Kommissionens beslutning
af 15. januar 2002
om Tysklands statsstøtte til fordel for Pollmeier GmbH, Malchow
(meddelt under nummer K(2001) 4447)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2002/821/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler(1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1) I forlængelse af en række klager over statsstøtte, der var ydet til fordel for selskaber i Pollmeier-koncernen, anmodede Kommissionen i løbet af 1999 Tyskland om at forelægge alle nødvendige oplysninger for at afgøre, om de pågældende foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet. Foranstaltningerne vedrørte statsstøtte til fordel for Pollmeier GmbH, Malchow, og Pollmeier GmbH & Co. KG, Kässlitz, til opførelse af endnu et savværk i Malchow (Mecklenburg-Vorpommern) samt et tredje savværk i Kässlitz (Thüringen). De oplysninger, som Tyskland forelagde, var imidlertid ufuldstændige og navnlig ikke tilstrækkelige til at fjerne Kommissionens tvivl med hensyn til, om foranstaltningerne var blevet ydet inden for rammerne af tidligere godkendte ordninger.
(2) I henhold til artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93(2) og i overensstemmelse med Domstolens dom af 5. oktober 1994 i sag C-47/91(3) opfordrede Kommissionen ved brev af 17. april 2000 Tyskland til at forelægge alle nødvendige oplysninger med henblik på en vurdering af, om de støtteforanstaltninger, der var ydet til fordel for Pollmeier GmbH, Malchow, og Pollmeier GmbH & Co. KG, Kässlitz, er omfattet af en støtteordning, som Kommissionen tidligere har godkendt.
(3) Ved brev af 22. maj 2000 (registreret den 29. maj) samt bilag hertil, der blev modtaget separat den 16. juni 2000, samt endelig ved et supplerende brev af 9. august 2000 (registreret den 11. august) fremsendte Tyskland de ønskede oplysninger, på grundlag af hvilke Kommissionen afgør, om støttemodtagerne kan betragtes som SMV som omhandlet i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (SMV)(4) ("rammebestemmelserne") og Kommissionens henstilling af 3. april 1996 vedrørende definition af små og mellemstore virksomheder(5) ("henstillingen") og dermed er berettigede til at blive omfattet af det tilladte støtteintensitetsloft på 50 % brutto i de støtteberettigede områder, som begge foranstaltninger er beliggende i.
(4) Ved brev af 13. marts 2001 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende denne støtte og udstedte samtidig et påbud om oplysninger i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999.
(5) Tyskland reagerede på indledningen af proceduren og påbuddet om oplysninger ved brev af 15. maj 2001.
(6) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(6). Kommissionen opfordrede samtidig interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte.
(7) Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Disse bemærkninger er videresendt til Tyskland med anmodning om eventuelle kommentarer; kommentarer blev modtaget ved brev af 30. august 2001.
2. BESKRIVELSE AF STØTTEN
2.1. Støttemodtageren
2.1.1. Udviklingen i Pollmeier-koncernen
(8) Pollmeier GmbH, Malchow, den juridiske person, som støtten blev ydet til, er et selskab i Pollmeier-koncernen. Pollmeier-koncernen, der blev oprettet i midten af 1980'erne af Ralf Pollmeier i Rietberg (Nordrhein-Westfalen), leverer kantlimede plader til det tyske, europæiske og asiatiske møbelmarked fra flere fabrikker i Tyskland og USA.
(9) Det første selskab i Pollmeier-koncernen, Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg, der blev oprettet i 1987, videreforarbejdede tyske limtræsplader til møbelindustrien. Siden begyndelsen af 1990'erne er Pollmeier-koncernen blevet stærkt videreudviklet. I 1994 og 1998 besluttede Ralf Pollmeier at opføre to løvtræssavværker, et i Creuzburg (Thüringen) under navnet Pollmeier Massivholz GmbH & Co. KG og et andet i Malchow (Mecklenburg-Vorpommern) under navnet Pollmeier GmbH, Malchow.
(10) I 1999 besluttede Ralf Pollmeier at koncentrere sine aktiviteter om savværkssektoren og at trække sig ud af virksomhedsledelsen i forbindelse med træforarbejdningsaktiviteterne i det efterfølgende omsætningsled. I juli 1999 solgte Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg, det første selskab, som Ralf Pollmeier havde oprettet, alle aktiver og passiver, undtagen kapitalandelene i de to løvtræssavværker til det nyoprettede Pollmeier Leimholz GmbH. Navnet Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg, blev ændret til Pollmeier Massivholz GmbH. Dette selskab varetager i dag alle centrale funktioner for savværkerne, f.eks. centralt indkøb af rundtræ, centralt salg samt personaleforvaltning og regnskabsvæsen.
(11) De enkelte savværksselskabers juridiske struktur blev ligeledes ændret. Pollmeier Massivholz GmbH & Co. KG blev til Pollmeier Creuzburg GmbH & Co. KG, mens Pollmeier GmbH, Malchow, blev omdøbt til Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG. I Kässlitz blev der opført endnu et savværk under navnet Pollmeier Kässlitz GmbH & Co. KG.
(12) I investeringsøjemed blev der oprettet et nyt selskab under navnet Pollmeier Support GmbH & Co. KG. Et andet, ligeledes nyoprettet, selskab var Pollmeier Duisburg GmbH & Co. KG, som indtil videre ikke udøver nogen erhvervsmæssig virksomhed. Alle disse selskaber tilhører Pollmeier Massivholz GmbH og forvaltes af virksomheder, som tilhører Pollmeier Massivholz GmbH.
(13) I 2000 overtog Pollmeier Support GmbH & Co. KG aktiviteterne i en virksomhed inden for maskinindustrien, som var gået konkurs, og ændrede dens navn til Hanses Sägewerkstechnik GmbH & Co. KG. Foruden dette selskab oprettede Ralf Pollmeier til afviklingen af eksisterende kontrakter endnu et selskab under navnet JH Maschinenbau GmbH, hvori Ralf Pollmeier ejer alle andelene.
(14) Nedenstående figurer viser den strukturelle udvikling i Pollmeier-koncernen.
PIC FILE= "L_2002296DA.002101.TIF
PIC FILE= "L_2002296DA.002201.TIF
PIC FILE= "L_2002296DA.002202.TIF
PIC FILE= "L_2002296DA.002301.TIF
(15) De forskellige selskaber i koncernen og de respektive ejere:
Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg (Nordrhein-Westfalen)
Fra juli 1999 ændret til: Pollmeier Massivholz GmbH, Creuzburg (Thüringen)
TABELPOSITION
Pollmeier Massivholz GmbH & Co. KG, Creuzburg (Thüringen)
Fra 1999: Pollmeier Creuzburg GmbH & Co. KG, Creuzburg
TABELPOSITION
Pollmeier GmbH, Malchow (Mecklenburg-Vorpommern)
Fra 1999: Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG, Malchow
TABELPOSITION
Pollmeier Kässlitz GmbH & Co. KG, Kässlitz (Thüringen)
TABELPOSITION
Pollmeier Duisburg GmbH & Co. KG, Duisburg
TABELPOSITION
Pollmeier Support GmbH & Co. KG, Rietberg
Fra 2000: Hanses Sägewerkstechnik GmbH & Co. KG, Meschede
TABELPOSITION
JH Maschinenbau GmbH
TABELPOSITION
Pollmeier Leimholz GmbH, Rietberg (Nordrhein-Westfalen)
TABELPOSITION
Inland Wood Specialties, LP, Spokane, USA
TABELPOSITION
2.1.2. Økonomisk integration af de enkelte virksomheder i koncernen
(16) På Pollmeier-koncernens websted er de forskellige selskaber i Pollmeier-koncernen beskrevet som Pollmeier-koncernens "produktionssteder", herunder Inland Wood Specialties LP (IWS), der har hjemsted i USA. Koncernens aktiviteter består i at levere kantlimede plader af høj kvalitet til den tyske, europæiske og asiatiske møbelindustri fra fabrikker i Tyskland og i USA. Salget af IWS' produkter i Europa blev indtil den 17. juli 1999 forestået af Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg, på grundlag af en agenturaftale og derpå af Pollmeier Leimholz GmbH, Rietberg.
(17) Indtil den 1. juni 1998 blev alle selskaber i Pollmeier-koncernen ledet mere eller mindre direkte af Ralf Pollmeier via Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg. Da de var aktive på samme marked og blev kontrolleret af samme person, havde de på ingen måde økonomisk selvstændighed og må derfor anses som dele af én økonomisk enhed. Pollmeier GmbH, Malchow, kan derfor i det mindste indtil den 1. juni 1998 ikke betragtes særskilt.
(18) Den 1. juni 1998 solgte Ralf Pollmeier 51 % af andelene i IWS til sin søster Doris Tegelkamp og John Gottwald. Fra dette tidspunkt ejede han kun 23,25 % af andelene i IWS. IWS betegnes imidlertid fortsat som Pollmeier-koncernens produktionssted, og salget af selskabets produkter blev indtil den 17. juli 1999 forestået af Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg.
2.2. Foranstaltningerne
2.2.1. Foranstaltninger til fordel for Pollmeier GmbH, Malchow
(19) Økonomiministeriet i delstaten Mecklenburg-Vorpommern besluttede den 2. september 1998 at yde investeringsstøtte til fordel for Pollmeier GmbH, Malchow, til opførelse af et savværk i Malchow i henhold til regionalstøtteordningen "27. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (1998-2002)"(7) (herefter benævnt "27. Rahmenplan"), som er godkendt af Kommissionen. Denne beslutning blev ændret den 12. maj 1999. Savværket ligger i et støtteberettiget område i henhold til i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).
(20) Støtten er begrænset til 16384600 DEM (8377313 EUR), svarende til 30,23 % af de støtteberettigede bruttoinvesteringsomkostninger på 54,2 mio. DEM (27,7 mio. EUR). Ifølge Tyskland blev støttens tildeling gjort betinget af, at der blev skabt 80 arbejdspladser. Investeringsprojektet blev påbegyndt den 1. juni 1998 og skulle være afsluttet den 31. maj 2001.
(21) På grundlag af Investitionszulagengesetz fra 1999(8) blev der desuden tildelt en yderligere investeringspræmie på 9,3 mio. DEM (4,75 mio. EUR), svarende til 17,15 % af de støtteberettigede bruttoinvesteringsomkostninger.
(22) Pollmeier GmbH, Malchow, modtog endvidere den 27. januar 1999 et lån på grundlag af "ERP-Mittel" fra IKB Deutsche Industriebank AG, Niederlassung Nordrhein-Westfalen, på 5 mio. DEM (2,55 mio. EUR) og med en rentesats på 3,75 % p.a. Rentegodtgørelsen svarer til et støtteelement på 0,80 % brutto.
(23) Den samlede støtteintensitet for de foranstaltninger, der er beskrevet i betragtning 19-22, udgør 48,18 % brutto.
(24) Den 29. juli 1999 ansøgte Pollmeier GmbH, Malchow, om en yderligere støtte på 7,5 mio. DEM (3,58 mio. EUR) til investeringer på i alt 25 mio. DEM (12,78 mio. EUR) i flere anlæg til træforarbejdning og til forædling af savværkets produkter. Tyskland har understreget, at der endnu ikke er truffet beslutning om tildelingen af investeringsstøtten, som vil skulle træffes på grundlag af den gældende regionalstøtteordning (formentlig 29. Rahmenplan), og hvor støtteintensiteten vil udgøre 30 % brutto. Det samme gælder tildelingen af en supplerende investeringspræmie på 4,5 mio. DEM (2,3 mio. EUR), svarende til en støtteintensitet på 18 %. Tyskland har endnu ikke truffet beslutning om ansøgningen, hvilket Tyskland bekræftede i sit svar på indledningen af proceduren.
(25) De to sidstnævnte foranstaltninger vil resultere i en påtænkt støtteintensitet på i alt 48 % brutto.
(26) Det investeringsprojekt, som blev påbegyndt den 2. januar 2000 og skal være afsluttet den 1. januar 2003, er betinget af, at der skabes 25 arbejdspladser.
2.2.2. Foranstaltninger til fordel for Pollmeier GmbH & Co. KG, Kässlitz
(27) Tyskland besluttede den 3. april 2000 at yde Pollmeier GmbH & Co. KG, Kässlitz, investeringsstøtte på 19,03 mio. DEM (9,73 mio. EUR) på grundlag af 27. Rahmenplan, svarende til 21,65 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger på 87,88 mio. DEM (44,93 mio. EUR). Desuden kalkulerede finansplanen med en yderligere investeringspræmie på 19136250 DEM (9,78 mio. EUR) på grundlag af Investitionszulagengesetz af 1999, svarende til en påtænkt støtteintensitet på 21,75 % brutto. I alt udgjorde støtteintensiteten for de nævnte foranstaltninger 43,4 % brutto.
(28) Formålet med foranstaltningerne var at tilvejebringe ny savværks- og træforarbejdningskapacitet i Kässlitz (Hellingen), dvs. på et produktionssted, der ligger i et støtteberettiget område i henhold til i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Ifølge Tyskland var støttens tildeling betinget af, at der blev skabt 180 arbejdspladser og 20 uddannelsespladser. Perioden fra den 1. december 1999 og indtil den 30. november 2002 blev angivet som investeringsperiode.
(29) I sit svar på indledningen af proceduren meddelte Tyskland Kommissionen, at der ikke var blevet ydet støtte til Pollmeier GmbH & Co. KG, Kässlitz. Virksomheden havde trukket sin ansøgning tilbage, hvorefter beslutningen om investeringsstøttens tildeling blev annulleret.
2.3. Baggrunden for procedurens indledning
(30) Kommission nærede tvivl om, hvorvidt støttemodtagerne kunne betragtes som SMV, og hvorvidt hele støtten var omfattet af godkendte støtteordninger. Denne tvivl kunne ikke fjernes trods de oplysninger, som Tyskland forelagde som svar på påbuddet om oplysninger(9).
(31) For at have krav på den ydede støtte med støtteintensiteter på 48,18, 48 og 43,4 % brutto skulle Pollmeier GmbH, Malchow, og Pollmeier GmbH & Co. KG, Kässlitz, rent faktisk være SMV. De skulle således opfylde alle de kriterier, der er fastsat i rammebestemmelserne. De regionalstøtteordninger, hvorefter statsstøtten blev ydet eller skulle ydes, var bl.a. blevet godkendt på den betingelse, at støttemodtagerne opfylder definitionen af SMV som fastlagt i henstillingen og rammebestemmelserne.
(32) Et centralt element var spørgsmålet, om de selskaber, som de forskellige støtteforanstaltninger var blevet ydet til, hver især kunne betragtes som støttemodtagere i forbindelse med de forskellige foranstaltninger. Spørgsmålet var navnlig, om de udgør selvstændige økonomiske enheder, eller om den støttemodtagende virksomhed også omfatter andre selskaber, der indgår i Pollmeier-koncernen, således at der som omhandlet i retspraksis er tale om en "enkelt økonomisk enhed"(10). Tvivlen vedrørte navnlig de nye savværksselskabers forbindelser til Inland Wood Specialties (USA) og graden af deres integration med dette selskab. Alle disse selskaber er direkte eller indirekte forbundet med hinanden via Ralf Pollmeiers person og hans selskaber. Inden Kommissionen kan vurdere, om støttemodtagerne opfylder definitionen af SMV, skal omfanget af den virksomhed, der er relevant som modtager af den ydede støtte, først fastlægges.
(33) Da Tysklands oplysninger om de selskaber, der indgår i Pollmeier-koncernen, fortsat var ufuldstændige, var det ikke muligt for Kommissionen at tage endelig stilling til støttemodtagerens status som SMV og dermed spørgsmålet om, hvorvidt støtten til fordel for Pollmeier GmbH, Malchow, og støtten til fordel for Pollmeier GmbH & Co. KG, Kässlitz, var omfattet af regionalstøtteordninger, som Kommissionen tidligere havde godkendt, eller hvorvidt de i det mindste til dels lå uden for de godkendte ordninger og derfor skulle betragtes som ny støtte. Endvidere nærede Kommissionen tvivl om, hvorvidt alle disse foranstaltninger var forenelige med fællesmarkedet.
(34) Kommissionen besluttede derfor at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, og udstede et påbud om oplysninger i henhold til artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999.
3. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(35) Efter procedurens indledning modtog Kommissionen bemærkninger fra en national organisation inden for savværks- og træindustrien og fra Pollmeier GmbH, Malchow (i dag: Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG).
(36) Verband der Deutschen Säge- und Holzindustrie eV meddelte Kommissionen, at byggetilladelsen til anlægget i Kässlitz blev givet den 2. juli 2001. Endvidere blev det oplyst, at de øvrige ejere af det amerikanske selskab Inland Wood Specialties LP, Spokane, var en søster og en broder til Ralf Pollmeier. Organisationen gjorde opmærksomhed på udvidelsesinvesteringer på 40 mio. DEM, som Kommissionen ikke havde taget med i betragtning, og som der muligvis blev ydet yderligere støtte til. Endelig blev det nævnt, at Pollmeier ifølge oplysninger fra flere skovbrugsadministrationer ved indkøb af bøgetræ i alle tyske delstater betaler med en garanti fra delstaten Thüringen.
(37) Kommissionen modtog også bemærkninger fra støttemodtageren Pollmeier GmbH, Malchow. Virksomheden henviste til baggrunden for opførelsen af savværket i Malchow, som tog sigte på et opsving inden for savværksindustrien i Tyskland.
(38) Bemærkningerne kan sammenfattes på følgende måde. Pollmeier-savværkerne har ingen indvirkning på andre savværker i Europa. Pollmeiers produkter konkurrerer næsten udelukkende med importerede produkter fra USA, og over 55 % af Pollmeier-savværkernes produktion eksporteres til tredjelande. De investeringer, som Pollmeier-koncernen har foretaget, har haft betydelige virkninger på regionalt plan. Der forarbejdes udelukkende løvtræ og især bøgetræ på anlæggene. De er de eneste savværker i Europa, som arbejder med den nyeste amerikanske computerstyrede skæreteknik og dermed er i stand til at konkurrere med andre savværker uden for Europa. Takket være denne teknik kan Pollmeier-savværkerne forarbejde de forskellige trækvaliteter optimalt og samtidig med sine produkter, hvis kvalitet er konstant, dække de forskellige områder af kvalitetsspektret.
(39) Pollmeier GmbH, Malchow, understregede også de positive virkninger af virksomhedens savværker på råvaremarkedet i det foregående omsætningsled. Selskabet fremsendte Kommissionen erklæringer fra en række leverandører, hvori de angav, at markedet for bøgetræ havde udviklet sig meget positivt - takket være Pollmeier-savværkerne, som er en regelmæssig aftager af store mængder bøgetræ. Navnlig efterspørgslen efter bøgetræ af klasse C og D var steget betydeligt. Endvidere var Pollmeier-savværkerne rede til også at købe lavkvalitetstræ, mens andre aftagere altid søger træ af høj kvalitet. Dette medfører, at skovbrugsadministrationerne i stadig højere grad kan finansiere sig selv og dermed i mindre grad er afhængige af offentlige midler.
(40) Pollmeier-savværkerne indvirker også på deres aftagermarkeder. Som de eneste savværker i Europa, der kan tilbyde aftagerne et bredt udvalg af forskellige trækvaliteter, udgør de for den europæiske møbelindustri et alternativ til amerikanske produkter og giver den dermed mulighed for at spare transportomkostninger. Dette styrker den europæiske møbelindustris konkurrenceevne.
(41) Endelig understregede Pollmeier GmbH, Malchow, at savværkerne i koncernen ikke konkurrerer med andre europæiske savværker, og at deres aktiviteter således ikke har begrænset de andre europæiske savværkers afsætningsmuligheder.
4. KOMMENTARER FRA TYSKLAND
(42) Tyskland svarede på procedurens indledning ved brev af 15. maj 2001 og forelagde de ønskede oplysninger for Kommissionen.
(43) I sit svar på procedurens indledning oplyste Tyskland i første række Kommissionen om, at det kun var Pollmeier GmbH, Malchow, der havde modtaget statsstøtte. Beslutningen om at yde støtte til fordel for Pollmeier GmbH & Co. KG, Kässlitz, var blevet annulleret, og der var endnu ikke truffet beslutning om støtten til udvidelsen af Pollmeier GmbH, Malchow.
(44) Tyskland gjorde udførligt rede for udviklingen i Pollmeier-koncernen fra opførelsen af det første træforarbejdningsanlæg (limtræ) i Rietberg til den øgede fokusering på savværker. Endvidere forelagde Tyskland detaljerede oplysninger om det tyske marked for bøgetræ og den hårde konkurrence fra de amerikanske savværker og gjorde rede for baggrunden for den øgede fokusering på savværker. Tyskland forelagde desuden oplysninger om den økonomiske betydning af savværkerne i Creuzburg og Malchow og om omsætningerne i Pollmeier-savværkerne. Ifølge Tyskland konkurrerer Pollmeier-savværkerne ikke med andre europæiske savværker, men udelukkende med savværker i USA; deres produktion berører således ikke europæiske konkurrenter. Opførelsen heraf har muliggjort en positiv udvikling i områder med strukturproblemer.
(45) Tyskland redegjorde tillige for Pollmeier-koncernens virksomhedsstruktur, herunder de relevante finansielle data. Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt Pollmeier GmbH, Malchow, har status som SMV, erklærede Tyskland igen, at virksomheden opfylder betingelserne for at være omfattet af definitionen af SMV. Ifølge Tyskland skal det til vurdering af, om Pollmeier GmbH, Malchow, har status som SMV, undersøges, om selskabets moderselskab, Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg, opfylder SMV-kriterierne. Da Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg, havde majoritetsinteresser i Pollmeier GmbH, Malchow, og Pollmeier Massivholz GmbH & Co. KG, skulle de finansielle data for disse tre selskaber kumuleres. Tallene viser, at Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg, i perioden 1996-1998 opfyldte SMV-kriterierne. Da Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg, tilhører en fysisk person, opfylder selskabet også kriteriet om uafhængighed i forbindelse med definitionen af SMV.
(46) Tyskland er af den opfattelse, at dataene for det amerikanske selskab Inland Wood Specialties, Spokane, USA (IWS), ikke bør kumuleres med dataene for de øvrige Pollmeier-selskaber. Den eneste forbindelse mellem det selskab, som støtten blev ydet til, dvs. Pollmeier GmbH, Malchow, og IWS er i form af den fysiske person Ralf Pollmeier. Da SMV-kriterierne ikke finder anvendelse på fysiske personer, eksisterer der ingen forbindelse som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i bilaget til henstillingen.
(47) Tyskland har tilføjet, at 1998 og ikke 1997 - også hvis dataene for IWS kumuleres med dataene for andre afdelinger - under alle omstændigheder skal anvendes som referenceår ved vurderingen af virksomhedens SMV-status, da delstatens (Mecklenburg-Vorpommern) endelige beslutning om støttens tildeling først blev truffet i 1999. Den 1. juni 1998 solgte Ralf Pollmeier 51 % af andelene i IWS og ejer nu kun 23,25 %. Da der herved fremkommer en kapitalinteresse på under 25 %, må dataene for IWS ikke kumuleres.
(48) Tyskland har endvidere fremført, at - selv hvis 1997 skulle betragtes som referenceår - der må gælde det princip, at der ved anvendelsen af artikel 1, stk. 4, i bilaget til henstillingen skal tages hensyn til et salg af virksomhedsandele, som finder sted efter afslutningen af det seneste regnskabsår, men inden beslutningen om støttens tildeling.
(49) Dette princip fremgår - ifølge Tyskland - af artikel 5 i Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser(11), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97(12), og punkt 27 i Kommissionens meddelelse om beregning af omsætning efter Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser(13). Denne fortolkning af artikel 5 i forordning (EØF) nr. 4064/89 er bekræftet i Førsteinstansrettens dom af 24. marts 1994 i sag T-3/93, Air France mod Kommissionen ("Air France-dommen")(14).
(50) Ifølge Tyskland bør dette princip anvendes ved vurderingen af oplysningerne om omsætning, samlet balance og antallet af ansatte i det seneste godkendte regnskabsår. I det foreliggende tilfælde bør der tages højde for Ralf Pollmeiers salg af majoritetsinteressen i IWS, da det fandt sted, inden beslutningen om støttens tildeling blev truffet. Derfor må dataene for IWS ikke kumuleres med dataene for de andre Pollmeier-selskaber.
(51) Den omstændighed, at IWS' forskellige ejere alle tilhører den samme familie, kan ifølge Tyskland ikke tjene som bevis for, at Ralf Pollmeier kontrollerer IWS. En sådan argumentation vil være i strid med formålet med SMV-reglerne.
(52) Tyskland når til den konklusion, at Pollmeier GmbH, Malchow, er en SMV, og at den tildelte støtte således er omfattet af godkendte støtteordninger.
(53) I sine kommentarer til bemærkningerne fra tredjeparter og navnlig til bemærkningerne fra Verband der Deutschen Säge- und Holzindustrie eV har Tyskland fremført, at der ikke er ydet støtte til projektet i Kässlitz. Med hensyn til den garanti, som denne organisation har nævnt, er det normal forretningspraksis, at køberne af træ stiller en bankgaranti på et beløb svarende til købsprisen; dette fremgår også af de almindelige salgs- og betalingsbetingelser. Denne garanti ydes af den bank, som køberen normalt benytter. Tyskland har bekræftet, at der ikke er ydet en garanti på grundlag af delstatens garantiordning.
5. VURDERING
(54) Efter procedurens indledning har Tyskland bekræftet, at der ikke blev ydet støtte til Pollmeier GmbH & Co. KG, Kässlitz. Den støtte, som Pollmeier GmbH, Malchow, havde ansøgt om til udvidelse af produktsortimentet, dvs. inden for træforarbejdning og forædling af savværksprodukter, er ifølge de tyske myndigheder ikke blevet godkendt og er følgelig heller ikke omfattet af den foreliggende beslutning. Projektet blev heller ikke anmeldt og er derfor ikke omfattet af den foreliggende beslutning.
(55) Ifølge Tyskland blev støtten ydet til Pollmeier GmbH, Malchow, på grundlag af godkendte støtteordninger.
(56) Den støtte, der i årene 1998/99 blev ydet til Pollmeier GmbH, Malchow, til opførelse af et savværk i Malchow med en samlet støtteintensitet på 48,18 % brutto, blev angiveligt ydet på grundlag af regionalstøtteordninger(15), der tidligere var godkendt af Kommissionen.
(57) I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Støtten til fordel for Pollmeier GmbH, Malchow, blev ydet af statsmidler. Den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene, da den blev ydet til fordel for en enkelt virksomhed inden for en produktion og således giver denne virksomhed en fordel i forhold til konkurrenterne. Samhandelen mellem medlemsstaterne er påvirket, da den produktion, som Pollmeier er aktiv inden for, omfatter flere medlemsstater.
(58) Tyskland har ikke bestridt, at der i forbindelse med de forskellige foranstaltninger til fordel for virksomheden kan være tale om støtte. I bemærkningerne i forbindelse med procedurens indledning har Pollmeier GmbH, Malchow, fremført, at selskabet ikke konkurrerer med europæiske savværker. Kommissionen noterer sig, at selv hvis hovedparten af Pollmeiers produktion konkurrerer med amerikanske savværker, medfører dette ikke, at den støtte, der blev ydet til Pollmeier GmbH, Malchow, ikke fordrejer eller truer med af fordreje konkurrencevilkårene inden for Fællesskabet. Savværksvirksomhed og den første forarbejdning i træsektoren omfatter flere medlemsstater med en vigtig produktion i Østrig, Finland og Sverige. Disse lande er også meget aktive på fællesskabs- og eksportmarkedet og konkurrerer således med Pollmeier GmbH, Malchow.
(59) Kommissionen noterer sig, at foranstaltningerne gennemføres i ugunstigt stillede områder i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Den noterer sig endvidere, at det tilladte støtteintensitetsloft i henhold til de relevante ordninger er 35 % brutto for store virksomheder og 50 % brutto for SMV i disse områder. Disse procenter er lofter, som gælder for den samlede støtte i tilfælde, hvor der sideløbende ydes støtte på grundlag af flere regionale støtteordninger eller fra lokale, regionale eller nationale midler eller fra fællesskabsmidler.
(60) I betragtning af foranstaltningernes intensitet på 48,18 % brutto bemærkes det, at støtten til fordel for Pollmeier GmbH, Malchow, tilsyneladende er betinget af, at den støttemodtagende virksomhed opfyldte de SMV-kriterier, der er fastlagt i de gældende rammebestemmelser og henstillingen, da ordningen blev godkendt.
5.1. Definitionen af SMV
(61) Ved små og mellemstore virksomheder (SMV) forstås virksomheder, som:
- har under 250 ansatte, og
- har enten en årlig omsætning på ikke over 40 mio. EUR eller en årlig samlet balance på ikke over 27 mio. EUR, og
- opfylder kriteriet om uafhængighed(16).
(62) Ved uafhængige virksomheder forstås i henhold til artikel 1, stk. 3, i bilaget til henstillingen virksomheder, hvor en enkelt virksomhed eller flere virksomheder i fællesskab, der ikke opfylder definitionerne på en SMV eller en lille virksomhed, alt efter tilfældet, ikke besidder 25 % eller derover af kapitalen eller stemmerettighederne.
(63) I denne forbindelse gør Kommissionen opmærksom på sin politik over for SMV, der tager sigte på gennem målrettede incitamenter at hjælpe SMV med at overvinde en række vanskeligheder. Blandt disse hører - som det fremgår af rammebestemmelsernes punkt 1.2 - først og fremmest vanskelighederne ved at skaffe kapital og opnå lån samt få adgang til informationer, bl.a. om nye teknologier og potentielle markeder, og også den omstændighed, at indførelsen af nye regler ofte medfører større udgifter.
(64) Begunstigelsen af SMV, bl.a. gennem forhøjelsen af den tilladte støtte, der gælder for SMV, er således ikke alene berettiget i betragtning af det bidrag, som disse virksomheder yder til at opnå mål at almen interesse, men også som følge af, at det i betragtning af deres positive rolle er nødvendigt at udligne de handicap, som de skal kæmpe med. I den forbindelse skal det dog sikres, at begunstigelsen rent faktisk kommer de virksomheder til gode, som lider under disse handicap. Navnlig skal den anvendte definition af SMV begrænse begrebet SMV, således at dette kun omfatter de virksomheder, der frembyder de forventede positive ydre virkninger, og som lider under de nævnte handicap. Den skal derfor ikke omfatte de mange større virksomheder, som ikke nødvendigvis frembyder de positive virkninger eller er kendetegnet ved de hindringer, som er typiske for SMV. Støtte til sådanne virksomheder fører med stor sandsynlighed til en yderligere fordrejning af konkurrencevilkårene og samhandelen mellem medlemsstaterne.
(65) Dette princip kommer til udtryk i betragtning 22 til henstillingen, som har følgende ordlyd: "Der må derfor fastlægges ret strenge kriterier ved definitionen af SMV, hvis de foranstaltninger, som indføres til fordel for dem, reelt skal gavne de virksomheder, for hvilke størrelsen er et handicap."
(66) Kommissionen understreger navnlig, at det er nødvendigt at forhindre enhver omgåelse af uafhængighedskriteriet. For at sikre, at kun virksomheder, der reelt er SMV, omfattes af en ordning, understreges det udtrykkeligt i rammebestemmelserne, at det er nødvendigt at udelukke retlige enheder, hvori SMV danner en økonomisk gruppe, hvis styrke er langt større end en normal SMV's.
5.2. Støttemodtagerens status
(67) EF-traktatens artikel 87, stk. 1, refererer til begrebet virksomhed for at definere en støttemodtager. Som bekræftet af Domstolen(17) er dette virksomhedsbegreb imidlertid ikke nødvendigvis begrænset til en enkelt retlig enhed, men kan derimod omfatte en gruppe af virksomheder. I relation til konkurrencereglerne skal virksomheder sidestilles med "økonomiske enheder". Det er derfor nødvendigt at undersøge en lang række faktorer, f.eks. andelenes fordeling, direktørernes identitet og graden af økonomisk integration.
(68) I henhold til henstillingen skal der ved undersøgelsen af, om den virksomhed, der har modtaget støtte, er en SMV, som referenceår anvendes det år, som det seneste afsluttede regnskabsår vedrører. I artikel 1, stk. 6, i bilaget til henstillingen hedder det, at hvis en virksomhed på datoen for balancen over- eller underskrider tærsklerne for antallet af ansatte eller de finansielle data, medfører dette kun, at virksomheden får eller mister status som SMV, hvis overskridelsen finder sted i to på hinanden følgende regnskabsår.
(69) Den oprindelige beslutning om at tildele investeringspræmien blev truffet i 1998. I sin meddelelse om procedurens indledning tog Kommissionen udgangspunkt i, at 1998 skulle betragtes som det år, hvor støtten blev tildelt, og at 1997 skulle betragtes som referenceår i forbindelse med anvendelsen af definitionen af SMV. Tyskland argumenterede, at tildelingsåret er 1999, da beslutningen om støttens tildeling blev ændret væsentligt. Denne holdning er i strid med det princip, som Tyskland har fulgt i andre tilfælde(18), hvorefter ændringen af en beslutning om tildeling af støtte i retlig henseende ikke udgør en ny beslutning. Denne ændring har kun til formål at tilpasse støttebeløbet, da der tages hensyn til anden støtte, der blev ydet som led i samme projekt.
(70) Kommissionen er af den opfattelse, at 1998 skal betragtes som tildelingsåret. Følgelig skal der med hensyn til støttemodtageren tages udgangspunkt i antallet af ansatte og de finansielle data i 1997 og 1996. For de to regnskabsår, som gik forud for beslutningen om støttens tildeling, fremkommer følgende billede på grundlag af de relevante oplysninger for selskaberne i Pollmeier-koncernen:
TABELPOSITION
(71) Kommissionen er af den opfattelse, at der ved definitionen af støttemodtageren - i modsætning til det, Tyskland har anført - skal tages hensyn til IWS, der har hjemsted i USA. I 1996 og 1997 bestod den støttemodtagende virksomhed af Pollmeier GmbH, Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg, Pollmeier Massivholz GmbH & Co. KG, Creuzburg, og IWS. Alle disse selskaber kontrolleres direkte eller indirekte af Ralf Pollmeier og udøver lignende eller parallelle erhvervsmæssige aktiviteter. Det kan derfor fastslås, at de er økonomisk integrerede. Ingen af disse selskaber kan påstås at udgøre en selvstændig økonomisk enhed. Graden af økonomisk integration er tilstrækkelig stor til, at det kan konkluderes, at IWS sammen med de to europæiske Pollmeier-savværker udgør en økonomisk enhed.
(72) Betragtes 1996 og 1997, fremgår det, at støttemodtageren ikke var en SMV i 1998. I 1996 udgjorde det kumulerede antal ansatte 416 og den kumulerede årlige omsætning 44,8 mio. EUR og overskred således tærsklerne for SMV. I 1997 havde støttemodtageren 465 ansatte, en årlig omsætning på 66,73 mio. EUR og en samlet balance på 29,19 mio. EUR. Dataene for støttemodtageren oversteg tærsklerne for SMV i 1997. Støttemodtageren overskred således tærsklerne for SMV i to på hinanden følgende regnskabsår.
(73) Hvis Kommissionen fulgte Tysklands argumentation og anså 1999 som tildelingsåret, ville 1998 være referenceåret. For de to regnskabsår, som gik forud for beslutningen om støttens tildeling, fremkommer følgende billede på grundlag af de relevante data for selskaberne i Pollmeier-koncernen:
TABELPOSITION
(74) Betragtes antallet af ansatte og de finansielle data for støttemodtageren, skal dataene for de tre selskaber i Pollmeier-koncernen kumuleres for 1997. I 1997 havde støttemodtageren 456 ansatte, en årlig omsætning på 66,73 mio. EUR og en samlet balance på 29,19 mio. EUR. Dataene for støttemodtageren oversteg således tærsklerne i definitionen af SMV.
(75) Pollmeier GmbH, Malchow, blev oprettet i 1998. Den 1. juni 1998 blev koncernens struktur ændret, idet Ralf Pollmeier solgte 51 % af andelene i IWS og derefter kun ejer 23,25 %. Selv hvis der kun tages udgangspunkt i de europæiske selskabers omfang - inklusive Pollmeier GmbH, Malchow - og antallet af ansatte og de finansielle data for IWS ikke kumuleres, fremgår for støttemodtageren for 1998 i alt 239 ansatte, en omsætning på 45,07 mio. EUR og en samlet balance på 25,1 mio. EUR. Dermed var støttemodtageren faldet inden for tærsklerne i definitionen af SMV i 1998.
(76) I artikel 1, stk. 6, i bilaget til henstillingen hedder det imidlertid udtrykkeligt: "Hvis en virksomhed på datoen for balancen over- eller underskrider de anførte tærskler for antallet af ansatte eller de finansielle tærskler, medfører dette kun, at virksomheden får eller mister status som SMV [...], hvis over- eller underskridelsen finder sted i to på hinanden følgende regnskabsår."
(77) På den sidste balancedato lå støttemodtageren under tærsklerne for antallet af ansatte eller de finansielle tærskler. Dette var imidlertid ikke tilfældet i to på hinanden følgende regnskabsår, da virksomhedens tal i 1997 lå over tærsklerne for antallet af ansatte og de finansielle tærskler.
(78) I 1998 var støttemodtageren ikke SMV, da de maksimale tærskler for SMV blev overskredet i de to forudgående år. I 1996 udgjorde det kumulerede antal ansatte 416 personer og den kumulerede omsætning 44,8 mio. EUR. Dermed havde støttemodtageren ikke status som SMV i 1998 og fik den heller ikke i 1999. Støttemodtageren var således i 1999, på tidspunktet for støttens tildeling, stadig en stor virksomhed.
(79) Tyskland har argumenteret, at der ved anvendelsen af definitionen af SMV skal tages hensyn til den ændring af ejerforholdene i forbindelse med IWS, der indtrådte den 1. juni 1998, da denne ændring skete inden støttens tildeling. Tyskland har henholdt sig til artikel 5, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 4046/89, hvor principperne for beregningen af omsætningen i forbindelse med kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser er fastsat, og til Air France-dommen. Kommissionen anser ikke Air France-dommen for at være relevant i forbindelse med vurderingen af den foreliggende støtte. Denne dom vedrører salget af en del af en virksomhed inden den egentlige fusion. I den foreliggende sag er der ikke tale om salg af aktiver, men derimod om en ændring af ejerstrukturen. Tysklands argument er derfor ikke relevant, hvis man betragter antallet af ansatte og de finansielle data for støttemodtageren, som defineres som savværker i Pollmeier-koncernen.
(80) Det er præciseret i henstillingen, at en virksomhed kun får eller mister status som SMV, hvis over- eller underskridelsen finder sted i to på hinanden følgende år. Det er klart, at støttemodtageren indtil den 1. juni 1998 lå over tærsklerne for SMV. Dette skal der tages højde for ved undersøgelsen af støttemodtagerens SMV-status i henhold til artikel 1, stk. 6, i bilaget til henstillingen. På det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, dvs. i 1999, havde dataene for den støttemodtagende virksomhed kun ligget under tærsklerne for SMV i mindre end et år. På grundlag heraf konkluderer Kommissionen, at støttemodtageren formelt ikke opfylder definitionen af SMV, og at det heller ikke fremgår, at virksomheden på tidspunktet for støttens tildeling led under de handicap, der er specifikke for SMV.
(81) Desuden indtrådte ejerskiftet i IWS den 1. juni 1998, tre dage efter den 27. maj 1998, hvor Pollmeier GmbH, Malchow, indgav ansøgningen om investeringsstøtte. En stor del af Ralf Pollmeiers andele i IWS blev solgt til Ralf Pollmeiers søster og til John Gottwald, idet sidstnævnte ikke tilhører Pollmeier-familien. Herefter ejes 89 % af andelene i IWS af Ralf Pollmeier og medlemmer af hans familie (hans broder og søster). Ralf Pollmeiers søster, Doris Tegelkamp, har siden den 17. juli 1999 også ejet 38 % af det nyoprettede selskab Pollmeier Leimholz GmbH, Rietberg.
(82) Kommissionen tvivler på, at dette ejerskifte kan have haft andre grunde end en omgåelse af definitionen af SMV. Ifølge betragtning 18 i henstillingen er der "også behov for at udelukke retlige enheder bestående af SMV, som danner en gruppe, hvis økonomiske styrke er større end en SMV's". Det hører blandt Kommissionens opgaver at sikre, at fællesskabsretten og i det foreliggende tilfælde definitionen af en SMV ikke omgås, og den har handlet i overensstemmelse hermed i andre tilfælde(19).
(83) Hverken Tyskland eller støttemodtageren selv har givet nogen begrundelse for ændringen af ejerstrukturen i Pollmeier-koncernen. Det eneste formål med denne omstrukturering er tilsyneladende at sikre, at Pollmeier GmbH, Malchow, kan opnå de fordele, som indrømmes SMV for at udligne de handicap, der skyldes deres størrelse. Et blik på Pollmeier-koncernens struktur, forbindelserne mellem de forskellige Pollmeier-selskabers ejere og den økonomiske integration mellem de forskellige enheder i koncernen indbyrdes giver det indtryk, at denne koncern ikke lider under de handicap, der er specifikke for SMV, og som rammebestemmelserne vedrører. Navnlig Pollmeier GmbH, Malchow, har således fordel af, at de andre selskaber i Pollmeier-koncernen er til stede på markedet, og af de eksisterende savværkers teknologi, for så vidt som selskabet ikke er nødt til at kæmpe med de (teknologiske og afsætningsmæssige) vanskeligheder, der ellers er forbundet med adgangen til det relevante marked.
(84) Desuden er Kommissionen af den opfattelse, at selv i tilfælde af, at støttemodtageren formelt set skulle være en SMV, lider selskabet tydeligvis ikke under de handicap, der er typiske for SMV. Dette bestyrker Kommissionen i dens konklusion, at støttemodtageren ikke er en SMV i overensstemmelse med den definition, der er fastlagt i henstillingen.
5.3. Støttens forenelighed med fællesmarkedet
(85) Tildelingen af støtten til fordel for Pollmeier GmbH, Malchow, med en støtteintensitet på 48,18 %, skete angiveligt på grundlag af godkendte støtteordninger. I 27. Rahmenplan er der med hensyn til investeringer i Mecklenburg-Vorpommern fastsat en støtteintensitet på højst 35 % i forbindelse med store virksomheder og en støtteintensitet på højst 50 % i forbindelse med SMV. Disse støtteintensiteter svarer til tærsklerne for regionalstøtte som led i det tyske regionalstøttekort, der var gældende på tidspunktet for støttens tildeling(20).
(86) Da støttemodtageren er en stor virksomhed, er den ydede støtte kun indtil 35 % i overensstemmelse med betingelserne i støtteordningen, og følgelig kan den også kun op til denne størrelsesorden betragtes som eksisterende støtte. De resterende 13,18 % skal betragtes som ny støtte. Da denne blev ydet uden Kommissionens godkendelse, er den ulovlig.
(87) Støtten blev ydet til fordel for en investering i Mecklenburg-Vorpommern. Denne region er et støtteberettiget område som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). I henhold til punkt 2 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte(21) ("retningslinjerne") finder disse retningslinjer anvendelse på regionalstøtte til alle sektorer med undtagelse af de sektorer, hvor der gælder særlige ordninger. Da produktionen af træplader ikke er omfattet af særlige ordninger, skal den støtte, der skal behandles her, vurderes på grundlag af bestemmelserne i retningslinjerne.
(88) Ifølge retningslinjerne kan uforenelighedsprincippet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kun fraviges med hensyn til regionalstøtte, hvis der kan sikres balance mellem den fordrejning af konkurrencen, der kan forventes, og de fordele, støtten har for udviklingen i ugunstigt stillede områder. Det hedder videre i retningslinjerne, at ad hoc-støtte til en enkelt virksomhed kan få alvorlige følger for konkurrencen på det pågældende marked, mens den sandsynligvis kun har en begrænset indvirkning på udviklingen i regionen. En ad hoc-støtte kan imidlertid betragtes som forenelig, hvis den ikke overskrider de tærskler for regionalstøtte, som Kommissionen har godkendt.
(89) Støtten på 3650860 EUR svarer til en yderligere støtteintensitet på 13,18 % over det loft, der er fastsat for regionalstøtte til store virksomheder i delstaten Mecklenburg-Vorpommern i det tyske regionalstøttekort. Af de allerede nævnte grunde er støttemodtageren ikke en SMV som omhandlet i rammebestemmelserne og i Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder(22). Det støtteloft på 35 %, som Kommissionen har godkendt, blev fastsat under hensyn til karakteren og intensiteten af de regionale problemer, der her er tale om. En yderligere støtteintensitet på 13,18 % kan derfor ikke begrundes med en eller anden form for regionale problemer.
(90) Tyskland har ikke anført en anden begrundelse for støttens forenelighed, som kunne have været relevant i det foreliggende tilfælde. Undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse i det foreliggende tilfælde, da støtten hverken er af social karakter eller ydes til enkelte forbrugere eller har til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, eller er støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling. Undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b), finder ikke anvendelse, da der tydeligvis ikke er tale om et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse. Undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c) (for så vidt angår udviklingen af visse erhvervsgrene), finder heller ikke anvendelse, da støtten ikke tager sigte på at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene. Endvidere kræves det i denne bestemmelse, at støtten "ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse". Kommissionen er af den opfattelse, at denne betingelse ikke blev opfyldt. Den væsentligste virkning af den foreliggende støtte har rent faktisk været at styrke støttemodtagerens konkurrenceevne inden for en produktion, hvor der en stærk international konkurrence. Undtagelsesbestemmelsen i artikel 87, stk. 3, litra d), finder heller ikke anvendelse, da støtten klart ikke tager sigte på fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven.
(91) Den yderligere støtteintensitet på 13,18 % opfylder således ikke de nødvendige kriterier for at kunne betragtes som forenelig med fællesmarkedet og skal derfor kræves tilbagebetalt af den støttemodtagende virksomhed.
6. KONKLUSION
(92) Kommissionen noterer sig, at beslutningen om at yde støtte til fordel for Pollmeier & Co. KG, Kässlitz, blev annulleret.
(93) Kommissionen konstaterer, at Tyskland ulovligt har ydet Pollmeier GmbH, Malchow, støtte på 3650860 EUR i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. På baggrund af ovenstående betragtninger når Kommissionen endvidere til den konklusion, at den pågældende støtte ikke opfylder de nødvendige kriterier for at kunne betragtes som forenelig med fællesmarkedet -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den støtte på 3650860 EUR, som Tyskland har ydet til Pollmeier GmbH, Malchow, er uforenelig med fællesmarkedet.
Artikel 2
1. Tyskland træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge den i artikel 1 nævnte støtte, som allerede ulovligt er udbetalt til støttemodtageren.
2. Tilbagesøgningen skal ske uophørligt og i overensstemmelse med national lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme beslutningen hurtigt og effektivt. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil den er blevet tilbagebetalt. Renterne beregnes på basis af den referencesats, der anvendes til at beregne subventionsækvivalenten for regionalstøtte.
Artikel 3
Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.
Artikel 4
Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. januar 2002.
Komission päätös,
tehty 15 päivänä tammikuuta 2002,
valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 4447)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2002/821/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1 MENETTELY
(1) Saatuaan useita kanteluja, jotka koskivat Pollmeier-yhtymään kuuluville yhtiöille myönnettyjä valtiontukia, komissio pyysi vuonna 1999 Saksaa toimittamaan kaikki tarpeelliset tiedot, jotta se voisi tutkia, soveltuvatko toimenpiteet yhteismarkkinoille. Kyseessä olivat valtiontuet, jotka oli myönnetty Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle toisen sahan perustamiseksi Malchow'hun (Mecklenburg-Vorpommernin osavaltioon) ja Kässlitzissä toimivalle Pollmeier GmbH & Co. KG:lle kolmannen sahan perustamiseksi Kässlitziin (Thüringenin osavaltioon). Saksan toimittamat tiedot olivat kuitenkin puutteellisia, minkä vuoksi komissio piti edelleen kyseenalaisena, ovatko toimenpiteet aiemmin hyväksyttyjen tukiohjelmien mukaisia.
(2) Komissio määräsi 17 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Saksan EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999(2) 10 artiklan 3 kohdan ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-47/91 5 päivänä lokakuuta 1994 antaman tuomion(3) mukaisesti toimittamaan kaikki tarpeelliset tiedot, jotta komissio voisi arvioida, ovatko Malchow'ssa toimivan Pollmeier GmbH:n ja Kässlitzissä toimivan Pollmeier GmbH & Co. KG:n hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet komission aiemmin hyväksymien tukiohjelmien mukaisia.
(3) Saksa toimitti 22 päivänä toukokuuta 2000 päivätyllä (29 päivänä toukokuuta saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä, jonka erikseen lähetetyt liitteet kirjattiin saapuneiksi 16 päivänä kesäkuuta 2000, sekä 9 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä (11 päivänä elokuuta saapuneeksi kirjatulla) täydentävällä kirjeellä pyydetyt lisätiedot, joiden perusteella komissio päättää, voidaanko tuensaajia pitää pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa(4) (jäljempänä "yhteisön suuntaviivat") ja pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa(5) (jäljempänä "suositus") tarkoitettuina pk-yrityksinä ja voidaanko niille näin ollen myöntää bruttomäärältään 50 prosentin tuki-intensiteettiä vastaava enimmäistuki tukialueilla, joilla molemmat hankkeet on määrä toteuttaa.
(4) Komissio ilmoitti Saksalle 13 päivänä maaliskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee tätä tukea, ja esitti samalla asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tietopyynnön.
(5) Saksa vastasi menettelyn aloittamiseen ja tietopyyntöön 15 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä.
(6) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(6). Komissio kehotti samalla asianomaisia esittämään toimenpiteitä koskevat huomautuksensa.
(7) Huomautukset, jotka komissio sai asianomaisilta, toimitettiin edelleen Saksalle. Saksa otti kantaa esitettyihin huomautuksiin 30 päivänä elokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä.
2 TUEN KUVAUS
2.1 Tuensaaja
2.1.1 Pollmeier-yhtymän kehitys
(8) Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH eli oikeushenkilö, jolle tuki myönnettiin, on Pollmeier-yhtymään kuuluva yhtiö. Ralf Pollmeierin 1980-luvun puolivälissä Rietbergissä (Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa) perustama Pollmeier-yhtymä toimittaa saksalaisille, eurooppalaisille ja aasialaisille huonekalumarkkinoille liimapuulevyjä, joita valmistetaan sen Saksassa ja Yhdysvalloissa sijaitsevissa tuotantolaitoksissa.
(9) Pollmeier-yhtymän ensimmäinen yhtiö oli vuonna 1987 Rietbergissä perustettu Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetrieb, jonka toimialana oli saksalaisten liimapuulevyjen jatkojalostus huonekaluteollisuuden tarpeisiin. Pollmeier-yhtymän kehitys on 1990-luvun alusta lähtien ollut voimakasta. Ralf Pollmeier päätti vuonna 1994 perustaa Creuzburgiin (Thüringenin osavaltioon) kovapuutavaraa valmistavan sahan, jonka nimeksi tuli Pollmeier Massivholz GmbH & Co. KG, ja vuonna 1998 Malchow'hun (Mecklenburg-Vorpommernin osavaltioon) toisen tämäntyyppisen sahan, jonka nimeksi tuli Pollmeier GmbH.
(10) Vuonna 1999 Ralf Pollmeier päätti keskittää liiketoimintansa sahoihin ja vetäytyä puunjalostusteollisuuden tuotantoketjun loppupään liikkeenjohtotehtävistä. Heinäkuussa 1999 ensimmäinen Ralf Pollmeierin perustama yhtiö, Rietbergissä toimiva Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetrieb myi uudelle Pollmeier Leimholz GmbH:lle kaikki varat ja velat lukuun ottamatta kahden kovapuutavaraa valmistavan sahan osakkuuksia. Rietbergissä toimivan yrityksen nimi Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetrieb muutettiin nimeksi Pollmeier Massivholz GmbH. Tämän yhtiön vastuulla ovat kaikki sahojen kannalta keskeiset tehtävät kuten keskitetty raakapuun osto, keskitetty myynti, henkilöstöhallinto ja laskentatoimi.
(11) Myös yksittäisten sahayhtiöiden oikeudellista rakennetta muutettiin. Pollmeier Massivholz GmbH & Co. KG:stä tuli Pollmeier Creuzburg GmbH & Co. KG ja Malchow'ssa toimivan Pollmeier GmbH:n uudeksi nimeksi tuli Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG. Kässlitziin perustettiin uusi saha, jonka nimeksi tuli Pollmeier Kässlitz GmbH & Co. KG.
(12) Sijoitustoimintaa varten perustettiin uusi yhtiö, Pollmeier Support GmbH & Co. KG. Toinen uusi yhtiö oli Pollmeier Duisburg GmbH & Co. KG, joka ei toistaiseksi ole harjoittanut minkäänlaista liiketoimintaa. Kaikki nämä yhtiöt kuuluvat Pollmeier Massivholz GmbH:lle ja niitä hallinnoivat Pollmeier Massivholz GmbH:hon kuuluvat yritykset.
(13) Vuonna 2000 Pollmeier Support GmbH & Co. KG hankki itselleen erään konkurssin tehneen koneenrakennusyrityksen liiketoiminnan ja muutti yrityksen nimen Hanses Sägewerkstechnik GmbH & Co. KG:ksi. Tämän yhtiön lisäksi Ralf Pollmeier perusti keskeneräisten tilausten hoitamiseksi uuden JH Maschinenbau GmbH -nimisen yhtiön, jonka koko osakekanta kuuluu hänelle.
(14) Jäljempänä olevissa kaavioissa esitetään Pollmeier-yhtymän rakenteellinen kehitys.
PIC FILE= "L_2002296FI.002101.TIF
PIC FILE= "L_2002296FI.002201.TIF
PIC FILE= "L_2002296FI.002202.TIF
PIC FILE= "L_2002296FI.002301.TIF
(15) Yhtymään kuuluvat yhtiöt ja niiden osakkaat:
Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetrieb, Rietberg (Nordrhein-Westfalenin osavaltio)
Heinäkuusta 1999 lähtien: Pollmeier Massivholz GmbH, Creuzburg (Thüringenin osavaltio)
TAULUKON PAIKKA
Pollmeier Massivholz GmbH & Co. KG, Creuzburg (Thüringenin osavaltio)
Vuodesta 1999: Pollmeier Creuzburg GmbH & Co. KG, Creuzburg
TAULUKON PAIKKA
Pollmeier GmbH, Malchow (Mecklenburg-Vorpommernin osavaltio)
Vuodesta 1999: Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG, Malchow
TAULUKON PAIKKA
Pollmeier Kässlitz GmbH & Co. KG, Kässlitz (Thüringenin osavaltio)
TAULUKON PAIKKA
Pollmeier Duisburg GmbH & Co. KG, Duisburg
TAULUKON PAIKKA
Pollmeier Support GmbH & Co. KG, Rietberg
Vuodesta 2000: Hanses Sägewerkstechnik GmbH & Co. KG, Meschede
TAULUKON PAIKKA
JH Maschinenbau GmbH
TAULUKON PAIKKA
Pollmeier Leimholz GmbH, Rietberg (Nordrhein-Westfalenin osavaltio)
TAULUKON PAIKKA
Inland Wood Specialties, L.P., Spokane, Yhdysvallat
TAULUKON PAIKKA
2.1.2 Yhtymään kuuluvien yritysten välinen taloudellinen integraatio
(16) Pollmeier-yhtymän www-sivustolla kuvaillaan Pollmeier-yhtymään kuuluvia yhtiöitä, Yhdysvalloissa toimiva Inland Wood Specialties LP (jäljempänä "IWS") mukaan luettuna, Pollmeier-yhtymän "toimipaikkoina". Yhtymä toimittaa saksalaiselle, eurooppalaiselle ja aasialaiselle huonekaluteollisuudelle korkealuokkaisia liimapuulevyjä, joita valmistetaan sen Saksassa ja Yhdysvalloissa sijaitsevissa tuotantolaitoksissa. IWS:n tuotteiden myynnistä Euroopassa vastasi 17 päivään heinäkuuta 1999 asti Rietbergissä toimiva Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetrieb edustussopimuksen perusteella ja mainitusta ajankohdasta lähtien Rietbergissä toimiva Pollmeier Leimholz GmbH.
(17) Kaikki Pollmeier-yhtymään kuuluvat yhtiöt olivat 1 päivään kesäkuuta 1998 Rietbergissä toimivan Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetriebin kautta suoraan tai välillisesti Ralf Pollmeierin hallinnassa. Koska ne toimivat samoilla markkinoilla ja olivat saman henkilön hallinnassa, ne eivät olleet taloudellisesti itsenäisiä, minkä vuoksi niiden on katsottava muodostaneen yhtenäisen taloudellisen kokonaisuuden. Malchow'ssa toimivan Pollmeier GmbH:n ei näin ollen voida katsoa olleen itsenäinen ainakaan ennen 1 päivää kesäkuuta 1998.
(18) Ralf Pollmeier myi 1 päivänä kesäkuuta 1998 51 prosenttia IWS:n osakkeista sisarelleen Doris Tegelkampille ja John Gottwaldille. Kyseisestä päivästä lähtien hän omisti enää 23,25 prosenttia IWS:n osakkeista. IWS:ää kuvaillaan edelleen Pollmeier-yhtymän toimipaikaksi, ja sen tuotteiden myynnistä vastasi 17 päivään heinäkuuta 1999 asti Rietbergissä toimiva Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetrieb.
2.2 Toimenpiteet
2.2.1 Malchow'ssa toimivan Pollmeier GmbH:n hyväksi toteutetut toimenpiteet
(19) Mecklenburg-Vorpommernin osavaltion talousministeriö päätti 2 päivänä syyskuuta 1998 myöntää Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle investointituen toisen sahan perustamiseen komission hyväksymän, alueellisen talousrakenteen parantamista koskevan liittovaltion ja osavaltion yhteisen 27. puiteohjelman (1998-2002)(7) (jäljempänä "27. puiteohjelma") perusteella. Tätä päätöstä muutettiin 12 päivänä toukokuuta 1999. Saha sijaitsee EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukialueella.
(20) Tuki on rajattu 16384600 Saksan markkaan (8377313 euroon), joka vastaa 30,23:a prosenttia 54,2 miljoonan Saksan markan (27,7 miljoonan euron) tukikelpoisista bruttoinvestointikustannuksista. Saksan tietojen mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä oli 80 työpaikan luominen. Investointihanke käynnistettiin 1 päivänä kesäkuuta 1998, ja se oli määrä saada päätökseen 31 päivään toukokuuta 2001 mennessä.
(21) Lisäksi vuonna 1999 annetun veronhuojennuslain (Investitionszulagengesetz)(8) perusteella myönnettiin 9,3 miljoonan Saksan markan (4,75 miljoonan euron) lisäveronhuojennus, joka vastaa 17,15:tä prosenttia tukikelpoisista bruttoinvestointikustannuksista.
(22) Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH sai lisäksi 27 päivänä tammikuuta 1999 IKB Deutsche Industriebank AG:n Nordrhein-Westfalenin haarakonttorilta Euroopan jälleenrakennusohjelman (ERP) varoin tuetun viiden miljoonan Saksan markan (2,55 miljoonan euron) luoton 3,75 prosentin vuosikorolla. Korkoavustus vastaa bruttomäärältään 0,80 prosentin tuki-intensiteettiä.
(23) Edellä 19-22 kappaleessa mainittujen toimenpiteiden yhteenlaskettu tuki-intensiteetti on 48,18 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.
(24) Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH jätti 29 päivänä heinäkuuta 1999 hakemuksen saadakseen 7,5 miljoonan Saksan markan (3,58 miljoonan euron) lisätuen puunjalostukseen ja sahan tuotteiden jatkojalostukseen käytettäviä laitteita koskeviin 25 miljoonan Saksan markan (12,78 miljoonan euron) investointeihin. Saksa korostaa, että se ei ole vielä tehnyt päätöstä investointituesta, josta on päätettävä tuolloin voimassa olevan liittovaltion ja osavaltion yhteisen puiteohjelman (oletettavasti 29. puiteohjelman) perusteella ja joka vastaisi bruttomäärältään 30 prosentin tuki-intensiteettiä. Sama koskee 4,5 miljoonan Saksan markan (2,3 miljoonan euron) lisäveronhuojennusta, joka vastaisi bruttomäärältään 18 prosentin tuki-intensiteettiä. Saksa ei ole vielä tehnyt hakemusta koskevaa päätöstä, minkä se vahvisti menettelyn aloittamista koskevassa vastauksessaan.
(25) Edellä mainittujen kahden toimenpiteen suunniteltu bruttotuki-intensiteetti on 48 prosenttia.
(26) Investointihanke, joka käynnistettiin 2 päivänä tammikuuta 2000 ja on määrä saada päätökseen 1 päivään tammikuuta 2003 mennessä, edellyttää 25 työpaikan luomista.
2.2.2 Kässlitzissä toimivan Pollmeier GmbH & Co. KG:n hyväksi toteutetut toimenpiteet
(27) Saksa päätti 27. puiteohjelman perusteella 3 päivänä huhtikuuta 2000 myöntää Kässlitzissä toimivalle Pollmeier GmbH & Co. KG:lle 19,03 miljoonan Saksan markan (9,73 miljoonan euron) investointituen, joka vastaa 21,65:tä prosenttia 87,88 miljoonan Saksan markan (44,93 miljoonan euron) tukikelpoisista investointikustannuksista. Lisäksi rahoitussuunnitelmaan sisältyy vuonna 1999 annetun veronhuojennuslain mukainen 19136250 Saksan markan (9,78 miljoonan euron) lisäveronhuojennus, joka vastaa suunniteltua 21,75 prosentin bruttotuki-intensiteettiä. Mainittujen toimenpiteiden yhteenlaskettu bruttotuki-intensiteetti oli 43,4 prosenttia.
(28) Toimenpiteiden tarkoituksena oli luoda uutta saha- ja puunjalostuskapasiteettia Kässlitziin (Hellingen) eli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukialueella sijaitsevaan toimipaikkaan. Saksan tietojen mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä oli 180 työpaikan ja 20 koulutuspaikan luominen. Investoinnit oli määrä toteuttaa 1 päivän joulukuuta 1999 ja 30 päivän marraskuuta 2002 välisenä aikana.
(29) Saksa ilmoitti komissiolle menettelyn aloittamista koskevassa vastauksessaan, että Kässlitzissä toimivalle Pollmeier GmbH & Co. KG:lle ei ole myönnetty tukea. Saksan mukaan yritys peruutti hakemuksensa, minkä jälkeen investointituen myöntämistä koskeva päätös kumottiin.
2.3 Menettelyn aloittamisen syyt
(30) Komissio piti edelleen kyseenalaisena, voitiinko tuensaajia pitää pk-yrityksinä ja kuuluiko tuki kokonaisuudessaan hyväksyttyjen tukiohjelmien soveltamisalaan. Tiedot, jotka Saksa toimitti vastauksena saamaansa tietopyyntöön(9), eivät kyenneet hälventämään komission epäilyksiä.
(31) Jotta Malchow'ssa toimivalla Pollmeier GmbH:lla ja Kässlitzissä toimivalla Pollmeier GmbH & Co. KG:llä olisi ollut oikeus myönnettyihin tukiin, joiden bruttotuki-intensiteetit olivat 48,18 prosenttia, 48 prosenttia ja 43,4 prosenttia, niiden oli tosiasiallisesti oltava pk-yrityksiä. Toisin sanoen niiden oli täytettävä kaikki yhteisön suuntaviivoissa määritellyt arviointiperusteet. Päätettäessä hyväksyä alueelliset tukiohjelmat, joiden perusteella valtiontuet myönnettiin tai oli määrä myöntää, yhtenä edellytyksenä oli se, että tuensaajat täyttävät suosituksessa ja yhteisön suuntaviivoissa esitetyt pk-yrityksen määrittelyperusteet.
(32) Erityisesti oli syytä tutkia, voitiinko yhtiöitä, joiden hyväksi toimenpiteet toteutettiin, pitää erillisinä yrityksinä, jotka olivat kulloistenkin tukitoimien edunsaajia. Oli tarkasteltava etenkin sitä, muodostivatko ne itsenäisiä taloudellisia kokonaisuuksia vai kuuluiko tuensaajayritykseen myös muita Pollmeier-yhtymään kuuluvia yhtiöitä, jolloin kyseessä on oikeuskäytännössä tarkoitettu "yhtenäinen taloudellinen kokonaisuus"(10). Epäilykset kohdistuivat varsinkin uusien sahayhtiöiden ja Yhdysvalloissa toimivan Inland Wood Specialtiesin välisiin suhteisiin ja niiden välisen integraation asteeseen. Kaikki nämä yhtiöt ovat Ralf Pollmeierin ja hänen yhtiöidensä kautta suoraan tai välillisesti keskenään sidoksissa. Ensinnäkin on määriteltävä tuen saaneen yrityksen laajuus, ennen kuin komissio voi arvioida, voidaanko tuensaajaan soveltaa pk-yrityksen määritelmää.
(33) Koska Saksan toimittamat tiedot Pollmeier-yhtymään kuuluvista yhtiöistä olivat edelleen puutteellisia, komissio ei voinut todeta, oliko tuensaaja pk-yritys ja olivatko Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle ja Kässlitzissä toimivalle Pollmeier GmbH & Co. KG:lle myönnetyt tuet siten komission hyväksymien alueellisten tukiohjelmien mukaisia vai olivatko ne ainakin osittain hyväksyttyjen ohjelmien vastaisia, jolloin niitä olisi pidettävä uusina tukina. Lisäksi komissio piti kyseenalaisena kaikkien toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.
(34) Tämän vuoksi komissio päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn ja esittää asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tietopyynnön.
3 ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(35) Menettelyn aloittamisen jälkeen komissio sai huomautuksia kansalliselta saha- ja puunjalostusteollisuuden liitolta ja Malchow'ssa toimivalta Pollmeier GmbH:lta (jonka nykyinen nimi on Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG).
(36) Saksan saha- ja puunjalostusteollisuuden liitto ilmoitti komissiolle, että Kässlitzin tuotantolaitokselle myönnettiin rakennuslupa 2 päivänä heinäkuuta 2001. Lisäksi se totesi, että yhdysvaltalaisen, Spokanessa toimivan Inland Wood Specialties LP:n muut osakkaat ovat Ralf Pollmeierin sisar ja veli. Liitto viittasi 40 miljoonan Saksan markan laajennusinvestointeihin, joita komissio ei ollut ottanut huomioon ja joihin oli mahdollisesti myönnetty lisätukia. Lisäksi liitto mainitsi, että useilta metsähallinnon yksiköiltä saatujen tietojen mukaan Pollmeier maksaa pyökkipuuhankintansa kaikissa osavaltioissa Thüringenin osavaltion takauksella.
(37) Myös tuensaaja eli Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH esitti huomautuksia. Yritys viittasi syihin, jotka johtivat Malchow'n sahan perustamiseen sahateollisuuden elvyttämiseksi Saksassa.
(38) Huomautukset esitetään jäljempänä tiivistetysti. Pollmeier-sahoilla ei ole vaikutusta muihin Euroopassa toimiviin sahoihin. Pollmeierin tuotteet kilpailevat lähes yksinomaan Yhdysvalloista peräisin olevien tuontituotteiden kanssa, ja yli 55 prosenttia Pollmeier-sahojen tuotannosta viedään kolmansiin maihin. Pollmeier-yhtymän toteuttamilla investoinneilla oli huomattavia alueellisia vaikutuksia. Tuotantolaitoksissa jalostetaan yksinomaan lehtipuuta ja ennen muuta pyökkipuuta. Ne ovat Euroopan ainoat sahat, joissa käytetään uusinta amerikkalaista tietokoneohjattua sahaustekniikkaa, minkä ansiosta ne pystyvät kilpailemaan muiden sahojen kanssa Euroopan ulkopuolella. Kyseisen tekniikan ansiosta Pollmeier-sahat pystyvät käsittelemään erilaisia puulaatuja optimaalisella tavalla ja tarjoamaan tasalaatuisia tuotteita kaikissa laatuluokissa.
(39) Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH korosti myös yrityksen sahojen myönteistä vaikutusta tuotantoketjun alkupään raaka-ainemarkkinoihin. Se toimitti komissiolle useiden tavarantoimittajien lausunnot, joissa ne totesivat pyökkipuumarkkinoiden kehittyneen erittäin myönteisellä tavalla suuria pyökkimääriä säännöllisesti ostavien Pollmeier-sahojen ansiosta. Varsinkin laatuluokkiin C ja D kuuluvan pyökkipuun kysyntä on lisääntynyt huomattavasti. Lisäksi Pollmeier-sahat ovat valmiita ostamaan myös heikkolaatuisempaa puuta, kun taas muut asiakkaat haluavat aina korkealuokkaista puutavaraa. Tämän seurauksena metsähallinnon yksiköt voivat enenevässä määrin rahoittaa toimintansa itse ja ovat siten vähemmän riippuvaisia julkisista varoista.
(40) Pollmeier-sahoilla on vaikutusta myös ostomarkkinoihin. Koska ne ovat Euroopan ainoat sahat, jotka voivat tarjota asiakkailleen laajan valikoiman eri puulaatuja, ne tarjoavat Euroopan huonekaluteollisuudelle vaihtoehdon amerikkalaisille tuotteille ja siten mahdollisuuden säästää kuljetuskustannuksissa. Tämä vahvistaa Euroopan huonekaluteollisuuden kilpailukykyä.
(41) Lopuksi Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH toteaa, että yhtymän sahat eivät kilpaile muiden eurooppalaisten sahojen kanssa, joten niiden toiminta ei ole kaventanut muiden eurooppalaisten sahojen myyntimahdollisuuksia.
4 SAKSAN HUOMAUTUKSET
(42) Saksa vastasi menettelyn aloittamiseen 15 päivänä toukokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä ja toimitti komissiolle pyydetyt tiedot.
(43) Menettelyn aloittamista koskevassa vastauksessaan Saksa ensinnäkin ilmoitti komissiolle, että ainoastaan Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH oli saanut valtiontukea. Päätös tuen myöntämisestä Kässlitzissä toimivalle Pollmeier GmbH & Co. KG:lle oli kumottu, ja päätöstä Malchow'ssa toimivan Pollmeier GmbH:n laajentamista koskevan tuen myöntämisestä ei ollut vielä tehty.
(44) Saksa toimitti Pollmeier-yhtymän kehitystä koskevat yksityiskohtaiset tiedot ensimmäisen (liimapuuta valmistavan) puunjalostuslaitoksen perustamisesta Rietbergiin aina sahojen toiminnan uudelleensuuntaamiseen. Lisäksi Saksa toimitti yksityiskohtaisia tietoja Saksan pyökkipuumarkkinoista ja yhdysvaltalaisten tuotantolaitosten kovasta kilpailusta sekä esitti syyt sahojen toiminnan uudelleensuuntaamiseen. Saksa toimitti myös tietoa Creuzburgin ja Malchow'n sahojen taloudellisesta merkityksestä ja Pollmeier-sahojen liikevaihdosta. Saksan mukaan Pollmeier-sahat eivät kilpaile muiden eurooppalaisten sahojen kanssa vaan ainoastaan yhdysvaltalaisten sahojen kanssa, joten niiden tuotanto ei vaikuta haitallisesti eurooppalaisiin kilpailijoihin. Pollmeier-sahojen perustaminen on vaikuttanut myönteisesti rakenteellisista ongelmista kärsiviin alueisiin.
(45) Saksa toimitti myös Pollmeier-yhtymän yritysrakennetta ja rahoitusasemaa koskevan kuvauksen. Kysymykseen Malchow'ssa toimivan Pollmeier GmbH:n asemasta pk-yrityksenä Saksa vastaa toistamiseen, että yritykseen voidaan soveltaa pk-yrityksen määritelmää. Saksan mukaan Malchow'ssa toimivan Pollmeier GmbH:n asema pk-yrityksenä on tutkittava siltä osin, täyttikö sen emoyhtiö, Rietbergissä toimiva Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetrieb pk-yrityksen määrittelyperusteet. Koska Rietbergissä toimiva Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetrieb oli enemmistöosakkaana Malchow'ssa toimivassa Pollmeier GmbH:ssa ja Pollmeier Massivholz GmbH & Co. KG:ssä, näiden kolmen yhtiön taloudelliset tunnusluvut on laskettava yhteen. Luvut osoittavat, että Rietbergissä toimiva Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetrieb täytti pk-yrityksen määrittelyperusteet vuosina 1996-1998. Koska Rietbergissä toimiva Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetrieb on luonnollisen henkilön omistuksessa, se täyttää myös pk-yrityksen määritelmään sisältyvän riippumattomuusperusteen.
(46) Saksa katsoo, että yhdysvaltalaisen, Spokanessa toimivan Inland Wood Specialties -nimisen yrityksen (jäljempänä "IWS") lukuja ei pidä laskea yhteen muiden Pollmeier-yhtiöiden lukujen kanssa. Ainoa yhteys tuen saaneen yhtiön eli Malchow'ssa toimivan Pollmeier GmbH:n ja IWS:n välillä on Ralf Pollmeier -niminen luonnollinen henkilö. Koska luonnollisiin henkilöihin ei voida soveltaa pk-yrityksen määritelmää, yritysten välillä ei ole suosituksen liitteessä olevan 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua yhteyttä.
(47) Saksa toteaa lisäksi, että arvioitaessa yrityksen asemaa pk-yrityksenä - vaikka IWS:n luvut laskettaisiin yhteen muiden toimipaikkojen lukujen kanssa - viitevuotena on joka tapauksessa pidettävä vuotta 1998 eikä vuotta 1997, koska Mecklenburg-Vorpommernin osavaltio teki lopullisen päätöksen tuen myöntämisestä vasta vuonna 1999. Ralf Pollmeier myi 1 päivänä kesäkuuta 1998 51 prosenttia IWS:n osakkeista ja omistaa nyt enää 23,25 prosenttia IWS:n osakkeista. Koska kyseessä on alle 25 prosentin osakkuus, IWS:n lukuja ei pidä laskea yhteen muiden lukujen kanssa.
(48) Lisäksi Saksa katsoo, että vaikka viitevuotena pidettäisiin vuotta 1997, on noudatettava periaatetta, jonka mukaan yrityksen osakkuuksien myyminen viimeksi hyväksytyn vuositilinpäätöksen jälkeen mutta ennen tuen myöntämistä koskevan päätöksen tekemistä on otettava huomioon sovellettaessa suosituksen liitteessä olevan 1 artiklan 4 kohtaa.
(49) Saksan mukaan tämä periaate perustuu yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(11) 5 artiklaan, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(12), ja liikevaihdon laskemisesta yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaan annetun komission tiedonannon(13) 27 kohtaan. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on vahvistanut tämän asetuksen (ETY) N:o 4064/89 5 artiklan tulkinnan asiassa T-3/93, Air France v. komissio, 24 päivänä maaliskuuta 1994 antamassaan tuomiossa (jäljempänä "Air France -tuomio")(14).
(50) Saksan mukaan tätä periaatetta on noudatettava tarkasteltaessa viimeksi tarkastetun tilivuoden liikevaihtoa, taseen loppusummaa ja työntekijöiden lukumäärää koskevia tietoja. Tarkasteltavana olevassa asiassa on otettava huomioon Ralf Pollmeierin IWS:n enemmistöosakkuuden myyminen, koska kaupat tehtiin ennen tuen myöntämistä koskevan päätöksen tekemistä. Näin ollen IWS:n lukuja ei Saksan mukaan pidä laskea yhteen muiden Pollmeier-yhtiöiden lukujen kanssa.
(51) Sen, että kaikki IWS:n osakkaat ovat saman perheen jäseniä, ei Saksan mielestä voida katsoa osoittavan, että Ralf Pollmeierilla on määräysvalta IWS:ssä. Tällainen perustelu olisi pk-yrityksiä koskevien sääntöjen vastainen.
(52) Saksa päättelee, että Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH on pk-yritys ja myönnetty tuki on siten hyväksyttyjen tukiohjelmien mukainen.
(53) Saksa toteaa kannanotossaan asianomaisten huomautuksiin, erityisesti Saksan saha- ja puunjalostusteollisuuden liiton huomautuksiin, että Kässlitzin hankkeeseen ei ole myönnetty tukea. Liiton mainitsemasta takauksesta Saksa toteaa, että puun ostajat tavanomaisen liiketavan mukaisesti esittävät ostohinnan suuruisen pankkitakauksen ja että tämä käy ilmi myös yleisistä myynti- ja maksuehdoista. Takauksen myöntää ostajan käyttämä pankki. Saksa vahvistaa, että osavaltion takausohjelman perusteella ei ole myönnetty takausta.
5 ARVIOINTI
(54) Menettelyn aloittamisen jälkeen Saksa vahvisti, että Kässlitzissä toimivalle Pollmeier GmbH & Co. KG:lle ei ole myönnetty tukea. Tukea, jota Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH haki tuotevalikoimansa laajentamiseksi eli puunjalostusta ja sahatuotteiden jatkojalostusta varten, ei Saksan viranomaisten mukaan ole hyväksytty, eikä sitä näin ollen käsitellä tässä päätöksessä. Hanketta ei myöskään ole ilmoitettu, joten sitä ei käsitellä tässä päätöksessä.
(55) Saksan mukaan Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle myönnetty tuki perustui hyväksyttyihin tukiohjelmiin.
(56) Saksa katsoo, että tuki, joka myönnettiin vuosina 1998-1999 Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle sahan perustamiseksi Malchow'hun ja joka bruttomäärältään vastasi 48,18 prosentin kokonaistuki-intensiteettiä, oli komission hyväksymien alueellisten tukiohjelmien(15) mukainen.
(57) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle myönnetty tuki myönnettiin valtion varoista. Se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, koska se myönnettiin tietyllä tuotannonalalla toimivalle tietylle yritykselle, joten sillä suosittiin kyseistä yritystä sen kilpailijoihin nähden. Tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska tuotannonala, jolla Pollmeier toimii, käsittää useita jäsenvaltioita.
(58) Saksa ei ole kiistänyt yrityksen hyväksi toteutettujen toimenpiteiden tukiluonnetta. Menettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH toteaa, että se ei kilpaile eurooppalaisten sahojen kanssa. Komissio katsoo, että vaikka Pollmeier-tuotanto kilpailisikin enimmäkseen yhdysvaltalaisten sahojen kanssa, tästä ei seuraa, että Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle myönnetyt tuet eivät vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua yhteisön alueella. Sahateollisuutta ja puun ensikäsittelyä harjoitetaan useissa jäsenvaltioissa, joista on erityisesti mainittava Itävalta, Suomi ja Ruotsi. Nämä maat toimivat aktiivisesti sekä yhteisön markkinoilla että vientimarkkinoilla ja kilpailevat siten Malchow'ssa toimivan Pollmeier GmbH:n kanssa.
(59) Komissio ottaa huomioon sen, että toimenpiteet toteutetaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla epäsuotuisilla alueilla. Lisäksi se katsoo, että näitä alueita koskevissa ohjelmissa suurin sallittu bruttotuki-intensiteetti on 35 prosenttia suuryritysten osalta ja 50 prosenttia pk-yritysten osalta. Nämä prosentuaaliset osuudet ovat ylärajoja, jotka koskevat koko tukea, mikäli tukea myönnetään useiden alueellisten ohjelmien perusteella tai paikallisista, alueellisista, kansallisista tai yhteisön varoista.
(60) Koska toimenpiteiden bruttotuki-intensiteetti on 48,18 prosenttia, voidaan todeta Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle myönnetyn tuen ilmeisesti edellyttäneen, että tuensaajayritys täytti ohjelman hyväksymishetkellä voimassa olleissa yhteisön suuntaviivoissa ja suosituksessa esitetyt pk-yrityksen määrittelyperusteet.
5.1 Pk-yrityksen määritelmä
(61) Pienet ja keskisuuret yritykset (jäljempänä "pk-yritykset") ovat yrityksiä,
- joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää, ja
- joiden vuosiliikevaihto on enintään 40 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma enintään 27 miljoonaa euroa, ja
- jotka täyttävät riippumattomuusperusteen(16).
(62) Riippumattomia yrityksiä ovat suosituksen liitteessä olevan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ne yritykset, joiden pääomasta tai äänivaltaisista osakkeista 25 prosenttia tai enemmän ei ole yhden sellaisen yrityksen omistuksessa tai sellaisten yritysten yhteisomistuksessa, joihin ei voida soveltaa tilanteen mukaan joko pk-yrityksen tai pienen yrityksen määritelmää.
(63) Komissio muistuttaa tässä yhteydessä pk-yrityksiä koskevasta käytännöstään, jonka mukaisesti se pyrkii antamaan näille yrityksille erityisiä kannustimia ja poistamaan tiettyjä esteitä. Yhteisön suuntaviivojen 1.2 kohdassa todetaan, että suurimpia esteitä ovat vaikeudet pääoman ja luoton saamisessa ja tiedonsaannissa, erityisesti uusia teknologioita ja mahdollisia markkinoita koskevien tietojen saamisessa, sekä uusien säädösten täytäntöönpanosta usein aiheutuvat korkeammat kustannukset.
(64) Pk-yritysten suosiminen muun muassa korottamalla sallittua tukimäärää ei näin ollen ole oikeutettua ainoastaan sen perusteella, missä määrin nämä yritykset edistävät yleisen edun mukaisia pyrkimyksiä, vaan myös sen perusteella, että näille yrityksille on korvattava esteistä aiheutuva haitta ottaen huomioon yritysten toiminnan myönteinen vaikutus. On kuitenkin varmistettava, että lisätuki myönnetään tosiasiallisesti vain niille yrityksille, jotka kärsivät näistä esteistä. Sovellettava pk-yrityksen määritelmä on rajattava pienten ja keskisuurten yritysten käsitteeseen siten, että määritelmää sovelletaan ainoastaan yrityksiin, jotka tuottavat tavoiteltuja myönteisiä ulkoisia vaikutuksia ja jotka kamppailevat voittaakseen mainitut esteet. Tämän vuoksi sitä ei voida soveltaa moniin suuriin yrityksiin, jotka eivät välttämättä tuota mainittuja myönteisiä vaikutuksia tai joilla ei ole pk-yrityksille tyypillisiä esteitä voitettavana. Tällaisille yrityksille myönnetyt tuet todennäköisesti johtavat kilpailun ja yhteisön sisäisen kaupan vääristymiseen entisestään.
(65) Tämä periaate on esitetty suosituksen johdanto-osan 22 kappaleessa, joka kuuluu seuraavasti: "Pk-yritysten määrittelylle on asetettava sangen tiukat perusteet, jos niihin kohdistettavien toimenpiteiden on aidosti määrä hyödyttää yrityksiä, jotka kokonsa takia ovat epäedullisessa asemassa."
(66) Komissio pitää erityisen tärkeänä sitä, että riippumattomuusperusteen täyttymistä ei laiminlyödä. Sen varmistamiseksi, että ohjelmista hyötyvät ainoastaan todelliset pk-yritykset, yhteisön suuntaviivoissa korostetaan, että on tarpeen sulkea pois sellaiset pk-yrityksistä koostuvat oikeushenkilöt, jotka muodostavat ryhmittymän, jonka taloudellinen voima on suurempi kuin pk-yrityksen.
5.2 Tuensaajan luokitteleminen pk-yritykseksi
(67) Määriteltäessä tuensaajaa on syytä huomata, että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa viitataan yrityksen käsitteeseen. Kuten EY:n tuomioistuin on vahvistanut(17), yrityksen ei tarvitse muodostaa erillistä oikeudellista kokonaisuutta, vaan se voi koostua yhtiöiden muodostamasta ryhmästä. Kilpailuoikeutta sovellettaessa yritykset on rinnastettava "yhtenäisiin taloudellisiin kokonaisuuksiin". Näin ollen on välttämätöntä tarkastella muun muassa yhtiöiden osakkuuksiin liittyviä omistussuhteita, toimitusjohtajana toimivaa henkilöä ja taloudellisen integraation astetta.
(68) Tutkittaessa, onko tuensaajayritys pk-yritys, viitevuotena on suosituksen mukaan käytettävä viimeksi tarkastettua tilivuotta. Suosituksen liitteessä olevan 1 artiklan 6 kohdassa määrätään, että kun yritys tilinpäätöksen päivämääränä ylittää tai alittaa henkilöstömäärää koskevat kynnykset tai rahamääräiset ylärajat, yritys saa tai menettää pk-yrityksen aseman ainoastaan siinä tapauksessa, että ylitys tai alitus toistuu kahden peräkkäisen tilivuoden aikana.
(69) Alkuperäinen investointiavustuksen myöntämistä koskeva päätös tehtiin vuonna 1998. Menettelyä aloittaessaan komissio katsoi, että vuotta 1998 on pidettävä vuotena, jona tuki myönnettiin, ja että sovellettaessa pk-yrityksen määritelmää vuotta 1997 on pidettävä viitevuotena. Saksan mielestä tuen myöntämisvuosi on 1999, koska avustuksen myöntämistä koskevaa päätöstä on muutettu olennaisesti. Tämän näkemyksen kanssa ristiriidassa on Saksan muissa asioissa(18) kannattama periaate, jonka mukaan avustuksen myöntämistä koskevan päätöksen muuttaminen ei ole oikeudellisessa mielessä uusi päätös. Muutoksen tarkoituksena on ainoastaan tukimäärän mukauttaminen, sillä muut samaan hankkeeseen myönnetyt tuet otetaan huomioon.
(70) Komission mielestä tuen myöntämisvuotena on pidettävä vuotta 1998. Näin ollen tuensaajaa on tarkasteltava vuosien 1997 ja 1996 työntekijöiden lukumäärän ja taloudellisten tunnuslukujen perusteella. Jäljempänä esitetään Pollmeier-yhtymän neljän yhtiön tiedot kahdelta tuen myöntämispäätöstä edeltävältä tilivuodelta.
TAULUKON PAIKKA
(71) Komissio katsoo, että Yhdysvalloissa toimiva IWS olisi vastoin Saksan väitteitä otettava huomioon määriteltäessä tuensaaja. Vuosina 1996 ja 1997 tuensaajayritykseen kuuluivat Rietbergissä toimiva Pollmeier GmbH Holzverarbeitungsbetrieb, Creuzburgissa toimiva Pollmeier Massivholz GmbH & Co. KG ja IWS. Kaikki nämä yhtiöt ovat suoraan tai välillisesti Ralf Pollmeierin hallinnassa ja harjoittavat samaa tai rinnakkaista taloudellista toimintaa. Näin ollen voidaan todeta, että ne ovat keskenään taloudellisesti integroituneita. Minkään näistä yhtiöistä ei voida väittää muodostavan itsenäistä taloudellista kokonaisuutta. Taloudellisen integraation aste on riittävä, jotta voidaan päätellä IWS:n ja kahden Euroopassa toimivan Pollmeier-sahan muodostavan yhtenäisen taloudellisen kokonaisuuden.
(72) Kun tarkastellaan vuosia 1996 ja 1997, käy ilmi, että tuensaaja ei ollut pk-yritys vuonna 1998. Vuonna 1996 pk-yrityksille asetetut enimmäismäärät ylittyivät: yhteenlaskettu työntekijöiden lukumäärä oli 416 ja yhteenlaskettu liikevaihto 44,8 miljoonaa euroa. Vuonna 1997 tuensaajan palveluksessa oli 465 työntekijää, liikevaihto 66,73 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma 29,19 miljoonaa euroa. Tuensaajan taloudelliset tunnusluvut ylittivät pk-yrityksille asetetut enimmäismäärät vuonna 1997. Näin ollen tuensaaja ylitti pk-yrityksille asetetut enimmäismäärät kahtena peräkkäisenä tilivuotena.
(73) Mikäli komissio noudattaisi Saksan esittämiä perusteluja ja pitäisi tuen myöntämisvuotena vuotta 1999, viitevuosi olisi 1998. Jäljempänä esitetään Pollmeier-yhtymän yhtiöiden tiedot kahdelta tuen myöntämispäätöstä edeltävältä tilivuodelta:
TAULUKON PAIKKA
(74) Kun tarkastellaan tuensaajan työntekijöiden lukumäärää ja taloudellisia tunnuslukuja, on laskettava yhteen Pollmeier-yhtymän kolmen yhtiön tiedot vuodelta 1997. Vuonna 1997 tuensaajan palveluksessa oli 456 työntekijää, liikevaihto 66,73 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma 29,19 miljoonaa euroa. Näin ollen tuensaaja ylitti pk-yrityksille asetetut enimmäismäärät.
(75) Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH perustettiin vuonna 1998. Yhtymän rakenne muuttui 1 päivänä kesäkuuta 1998, jolloin Ralf Pollmeier myi 51 prosenttia IWS:n osakkeista ja on kyseisestä päivästä lähtien omistanut enää 23,25 prosenttia IWS:n osakkeista. Vaikka tarkastelussa rajoituttaisiin Euroopassa toimivien yhtiöiden laajuuteen, Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH mukaan luettuna, ja jätettäisiin IWS:n työntekijöiden lukumäärä ja taloudelliset tunnusluvut huomiotta, vuonna 1998 tuensaajan palveluksessa oli yhteensä 239 työntekijää, liikevaihto 45,07 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma 25,1 miljoonaa euroa. Tällöin tuensaaja ei ylittäisi pk-yrityksille asetettuja enimmäismääriä vuonna 1998.
(76) Suosituksen liitteessä olevan 1 artiklan 6 kohdassa määrätään kuitenkin nimenomaisesti seuraavaa: "Kun yritys tilinpäätöksen päivämääränä ylittää tai alittaa henkilöstömäärää koskevat kynnykset tai rahamääräiset ylärajat, yrityksen olisi saatava tai menetettävä pk-yrityksen [...] asema ainoastaan siinä tapauksessa, että ylitys tai alitus toistuu kahden peräkkäisen tilivuoden aikana."
(77) Viimeksi hyväksytyn tilinpäätöksen päivämääränä tuensaaja alitti työntekijöiden lukumäärää, liikevaihtoa tai taseen loppusummaa koskevat enimmäismäärät. Alitus ei kuitenkaan toistunut kahtena peräkkäisenä tilivuotena, sillä vuonna 1997 yrityksen työntekijöiden lukumäärä ja taloudelliset tunnusluvut vielä ylittivät voimassa olleet enimmäismäärät.
(78) Vuonna 1998 tuensaaja ei ollut pk-yritys, sillä pk-yrityksille asetetut enimmäismäärät olivat ylittyneet kahtena edeltävänä vuotena. Vuonna 1996 yhteenlaskettu työntekijöiden lukumäärä oli 416 ja yhteenlaskettu liikevaihto 44,8 miljoonaa euroa. Näin ollen tuensaaja ei ollut pk-yritys eikä saanut pk-yrityksen asemaa myöskään vuonna 1999. Tuensaaja oli siis vuonna 1999, jolloin tuki myönnettiin, edelleen suuryritys.
(79) Saksa on esittänyt, että 1 päivänä kesäkuuta 1998 voimaan tullut IWS:n omistussuhteiden muutos on otettava huomioon sovellettaessa pk-yrityksen määritelmää, koska tämä muutos tehtiin ennen tuen myöntämistä. Saksa vetoaa asetuksen (ETY) N:o 4064/89 5 artiklan 4 kohtaan, jossa säädetään liikevaihdon laskemisen periaatteista yrityskeskittymien valvonnassa, sekä Air France -tuomioon. Komission mielestä Air France -tuomio ei ole tarkasteltavana olevan tuen arvioinnin kannalta merkityksellinen. Kyseinen tuomio koskee yrityksen osan myymistä ennen varsinaista yrityskeskittymää. Tarkasteltavana olevassa asiassa kyseessä ei ole varojen myynti vaan osakasrakenteen muutos. Tämän vuoksi ei ole tarpeen noudattaa Saksan ehdotusta, kun tarkastellaan tuensaajan eli Pollmeier-yhtymän sahojen työntekijöiden lukumäärää ja taloudellisia tunnuslukuja.
(80) Suosituksessa todetaan selkeästi, että yritys saa tai menettää pk-yrityksen aseman ainoastaan siinä tapauksessa, että enimmäismäärien ylitys tai alitus toistuu kahtena peräkkäisenä tilivuotena. On selvää, että tuensaaja ylitti pk-yrityksille asetetut enimmäismäärät 1 päivään kesäkuuta 1998 asti. Tämä seikka on otettava huomioon tarkasteltaessa tuensaajan asemaa pk-yrityksenä suosituksen liitteessä olevan 1 artiklan 6 kohdassa määrätyllä tavalla. Tuen myöntämishetkellä eli vuonna 1999 tuensaajayrityksen tunnusluvut olivat olleet vasta alle vuoden ajan pk-yrityksille asetettuja enimmäismääriä pienempiä. Tämän perusteella komissio päättelee, että tuensaajaan ei voida soveltaa pk-yrityksen määritelmää ja että myöskään ei voida havaita, että yritys olisi tuen myöntämishetkellä kärsinyt pk-yrityksille tyypillisistä esteistä.
(81) IWS:n omistaja vaihtui 1 päivänä kesäkuuta 1998 eli kolmen päivän kuluttua siitä, kun Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH jätti investointitukihakemuksensa 27 päivänä toukokuuta 1998. Suuri osa Ralf Pollmeierin IWS-osakkeista myytiin Ralf Pollmeierin sisarelle ja John Gottwaldille, joista jälkimmäinen ei kuulu Pollmeierin sukuun. Mainitusta päivästä lähtien 89 prosenttia IWS:n osakkeista on ollut Ralf Pollmeierin ja hänen sukulaistensa (hänen veljensä ja sisarensa) omistuksessa. Ralf Pollmeierin sisar, Doris Tegelkamp, on 17 päivästä heinäkuuta 1999 lähtien lisäksi omistanut 38 prosenttia uudesta, Rietbergissä toimivasta Pollmeier Leimholz GmbH:sta.
(82) Komissio pitää kyseenalaisena, että omistajanvaihdoksella olisi pyritty muuhun kuin pk-yrityksen määrittelyperusteiden kiertämiseen. Suosituksen johdanto-osan 18 kappaleen mukaan "on myös tarpeen sulkea pois sellaiset pk-yrityksistä koostuvat oikeushenkilöt, jotka muodostavat ryhmittymän, jonka tosiasiallinen taloudellinen voima on suurempi kuin pk-yrityksen". Komission tehtävänä on varmistaa, että yhteisön oikeutta ja tarkasteltavana olevassa tapauksessa pk-yrityksen määritelmää ei laiminlyödä, ja se on toiminut samalla tavoin muissakin tapauksissa(19).
(83) Saksa ja tuensaaja itse eivät ole esittäneet minkäänlaista perustelua Pollmeier-yhtymän omistusrakenteen muutokselle. Vaikuttaa siltä, että rakenneuudistuksen ainoana tarkoituksena on varmistaa, että Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH pääsee nauttimaan eduista, joita pk-yrityksille myönnetään korvauksena niiden koosta aiheutuvista haitoista. Pollmeier-yhtymän rakenteen, Pollmeier-yhtiöiden osakkaiden välisten suhteiden ja yhtymän eri yksikköjen välisten taloudellisten sidosten tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että tämä yhtymä ei kärsi pk-yrityksille tyypillisistä esteistä, joihin yhteisön suuntaviivoissa viitataan. Näin ollen varsinkin Malchow'ssa toimiva Pollmeier GmbH hyötyy Pollmeier-yhtymän muiden yhtiöiden läsnäolosta markkinoilla ja toiminnassa olevien sahojen teknisestä osaamisesta, koska sen ei tarvitse kamppailla voittaakseen markkinoillepääsyyn muutoin liittyvät (tekniset ja myyntitoimintaa koskevat) esteet.
(84) Lisäksi komissio katsoo, että vaikka tuensaaja olisi muodollisesti pk-yritys, se ei ilmeisestikään kärsi pk-yrityksille tyypillisistä esteistä. Tämä vahvistaa komission päätelmän, jonka mukaan tuensaajaan ei voida soveltaa suosituksessa esitettyä pk-yrityksen määritelmää.
5.3 Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille
(85) Saksan mukaan tuki, jonka tuki-intensiteetti on 48,18 prosenttia, myönnettiin Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella. Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiossa toteutettavien investointien suurin sallittu tuki-intensiteetti on 27. puiteohjelman mukaan 35 prosenttia suuryritysten osalta ja 50 prosenttia pk-yritysten osalta. Nämä tuki-intensiteetit vastaavat tuen myöntämishetkellä aluetukiin sovelletussa Saksan aluetukikartassa asetettuja enimmäismääriä(20).
(86) Koska tuensaaja on suuryritys, ainoastaan 35 prosenttia myönnetystä tuesta täyttää tukiohjelman edellytykset ja ainoastaan tätä tuen osaa voidaan pitää voimassa olevana tukena. Jäljelle jäävää 13,18 prosentin osuutta on pidettävä uutena tukena. Koska se myönnettiin ilman komission lupaa, kyseessä on sääntöjenvastainen tuki.
(87) Tuki myönnettiin Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiossa toteuttavaa investointia varten. Tämä alue on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukialue. Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen(21) (jäljempänä "aluetukisuuntaviivat") 2 kohdan mukaan näitä suuntaviivoja sovelletaan kaikille toimialoille myönnettäviin aluetukiin lukuun ottamatta tiettyjä aloja, joihin sovelletaan erityissääntöjä. Koska puulevyjen tuotantoon ei sovelleta erityissääntöjä, kyseinen tuki arvioidaan aluetukisuuntaviivojen määräysten perusteella.
(88) Aluetukisuuntaviivojen mukaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa esitetystä tuen yhteismarkkinoille soveltumattomuuden periaatteesta voidaan poiketa aluetuen suhteen vain, jos voidaan taata tasapaino odotettavissa olevien kilpailun vääristymien ja epäsuotuisien alueiden kehittämiseen osoitetusta tuesta aiheutuvien etujen välillä. Lisäksi aluetukisuuntaviivoissa todetaan, että yhdelle yritykselle myönnetyllä yksittäisellä tapauskohtaisella tuella voi olla huomattava vaikutus kilpailuun kyseisillä markkinoilla, samalla kun tällaisen tuen vaikutukset alueelliseen kehitykseen ovat todennäköisesti liian vähäiset. Tapauskohtainen tuki voi tästä huolimatta täyttää yhteismarkkinoille soveltuvuuden edellytykset, mikäli se ei ylitä komission hyväksymää aluetuen enimmäismäärää.
(89) Tuki, jonka määrä on 3650860 euroa, ylittää 13,18 prosentilla Mecklenburg-Vorpommernin osavaltioon sovellettavan, suuryrityksille myönnettäviä aluetukia koskevan ja Saksan aluetukikartan mukaisen enimmäistuki-intensiteetin. Ottaen huomioon edellä mainitut syyt tuensaaja ei ole yhteisön suuntaviivoissa ja EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 70/2001(22) tarkoitettu pk-yritys. Komission hyväksymä enimmäistuki-intensiteetti, 35 prosenttia, vahvistettiin ottaen huomioon kyseessä olevien alueellisten ongelmien luonne ja vakavuus. Näin ollen 13,18 prosentin lisätuki-intensiteetin myöntämistä kyseisellä alueella toteutettavaan investointiin ei voida perustella alueellisilla ongelmilla.
(90) Saksa ei ole ilmoittanut mitään muuta syytä, jonka perusteella tarkasteltavana olevaa tukea voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Tarkasteltavana olevaan asiaan ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeusmääräyksiä, koska kyseessä ei ole luonteeltaan sosiaalinen tuki, yksittäisille kuluttajille myönnettävä tuki, tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi eikä tuki sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeusmääräystä ei voida soveltaa asiaan, koska kyseessä ei ilmeisestikään ole Euroopan yhteistä etua koskeva tärkeä hanke. Asiaan ei voida myöskään soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusmääräystä (tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen osalta), koska kyseessä ei ole tuki tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen. Lisäksi kyseisessä määräyksessä edellytetään, että "tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla". Komissio katsoo tämän edellytyksen jääneen täyttymättä. Tarkasteltavana olevan tuen pääasiallisena vaikutuksena on tosiasiallisesti ollut tuensaajan kilpailukyvyn edistäminen tuotannonalalla, jolla käydään kovaa kansainvälistä kilpailua. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan poikkeusmääräystä ei myöskään voida soveltaa, koska kyseessä ei ole tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen.
(91) Näin ollen 13,18 prosentin lisätuki-intensiteetti ei täytä yhteismarkkinoille soveltuvuuden edellytyksiä, ja se on perittävä takaisin tuensaajayritykseltä.
6 PÄÄTELMÄ
(92) Komissio ottaa huomioon sen, että päätös tuen myöntämisestä Kässlitzissä toimivalle Pollmeier & Co KG:lle kumottiin.
(93) Komissio päättelee, että Saksa on myöntänyt Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle 3650860 euron tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Lisäksi komissio toteaa edellä esitetyt seikat huomioon ottaen, että kyseinen tuki ei täytä yhteismarkkinoille soveltuvuuden edellytyksiä,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tuki, jonka Saksa on myöntänyt Malchow'ssa toimivalle Pollmeier GmbH:lle ja jonka määrä on 3650860 euroa, ei sovellu yhteismarkkinoille.
2 artikla
1. Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun ja tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin.
2. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen lainsäädännön mukaisten menettelyjen mukaisesti, mikäli niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon.
3 artikla
Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 15 päivänä tammikuuta 2002.