RÅDETS BESLUTNING
af 23. januar 2006
om godkendelse af Republikken Cyperns ydelse af ekstraordinær national støtte til cypriotiske landmænd med henblik på tilbagebetaling af en del af den gæld i landbruget, som er opstået længe inden Cyperns tiltrædelse af Den Europæiske Union
(2006/39/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, tredje afsnit,
under henvisning til begæring indgivet af Republikken Cypern den 21. november 2005, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den 21. november 2005 fremsendte Cypern en begæring til Rådet om i overensstemmelse med traktatens artikel 88, stk. 2, tredje afsnit, at beslutte, at Cyperns planlagte ydelse af national støtte til cypriotiske landmænd med henblik på tilbagebetaling af en del af den gæld i landbruget, som er opstået længe inden Cyperns tiltrædelse af EU som følge af ganske særlige omstændigheder, er forenelig med fællesmarkedet.
(2)
Cyperns regering har udfoldet intense bestræbelser på at skaffe ny beskæftigelse til de titusindvis af landmænd og landboere, som nødtvungent måtte forlade deres bedrifter og bopæle efter den tyrkiske invasion i 1974.
(3)
For at sætte disse landmænd og landboere i stand til at forsætte deres virke i Cypern, blev der ydet statsgaranterede lån til køb af maskiner og besætninger og/eller andre investeringer i landbruget.
(4)
I halvfemserne blev Cypern ramt af en rekordagtig alvorlig tørke, som varede i syv år og fik katastrofale konsekvenser for landbrugsproduktionen og bedrifternes indtægter. I håb om at få en bedre høst det efterfølgende år optog mange tørkeramte cypriotiske landmænd lån for at kunne købe landbrugsinput og faldt dermed i en gældsfælde, der blev dybere år for år. De omfattende tab, som de cypriotiske landmænd led, og deres akkumulerede gæld gjorde det umuligt for dem at betale de bestående lån tilbage.
(5)
Regeringen gav i begyndelsen af 1999 politisk tilsagn om at løse problemet med den akkumulerede gæld i landbruget, men da der ikke kunne opnås enighed med landboorganisationerne, blev den foreslåede ordning for gældstilbagebetaling ikke gennemført inden tiltrædelsen af EU. Landboorganisationerne ændrede først holdning efter langvarige drøftelser og under indtryk af de alvorlige udfordringer, som Cyperns landbrug stod over for efter tiltrædelsen.
(6)
Efter Cyperns tiltrædelse af EU kom det cypriotiske landbrug ind i en periode med langvarig krise, og bedrifternes indtægter faldt, i modsætning til hvad der var tilfældet i alle de øvrige nye medlemsstater. Priserne ab bedrift på korn og frugt, bortset fra citrusfrugter, faldt betydeligt. En væsentlig del af druehøsten kunne ikke afsættes på normale vilkår, og Cypern begærede og fik bevilget fællesskabsstøtte til umiddelbart at iværksætte en rydningsordning. For at tage højde for de nødvendige tilpasninger, omlægninger og diversificeringer blev der med den nationale plan for udvikling af landdistrikterne i perioden 2004-2006 indført en række ordninger og programmer, der kræver betydelige investeringer fra landmændenes og andre landboeres side. Imidlertid viste landbrugets akkumulerede gæld fra tiden før tiltrædelsen sig at være en væsentlig hindring for gennemførelsen af nævnte plan, og banker og andre finansieringsinstitutter krævede de gamle lån indfriet, før de ville yde nye lån.
(7)
Kreditinstitutternes afvisning af at stille yderligere lån til rådighed er en væsentlig hindring for indsatsen for at modernisere og opgradere produktionsfaciliteterne inden for jord- og husdyrbrug. Den manglende modernisering og den deraf følgende lavere produktivitet og forringede rentabilitet samt de dermed forbundne vanskelige leve- og arbejdsvilkår for de cypriotiske landmænd betyder, at der er fare for, at dyrkningen opgives, hvilket igen vil kunne få alvorlige økonomiske og sociale konsekvenser for de berørte cypriotiske landmænd.
(8)
Støtten skal hjælpe følgende kategorier af landmænd, som er ramt af den akkumulerede gæld og ikke kan betale deres lån tilbage:
-
landmænd, der var registreret som sådanne i socialsikringsfonden og betalte socialsikringsbidrag indtil den 31. december 1998
-
fordrevne landmænd med erhvervsbevis, hvis årsindtægt fra beskæftigelse uden for landbruget ikke oversteg 6 000 cypriotiske pund pr. 31. december 1998
-
personer, der nu er på pension, og som var registreret som landmænd den 31. december 1998,
-
personer, der boede på landet og var beskæftiget i landbruget, men som også udøvede anden erhvervsmæssig virksomhed uden for landbruget, forudsat at deres indtægt fra denne ikke-landbrugsmæssige erhvervsvirksomhed ikke oversteg 6 000 cypriotiske pund pr. 31. december 1998.
(9)
Den støtte, som Cypern agter at yde, beløber sig til 23 mio. cypriotiske pund (svarende til 39,33 mio. EUR) og vedrører lån, der er optaget mellem 1974 og den 31. december 1998.
(10)
Antallet af støttemodtagere under den foreslåede nationale støtteordning anslås at ville blive på mere end 15 000 landmænd.
(11)
Der foreligger således ganske særlige omstændigheder, som gør det muligt at betragte den støtte, som Cypern agter at yde til cypriotiske landmænd med henblik på tilbagebetaling af en del af den gæld i landbruget, som er opstået længe inden Cyperns tiltrædelse af EU, som værende forenelig med fællesmarkedet -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den nationale støtte på 23 mio. cypriotiske pund (svarende til 39,33 mio. EUR), som Republikken Cypern agter at yde til de cypriotiske landmænd, så de kan tilbagebetale en del af den gæld i landbruget til banker og andre finansieringsinstitutter, som er opstået inden den 31. december 1998 som følge af de ganske særlige omstændigheder, der gjorde sig gældende før og indtil denne dato, anses for forenelig med fællesmarkedet.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Republikken Cypern.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. januar 2006.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 23 päivänä tammikuuta 2006,
Kyproksen tasavallan maanviljelijöilleen huomattavasti ennen Kyproksen Euroopan unioniin liittymistä kertyneiden maatalousvelkojen osittaiseksi takaisinmaksamiseksi myöntämän poikkeuksellisen kansallisen tuen hyväksymisestä
(2006/39/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan,
ottaa huomioon Kyproksen tasavallan 21 päivänä marraskuuta 2005 esittämän pyynnön,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Kypros esitti 21 päivänä marraskuuta 2005 neuvostolle pyynnön, jonka mukaan neuvoston olisi tehtävä perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti päätös, jonka mukaan Kyproksen suunnitelma myöntää maanviljelijöilleen poikkeuksellista kansallista tukea huomattavasti ennen Kyproksen Euroopan unioniin liittymistä kertyneiden maatalousvelkojen osittaiseksi takaisinmaksamiseksi on yhteismarkkinoille soveltuva.
(2)
Kyproksen hallitus on ponnistellut hellittämättä työn järjestämiseksi useille kymmenille tuhansille viljelijöille ja maaseudun asukkaille, joiden oli jätettävä tilansa ja kotinsa Turkin miehityksen seurauksena vuonna 1974.
(3)
Antaakseen näille viljelijöille ja maaseudun asukkaille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa Kyproksessa hallitus takasi koneiden ja kotieläinten ja/tai muiden maatalousinvestointien toteuttamiseen myönnettäviä lainoja.
(4)
1990-luvulla Kyproksella alkoi ennennäkemätön ja ankara kuivuus, joka kesti seitsemän vuotta ja jolla oli maataloustuotannon ja maataloustulon kannalta tuhoisat seuraukset. Seuraavana vuonna saatavan paremman sadon toivossa monet kuivuudesta kärsineet kyproslaiset viljelijät turvautuivat lainaan maatalouden tuotantopanosten hankkimiseksi ja joutuivat näin vuosi vuodelta lisääntyvään velkakierteeseen. Kyproslaisten viljelijöiden kärsimät menetykset ja velan kasaantuminen on heikentänyt heidän kykyään maksaa lainoja takaisin.
(5)
Hallitus antoi vuoden 1999 alussa poliittisen sitoumuksen maatilojen kertynyttä velkaa koskevan ongelman ratkaisemiseksi, mutta koska viljelijöiden etujärjestöjen kanssa ei päästy sopimukseen, ehdotettua velkojen takaisinmaksuohjelmaa ei toteutettu ennen unioniin liittymistä. Vasta pitkien neuvottelujen jälkeen ja Kyproksen maatalousalan edessä liittymisen jälkeen olevien vakavien haasteiden asettaman paineen pakottamina viljelijöiden etujärjestöt olivat valmiit muuttamaan kantaansa.
(6)
Kyproksen unioniin liittymisen jälkeen Kyproksen maatalousala joutui laajaan kriisiin ja maataloustulon todettiin laskeneen toisin kuin muissa uusissa jäsenvaltioissa. Viljan ja hedelmien tilahinnat sitrushedelmiä lukuun ottamatta laskivat huomattavasti. Suurelle osalle rypälesadosta ei ollut riittävää menekkiä markkinoilla, ja Kypros pyysi välittömien raivausjärjestelyjen toteuttamiseksi yhteisön tukea, mikä sille myönnettiinkin. Kansallisessa maaseudun kehittämissuunnitelmassa vuosille 2004-2006 ennakoitiin mukautus-, muuntamis- ja monipuolistamistarpeet, ja siihen sisältyy useita järjestelyjä ja ohjelmia, jotka edellyttävät viljelijöiden ja muiden maaseudun asukkaiden huomattavia investointeja. Ennen liittymistä kertynyt maatilojen velkataakka osoittautui kuitenkin suureksi esteeksi mainitun suunnitelman täytäntöönpanolle pankkien ja muiden rahoituslaitosten vaatiessa aikaisempien lainojen takaisinmaksua ennen uusien myöntämistä.
(7)
Luottolaitosten kieltäytyminen lisälainan antamisesta estää suurelta osin toimet, joilla pyritään uudistamaan maa- ja karjatalouden tuotantoyksiköitä ja parantamaan niitä. Uudistamisen tekemättä jättäminen ja siitä johtuva alhainen tuottavuus ja kannattavuuden heikentyminen sekä kyproslaisten viljelijöiden ankarat elin- ja työskentelyolosuhteet aiheuttavat vaaran, että viljelytoiminnasta luovutaan, josta voi aiheutua vakavia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia näille kyproslaisille viljelijöille.
(8)
Tuki on tarkoitettu hätäavuksi seuraaville velkataakan rasittamille viljelijäryhmille, jotka eivät kykene maksamaan lainojaan takaisin:
-
viljelijät, jotka on rekisteröity viljelijöiksi sosiaaliturvarahastoon ja jotka ovat maksaneet sosiaaliturvamaksua 31 päivään joulukuuta 1998 saakka,
-
kotipaikoiltaan siirtymään joutuneet viljelijät, joilla on ammattilupa ja joiden vuotuinen tulo muusta kuin maatalouden harjoittamisesta ei 31 päivänä joulukuuta 1998 ollut yli 6 000 Kyproksen puntaa,
-
viljelijät, jotka saavat tällä hetkellä eläkettä ja jotka oli 31 päivänä joulukuuta 1998 rekisteröity viljelijöiksi,
-
maaseudulla asuvat maataloustyötä tehneet, mutta samanaikaisesti muuta, maatalouselinkeinoon kuulumatonta ammattitoimintaa harjoittaneet henkilöt edellyttäen, että heidän muu kuin maataloustulonsa ei 31 päivänä joulukuuta 1998 ollut yli 6 000 Kyproksen puntaa.
(9)
Kyproksen myöntämä tuki on 23 miljoonaa Kyproksen puntaa (39,33 miljoonaa euroa), mikä vastaa vuoden 1974 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisenä aikana myönnettyjä lainoja.
(10)
Ehdotetun kansallisen tukijärjestelyn piiriin kuuluvien tuensaajien määräksi arvioidaan yli 15 000 viljelijää.
(11)
Olosuhteet ovat näin ollen poikkeukselliset, joten Kyproksen suunnitelmaa myöntää maanviljelijöilleen tukea huomattavasti ennen Kyproksen unioniin liittymistä kertyneiden maatalousvelkojen osittaiseksi takaisinmaksamiseksi voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kyproksen tasavallan myöntämää 23 miljoonan Kyproksen punnan (39,33 miljoonaa euroa) suuruista kansallista tukea, jolla kyproslaisia viljelijöitä autetaan maksamaan takaisin pankeille ja muille rahoituslaitoksille osa heidän maatalousveloistaan, jotka ovat syntyneet ennen 31 päivää joulukuuta 1998 mainittua päivää edeltävistä poikkeuksellisista olosuhteista johtuen, pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Kyproksen tasavallalle.
Tehty Brysselissä 23 päivänä tammikuuta 2006.