjakeluun tai televiestintään liittyvän infrastruktuurin käyttöä.
(66) Tarkastellessaan Espanjan viranomaisten toimittamia asiakirjoja, komissio on lisäksi voinut varmistaa, että Terra Mítica SA on rahoittanut omalta osaltaan kaikkia huvipuiston sisäisiä töitä sekä kaikkia liitäntätöitä, joilla huvipuiston infrastruktuuri yhdistettiin yleiseen infrastruktuuriin. Komissio ei pystynyt määrittämään muita infrastruktuuritöitä, joita Terra Mítica SA:n olisi pitänyt rahoittaa sen vuoksi, että infrastruktuuri olisi hyödyttänyt ainoastaan sitä.
(67) Näin ollen komissio katsoo tämän kohdan osalta, ettei Terra Mítica SA ole saanut tukea. Näin ollen komissio toteaa, ettei huvipuiston toiminnalle välttämättömien infrastruktuurien rahoittaminen ollut valtiontukea.
Parque Temático de Alicante SA:n Terra Mítica SA:lle luovuttamien omaisuuserien, erityisesti tonttien ja Terra Mítica -tuotemerkin arvo
(68) Komissio toistaa ensinnäkin, ettei se kyseenalaista Parque Temático de Alicante SA:n Terra Mítica SA:lle luovuttamien omaisuuserien arvoa arvioineiden asiantuntijoiden riippumattomuutta, sillä ei ole pienintäkään merkkiä siitä, että viranomaiset olisivat vaikuttaneet asiantuntijoiden työhön(41). Toisaalta komissio vahvistaa lisäksi, ettei Terra Mítica SA puuttunut Tabimed:n valintaan asiantuntijaksi. Komissio muistuttaa, että menettelyn aloittamisen tarkoituksena oli varmistaa, että Terra Mítica SA:lle siirretyille omaisuuserille määritetty arvo vastaa omaisuuserien todellista arvoa siirtohetkellä.
(69) Tonttimaan arvon osalta komissio huomauttaa ensinnäkin, että kahdesta asiantuntijoiden laatimasta arviosta valittiin lopulta korkeampi (TINSA:n laatima arvio, 1300 pesetaa/m2). Komissio huomauttaa lisäksi, että kuten Espanjan viranomaiset muistuttivat, TINSA:n käyttämä arviointimenetelmä oli sama, jonka kantelija oli arvioinut kaikkein soveltuvimmaksi tämän tyyppisten omaisuuserien arviointia varten.
(70) Toisaalta komissio ei ole havainnut mitään, mikä vahvistaisi, että kantelijan ehdottama, alueen markkinahintoja vastaava hinta(42) olisi oikea. Muilta osin komissio arvioi, että tonttimaan hinnassa piti ottaa huomioon tonttimaan tarkoitus, toisin sanoen se, että tonttimaalle oli tarkoitus rakentaa teemapuisto. Näin ollen tonttimaalle ei voitu asettaa hintaa, joka olisi verrattavissa asutuksen rakentamiseen soveltuvaan tonttimaan hintaan. Koska muita viitteitä ei ollut, TINSA:n käyttämä menetelmä tonttimaan arvioimiseksi (odotettujen tulojen kapitalisointiin perustuva menetelmä) vaikuttaa täysin soveltuvalta tässä tapauksessa.
(71) Näin ollen komissio katsoo tutkimustensa perusteella, ettei esiin ole tullut mitään, minkä perusteella olisi epäiltävä, etteikö tonttimaalle asetettu arvo olisi ollut kyseisten omaisuuserien todellinen arvo. Se huomauttaa lisäksi, että myyntihinnan asettaminen on tapahtunut viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista annetun komission tiedonannon(43) II jakson 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.
(72) Komissio katsoo, että Terra Mítica -tuotemerkille on annettava arvoksi merkin todellinen arvo siirtohetkellä. Tältä osin komissio toteaa, että siirtohetkellä tuotemerkkiä ei ollut rekisteröity lopullisesti. Kuitenkin on selvää, että vastaavan omaisuuserän arvo riippuu luonnollisesti siihen kuuluvien oikeuksien laajuudesta. Kun kysymys on tuotemerkistä, siihen ei sisälly ilman rekisteröintiä oikeuksia kolmansiin osapuoliin nähden. Näin ollen komissio on tässä samaa mieltä Espanjan viranomaisten kanssa ja arvioi, että asiantuntijan antama arvo tuotemerkille (ainoastaan hankinta-arvo) heijasti kyseisen omaisuuserän todellista arvoa siirtohetkellä ja että arviossa noudatettiin varovaisuusperiaatetta. Toisaalta kantelija ei ole toimittanut mitään muita todisteita tuotemerkin arvoa koskevien väitteidensä tueksi.
(73) Näin ollen komissio katsoo tämän kohdan osalta, ettei Terra Mítica SA:lle ole koitunut mitään erityisiä etuja. Koska yritykselle koituva etu on välttämätön ehto, jotta kyseessä olisi valtiontuki, komissio toteaa, että Parque Temático de Alicante SA:n Terra Mítica SA:lle luovuttamien omaisuuserien arvon sekä erityisesti tonttimaan ja Terra Mítica -tuotemerkin arvojen osalta ei ole kysymys valtiontuesta.
Parque Temático de Alicante SA:n Terra Mítica SA:lle myöntämän osakaslainan ehdot
(74) Komission on arvioitava kuten edellisessäkin kohdassa, onko Parque Temático de Alicante SA:n Terra Mítica SA:lle myöntämälle osakaslainalle asetettu samanlaiset ehdot kuin yksityiselle osakkaalle asetettavat ehdot. Tämän toteuttaakseen komission on otettava huomioon olosuhteet, jotka vallitsivat kyseisen lainan sopimishetkellä.
(75) Komissio toteaa ensinnäkin, että osakaslainasta sovittiin 23. joulukuuta 1998, toisin sanoen samoihin aikoihin kuin syndikoidusta lainasta (josta sovittiin 15. huhtikuuta 1999). Kuten 20. kesäkuuta 2001 tehdyssä päätöksessä todettiin, komissio katsoo, että syndikoitu lainasopimus tehtiin markkinaehtojen mukaisesti, sillä lainanantajina oli kaksikymmentäviisi kaupallista rahoituslaitosta(44), joista kymmenen oli yksityisiä pankkeja ja viisi säästökassoja ja joiden kaikkien lainaosuudet olivat huomattavan suuret. Toisaalta komissio ei ole havainnut mitään, millä kyseisten rahoituslaitosten tekemä päätös osallistua lainanantoon voitaisiin yhdistää viranomaisiin (katso 16. toukokuuta 2002 annettu tuomio asiassa C-482/99, Ranska v. komissio, ns. "Stardust"-tapaus). Lopuksi on todettava, että Espanjan viranomaisten komissiolle toimittamien tietojen mukaan viranomaiset eivät olleet myöntäneet takausta syndikoidulle lainalle. Komissio voi siksi tarkastella syndikoidun lainan ehtoja arvioidakseen osakaslainaa. Komissio toteaa lisäksi, että Terra Mítica SA:n käyttämään rahoitusmalliin (toissijaiseen osakaslainaan ja ensisijaiseen syndikoituun lainaan) turvautuminen on tavanomaista tämäntapaisissa hankkeissa ja että näissä tapauksissa toissijaisen osakaslainan korko on vastaava tai jopa alhaisempi kuin ensisijaisten lainojen korot, kun takaisinmaksumenettelyt ovat yhtäläiset.
(76) Tässä tapauksessa todetaan, että osakaslainan korko [...]* on korkeampi kuin syndikoidun lainan korko [...]*; syndikoidun lainan ovat myöntäneet kaupalliset laitokset, eivätkä viranomaiset ole myöntäneet lainalle minkäänlaisia takuita, joten näin ollen korko on katsottava markkinakoroksi. Lisäksi osakaslainan korko on korkeampi kuin muihin yksityisille osakkaille vastaavia hankkeita varten myönnettyihin osakaslainoihin sovelletut korot.
(77) Komissio huomauttaa kuitenkin, että osakaslainan korko lainan sopimishetkellä vastasi senhetkistä viitekorkoa. Toisaalta näiden lainojen suhde toisiinsa, toisin sanoen osakaslainan toissijaisuus ja sen seurauksena suurentunut riski hankkeen epäonnistuessa, on suhteutettava molempien lainojen prosentuaaliseen osuuteen kokonaisinvestoinneista. Komissio arvioi, että syndikoidun lainan osuus on noin [30 %-40 %]* kokonaisinvestoinneista ja toissijaisen osakaslainan osuus noin [10 %-20 %]*. Komissio panee vielä merkille, että kukin lainanantaja teki päätöksensä ennalta laaditun rahoitussuunnitelman perusteella, josta kävi ilmi hankkeen toteutuskelpoisuus.
(78) Näin ollen komissio katsoo, ettei Terra Mítica SA:lle myönnetty osakaslaina sisällä mitään erityisiä etuja. Koska yritykselle koituva etu on välttämätön ehto, jotta kyseessä olisi valtiontuki, komissio toteaa, ettei Parque Temático de Alicante SA:n Terra Mítica SA:lle myöntämän osakaslainan ehtojen osalta ole kysymys valtiontuesta.
Benidormin kaupungin myöntämä kunnallisveron alennus
(79) Komissio katsoo osoitetun, että Terra Mítica SA on hyötynyt tosiasiallisesti Benidormin kaupungin päätöksestä myöntää 95 prosentin alennus rakentamisesta, laitteista ja työstä perittävään kunnallisveroon, mikä tekee yhteensä 88399400 pesetaa (531291 euroa), eivätkä Espanjan viranomaiset ole tätä kyseenalaistaneet.
(80) Komission mielestä alennus on luokiteltava valtiontueksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla. Itse asiassa veronalennus on etu suhteessa muihin yrityksiin, jotka haluaisivat aloittaa vastaavat työt. Toisaalta on selvää, että etu myönnetään valtion varojen kautta ja että kysymyksessä on valikoiva toimenpide. Kuten 61 kohdassa todettiin, komissio ei ole samaa mieltä Espanjan viranomaisten kanssa vaan se katsoo, että toimenpide voi ainakin teoriassa vaikuttaa yhteisön sisäiseen kauppaan. Komissio on sitä mieltä, että veronalennus on tukea, vaikka sen oikeusperustana onkin yleinen säännös(45), jota voidaan soveltaa kaikissa Espanjan kunnissa, kun otetaan huomioon, että joka kunnalla on asian suhteen suuri harkintavalta. Komissio katsoo lisäksi, että vaikka Terra Mítica SA olisi maksanut kaikki loput verot ja muut maksut, asialla ei ole mitään merkitystä tässä tapauksessa.
(81) Näin ollen komissio toteaa tästä kohdasta, että Terra Mítica SA:lle on myönnetty valtiontukea, jonka määrä on 88399400 pesetaa (531291 euroa). Komissio arvioi 91-100 kappaleessa, voidaanko toimenpiteen katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.
Valencian matkailutoimiston Terra Mítica SA:lle myöntämä 6 miljardin pesetan pääoma
(82) Komissio toteaa ensinnäkin, että Espanjan viranomaiset kielsivät muodollisesti, 20. kesäkuuta 2001 tehdyssä päätöksessä mainitun pääoman myöntämisen. Espanjan viranomaiset liittävät väitteen lehdistössä esitettyihin perusteettomiin tietoihin. Komissio toteaa samoin, ettei tutkimuksissa ole tullut esiin mitään, mikä olisi voinut vahvistaa väitteen. Näin ollen komissio katsoo, ettei kyseistä pääomaa myönnetty.
(83) Komissio toteaa lisäksi, että Espanjan viranomaiset myönsivät, että Valencian matkailutoimiston ja Terra Mítica SA:n välillä on sopimus, joka koskee mainontaan ja palvelujen tarjontaan liittyviä oikeuksia ja josta komissiolle toimitettiin jäljennös. Sopimuksen nojalla matkailutoimisto maksaa 1,9 miljardia pesetaa (11,42 miljoonaa euroa) vastineena Terra Mítica SA:n sitoumuksista.
(84) Kun otetaan huomioon Valencian aluehallinnosta riippuvaisen julkisen laitoksen luonne, komissio arvioi, ettei voida ennalta sulkea pois mahdollisuutta, että kyseessä olisi Terra Mítica SA:lle myönnetty valtiontuki, jos kävisi ilmi, että matkailutoimiston maksama summa on liian suuri verrattuna vastineena oleviin sitoumuksiin.
(85) Tältä osin komissio toteaa, että sopimuksen nojalla Terra Mítica SA antaa matkailutoimistolle oikeuden mainostaa huvipuistossa, käyttää huvipuiston kuvia ja huvipuiston omistamia audiovisuaalisia teoksia, hyödyntää Terra Mítica -tuotemerkkiä sekä saada muita matkailutoimistolle tarjottuja palveluita, joihin sisältyy esimerkiksi toimitilat huvipuiston sisällä sekä pääsylippuja huvipuistoon.
(86) Komissio katsoo, ettei ensi näkemältä voida todeta, etteivätkö tietyt sopimuksen kohdat yksittäin tarkasteltuina voisi mahdollisesti olla Terra Mítica SA:lle myönnettyä valtiontukea. Erityisesti tämä voisi päteä immateriaalioikeuksien luovuttamiseen, sillä huvipuistolle koituu etua luovutettaessa Terra Mítica -tuotemerkin oikeudet matkailutoimistolle: kun matkailutoimisto käyttää tuotemerkkiä markkinoidessaan aluetta, markkinoidaan tosiasiallisesti samalla huvipuistoa sen lisäksi, että huvipuisto saa tuotemerkin käytöstä korvauksen. Sama tilanne voisi päteä myös huvipuiston kuvien käyttöoikeuteen sekä oikeuteen hyödyntää audiovisuaalisia teoksia, joiden tekijänoikeudet kuuluvat huvipuistolle, sillä näiden oikeuksien käyttäminen saattaa samalla mainostaa huvipuistoa. Komission on kuitenkin otettava arvioinnissaan huomioon, että huvipuistolle koituvat edut on otettu teoriassa huomioon sopimuksen kokonaishintaa määriteltäessä(46).
(87) Toisaalta komissio toteaa, että sopimukseen sisältyy velvoitteita, jotka huvipuiston on suoritettava matkailutoimistolle ja joita ei voi mitenkään väheksyä. Komissio panee erityisesti merkille, että arvio hinnasta, jolla matkailutoimisto voi käyttää yksinomaista oikeuttaan mainostaa huvipuiston sisällä ([...]*) ja johon sisältyy yli 60 kohdetta (laitteet ja täydentävät palvelut) sekä hyvät mahdollisuudet pystyttää mainostauluja, vaikuttaa sitä vastoin hyödyttävän matkailutoimistoa, kun verrataan tilannetta kahden yksityisyrityksen maksamiin hintoihin paljon rajoitetummista oikeuksista, jotka eivät ole yksinomaiset [...]* kolmesta kohteesta ja yhdestä mainostaulusta sekä [...]* yhdestä kohteesta, joihin lisätään molemmissa tapauksissa pääsyliput ja opasvihkoset). Lisäksi matkailutoimistolle tarjottujen palveluiden hinta vaikuttaa alhaiselta, jos otetaan huomioon kahden toimitilan pinta-alojen käyttämättä jättämisestä aiheutuvat tulojen menetykset sekä ilmaisten sisäänpääsylippujen jakaminen, jotka muodostavat yksin jo lähes [...]* pinta-alan käyttämättä jättämisestä aiheutuvasta tulojen menetyksestä ja [...]* ilmaisista sisäänpääsylipuista. Tästä seuraa, että sopimukseen sisältyy molemmille sopimusosapuolille koituvaa hyötyä, ja sopimus vaikuttaa näin ollen kokonaisuudessaan tasapainoiselta, mikä käy toisaalta ilmi sovitusta kaikki sitoumukset kattavasta kokonaishinnasta. Lisäksi on muistutettava, että huvipuiston todellisuudessa saama korvaus on tosiasiassa alhaisempi verrattuna sopimuksen kokonaisarvoon, kun otetaan huomioon, että sopimuksesta on vähennettävä kaikki erityiskustannukset sekä verot ja muut maksut.
(88) Komissio paneekin merkille, että sopimus on voimassa yhden vuoden ja ettei sopimusta voi jatkaa ilman eri toimenpiteitä, sillä sopimuspuolet eivät ole tehneet asiasta selvää sopimusta; sopimuspuolet voivat siis vapaasti neuvotella hinnasta uudelleen ja mukauttaa hintaa saatujen kokemusten perusteella. Lausekkeessa ilmaistaan kummankin sopimuspuolen aikeet monitahoisesti eikä aseteta erityistä tilannetta tai luoda aiheettomia tuloja, vaan sitä vastoin tarkoituksena on sovittaa sopimussuhdetta jatkuvasti molemminpuolisten kaupallisten etujen mukaisesti, mutta toisaalta lausekkeessa jätetään avoimeksi kysymys mahdollisesta tuesta tilanteessa, jossa sopimusta jatketaan kokonaan tai osittain.
(89) Näin ollen komission on katsottava, että sopimus on tehty tilanteessa, jonka tavallisista lähtökohdista käsin markkinataloudessa toimiva yksityinen toimija olisi voinut hyväksyä.
(90) Komissio on näin ollen sitä mieltä, ettei Terra Mítica SA:lle ole koitunut erityistä etua Valencian matkailutoimiston kanssa tehdystä sopimuksesta. Koska yritykselle koituva etu on välttämätön ehto, jotta kyseessä olisi valtiontuki, komissio toteaa, ettei tässä kohdassa ole kysymys valtiontuesta.
Tukien soveltuvuus yhteismarkkinoille
(91) Edellä esitetystä seuraa, että kaikista menettelyn kohteina olleista toimenpiteistä komissio tunnisti ainoastaan yhden toimenpiteen, joka täyttää kaikki valtiontuelle perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa asetetut ehdot. Kysymyksessä on Benidormin kaupungin myöntämä rakentamisesta, laitteista ja työstä perittävän kunnallisveron alennus. Komissio arvioi seuraavaksi kyseisen toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille.
(92) Komissio panee ensinnäkin merkille, ettei kyseistä tukea ole myönnetty minkään komission hyväksymän tukijärjestelmän nojalla. Itse asiassa veronalennuksen oikeudellinen perusta Espanjan lainsäädännössä on hyvin epämääräinen, ja kunnilla on suuri harkintavalta. Näin ollen kyseessä on tilapäistuki. Edellä mainittujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 2 kohdan 3 kappaleen perusteella komissio suhtautuu kyseisiin tukiin tavallisesti ennalta kielteisesti. Joka tapauksessa on välttämätöntä varmistaa tasapaino tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien ja vaikeuksissa olevan alueen kehittämiseen osoitetusta tuesta aiheutuvien etujen välillä(47). Tuen etujen painoarvo voi kuitenkin vaihdella sen mukaisesti, mitä poikkeusta sovelletaan, ja tuki haittaa kilpailua enemmän perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa tilanteissa kuin 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuissa tilanteissa(48).
(93) Komissio huomauttaa tässä kohdassa, että huvipuisto sijaitsee alueella, joka on oikeutettu tukeen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Komissio katsoo siksi, että kyseisen tuen voitaisiin katsoa olevan perustamissopimuksen mukaista sovellettaessa 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa asetettua poikkeusta, jos edellä mainittu kielteinen ennakkoarvio saataisiin kumottua ja jos voitaisiin osoittaa, että tuki todella edistää vaikeuksissa olevan alueen kehittymistä.
(94) Tältä osin komissio katsoo, että kyseessä on alkuinvestointia varten myönnetty tuki, sillä huvipuiston rakentaminen (josta kyseinen vero olisi tavallisesti perittävä) vastaa alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4 kohdan 4 alakohdan ensimmäisen kappaleen määritelmää.
(95) Toisaalta komissio panee merkille, että tuensaajan osuus hankkeen rahoituksesta ylitti reilusti vaadittavat 25 prosenttia, joka on asetettu edellytykseksi alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4 kohdan 2 alakohdan ensimmäisessä kappaleessa. Komissio huomauttaa samoin, että tukihakemus oli pitänyt jättää ennen hankkeen toteuttamisen aloittamista, kuten suuntaviivojen 4 kohdan 2 alakohdan kolmannessa kappaleessa vaaditaan, sillä veronalaiset luvat oli saatava joka tapauksessa ennen töiden aloittamista.
(96) Komissio katsoo lisäksi, että tässä tapauksessa on selvää, että investointi säilyy vähintään viiden vuoden ajan, kuten suuntaviivojen 4 kohdan 10 alakohdassa vaaditaan.
(97) Komissio huomauttaa, että tukimäärän intensiteetti on hyvin alhainen, toisin sanoen tuen määrä on 88399400 pesetaa ja arvioidut kokonaisinvestoinnit nousevat 52 miljardiin pesetaan, jolloin bruttointensiteetti jää alle 0,2 prosenttiin. Tämän vuoksi tuki jää reilusti alle sovellettavan alueellisen valtiontuen rajan, vaikka siihen lisättäisiin loput keskushallinnon viranomaisten samaa hanketta varten myöntämät aluetuet (2426700000 pesetaa, jolloin bruttointensiteetti on noin 7 prosenttia)(49). (Alueellisista aloitteista annetun lain nro 50/1985 (Ley sobre incentivos regionales) perusteella) myönnetty aluetuki, vaikka siihen lisätään veronalennus, on kuitenkin huomattavasti alhaisempi kuin mitä huvipuisto olisi voinut saada kyseisen aluetukijärjestelmän mukaisesti.
(98) Komissio on lisäksi sitä mieltä, että hanke edistää tosiasiallisesti vaikeuksissa olevan alueen kehittymistä. Hankkeen ansiosta on syntynyt lukuisia välittömiä työpaikkoja (1847 työpaikkaa vuonna 2001), ja lisäksi voidaan odottaa syntyvän lukuisia välillisiä työpaikkoja, kun otetaan huomioon, että tällainen hanke vilkastuttanee kaikenlaista toimintaa alueella. Lisäksi hanke monipuolistaa alueen matkailutarjontaa.
(99) Lopuksi komissio katsoo, ettei tuki voi vähäisen määränsä takia vaikuttaa kauppaan yhteisen edun vastaisesti, kun otetaan huomioon huvipuiston vaikutus yhteisön tasolla. Huvipuisto on kyllä riittävän suuri voidakseen vaikuttaa kauppaan, mutta sen vaikutus säilyy rajallisena, kuten Espanjan viranomaiset osoittivat 19 kappaleessa (huvipuisto ei kuulu mihinkään ketjuun, asiakkaat ovat pääasiassa paikallisia ja espanjalaisia).
(100) Näin ollen komissio katsoo, että Benidormin kaupungin Terra Mítica SA:lle myöntämä rakentamisesta, laitteista ja työstä perittävän kunnallisveron alennus soveltuu yhteismarkkinoille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.
PÄÄTELMÄT
(101) Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että arvioinnin kohteena olleet toimenpiteet, jotka koskevat huvipuiston toiminnalle välttämättömän infrastruktuurin rahoittamista, Parque Temático de Alicante SA:n Terra Mítica SA:lle luovuttamien omaisuuserien (erityisesti tonttimaan ja Terra Mítica -tuotemerkin) arvoa, Terra Mítica SA:lle myönnetyn osakaslainan ehtoja sekä Valencian matkailutoimiston ja Terra Mítica SA:n sopimusta, eivät ole Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(102) Komissio katsoo, että Benidormin kaupungin Terra Mítica SA:lle myöntämä rakentamisesta, laitteista ja työstä perittävän kunnallisveron alennus on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio toteaa, että Espanjan kuningaskunta on myöntänyt tukea laittomasti ja rikkonut samalla perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Tuki voidaan kuitenkin katsoa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaiseksi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Terra Mítica SA -teemapuiston toiminnalle välttämättömän infrastruktuurin rahoittamista, Parque Temático de Alicante SA:n Terra Mítica SA:lle luovuttamien omaisuuserien (erityisesti tonttimaan ja Terra Mítica -tuotemerkin) arvoa, Terra Mítica SA:lle myönnetyn osakaslainan ehtoja sekä Valencian matkailutoimiston ja Terra Mítica SA:n sopimusta koskevat toimenpiteet eivät ole Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
Valtiontuki, jonka Benidormin kaupunki on myöntänyt Terra Mítica SA:lle rakentamisesta, laitteista ja työstä perittävän kunnallisveron alennuksena ja jonka määrä on 88399400 pesetaa (531291 euroa), on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 2 päivänä elokuuta 2002.