KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 8. december 2006
om de nationale bestemmelser om visse industrielle drivhusgasser, som Danmark har givet meddelelse om
(meddelt under nummer K(2006) 5934)
(Kun den danske udgave er autentisk)
(2007/62/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95, stk. 6, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFREMSTILLING OG SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 2. juni 2006 fra Kongeriget Danmarks faste repræsentation ved Den Europæiske Union underrettede den danske regering under henvisning til artikel 9, stk. 3, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 842/2006 (1) Kommissionen om sine nationale bestemmelser om regulering af visse industrielle drivhusgasser, som den anser for nødvendige at opretholde efter vedtagelsen af denne forordning, samt om grundene hertil.
(2)
I dette brev påpeger den danske regering, at Kongeriget Danmark i overensstemmelse med artikel 9. stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 842/2006 har til hensigt at opretholde sine nationale bestemmelser, som er strengere end dem, der er fastsat i forordningen.
1. Fællesskabslovgivning
1.1. Artikel 95, stk. 4 og 6, i EF-traktaten
(3)
Det hedder i EF-traktatens artikel 95, stk. 4, at »Hvis en medlemsstat, efter at Rådet eller Kommissionen har vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nødvendigt at opretholde nationale bestemmelser, som er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet, giver den Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og om grundene til deres opretholdelse.«
(4)
Ifølge artikel 95, stk. 6, bekræfter eller forkaster Kommissionen inden seks måneder efter meddelelsen de pågældende nationale bestemmelser efter at have konstateret, om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og om de udgør en hindring for det indre markeds funktion.
1.2. Forordning (EF) nr. 842/2006
(5)
Formålet med forordning (EF) nr. 842/2006 om visse fluorholdige drivhusgasser (f-gasser) er at forebygge og standse emissionerne af visse f-gasser (HFC, PFC og SF6), der er omfattet af Kyoto-protokollen.
(6)
Forordningen rummer også et begrænset antal markedsførings- og anvendelsesrestriktioner, hvis der på fællesskabsplan findes alternativer til rimelige omkostninger, og hvis forbedring af indeslutning og genvinding ikke er mulig.
(7)
Forordningen har et dobbelt retsgrundlag, EF-traktatens artikel 175, stk. 1, hvad angår alle bestemmelser med undtagelse af artikel 7, 8 og 9, som bygger på EF-traktatens artikel 95 på grund af deres indvirkning på varers frie bevægelighed i EF's indre marked.
(8)
Forordningens artikel 9 rummer bestemmelser om markedsføring, og nærmere bestemt forbydes det at markedsføre en række produkter og udstyr, som indeholder, eller hvis drift afhænger af f-gasser, der er omfattet af forordningen. Det fastsættes i stk. 3, litra a), at medlemsstater, som inden den 31. december 2005 har vedtaget nationale foranstaltninger, der er strengere end dem, der følger af denne artikel, og som falder inden for denne forordnings anvendelsesområde, kan opretholde disse nationale foranstaltninger indtil den 31. december 2012. Ifølge stk. 3, litra b), skal Kommissionen underrettes om disse foranstaltninger og grundene hertil, og de skal være i overensstemmelse med traktaten.
(9)
Forordningen anvendes fra den 4. juli 2007 med undtagelse af artikel 9 og bilag II, der anvendes fra den 4. juli 2006.
2. Nationale bestemmelser, som der er givet meddelelse om
(10)
De nationale bestemmelser, som Danmark har givet meddelelse om, blev indført ved bekendtgørelse nr. 552 af 2. juli 2002.
(11)
Bekendtgørelsen vedrører tre drivhusgasser, der er omfattet af Kyoto-protokollen, og de fleste af disse har et højt drivhuspotentiale: hydrofluorkarboner (HFC), perfluorkarboner (PFC) og svovlhexafluorid (SF6).
(12)
I bekendtgørelsen fremsættes et generelt forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter, som indeholder de ovennævnte drivhusgasser, efter den 1. januar 2006, og import, salg og anvendelse af disse gasser, både nye og genvundne, forbydes ligeledes efter den 1. januar 2006.
(13)
Det generelle forbud mod nye produkter, som indeholder de pågældende f-gasser, ledsages af undtagelsesbestemmelser i bekendtgørelsens bilag I.
(14)
Miljøstyrelsen kan ifølge bekendtgørelsen »i ganske særlige tilfælde« tillade, at reglerne fraviges. Meddelelsen indeholder en beskrivelse af, hvornår en sådan undtagelsesproces i praksis kan tages op, og der peges f.eks. på uforudsete, uproportionalt alvorlige konsekvenser af forbuddet, situationer, hvor det konstateres, at der ikke findes alternativer, eller at alternativerne er uegnede, eller situationer, hvor det samlede udslip af drivhusgasser omregnet til CO2-ækvivalenter bliver mindre for et system, der indeholder f-gasser. Meddelelsen indeholder også en vejledning fra Miljøstyrelsen til aktører, der ønsker at ansøge om dispensation. I dette dokument anføres de kriterier, som Miljøstyrelsen anvender, når den skal give eller afslå en dispensation, samt en kortfattet gennemgang af de ansøgninger, der hidtil er indgivet, og Miljøstyrelsens tilsvarende beslutninger.
(15)
Ved brev af 26. oktober 2006 meddelte Kommissionen den danske regering, at den havde modtaget meddelelsen, og at den periode på seks måneder, som Kommissionen har til at undersøge den i henhold til artikel 95, stk. 6, startede den 9. juni 2006, dvs. dagen efter modtagelsen af meddelelsen.
(16)
Ved brev af 19. september 2006 underrettede Kommissionen de øvrige medlemsstater om meddelelsen og gav dem 30 dage til at fremsætte deres bemærkninger. Kommissionen offentliggjorde også en bekendtgørelse om meddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende (2) for at underrette de øvrige interesserede parter om Danmarks nationale bestemmelser samt begrundelserne herfor.
II. VURDERING
1. Vurdering af, om betingelserne for anvendelse af traktatens undtagelsesbestemmelse er opfyldt
(17)
Artikel 95, stk. 4, vedrører tilfælde, hvor en medlemsstat, efter at der er vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nødvendigt at opretholde nationale bestemmelser, som er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet.
(18)
Den danske meddelelse angår nationale bestemmelser, der afviger fra bestemmelserne i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 842/2006. Disse nationale bestemmelser blev vedtaget og trådte i kraft i 2002, altså før vedtagelsen af denne forordning.
(19)
Markedsføring af produkter og anlæg eller udstyr, der indeholder visse f-gasser, er harmoniseret på EF-plan ved forordning (EF) nr. 842/2006, særlig artikel 9 og bilag II.
(20)
Den danske bekendtgørelse er mere vidtgående end bestemmelserne i forordning (EF) nr. 842/2006, idet den indeholder et generelt forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter, der indeholder f-gasser, efter den 1. januar 2006, samt et forbud mod import, salg og anvendelse af f-gasser, både nye og genvundne, efter den 1. januar 2006, mens forordningen indeholder et begrænset forbud mod markedsføring, eftersom det kun gælder for produkter opført i bilag II.
(21)
I medfør af ovenstående, herunder artikel 9, stk. 3, litra b), i forordning (EF) nr. 842/2006 skal medlemsstaterne underrette Kommissionen om deres foranstaltninger og om grundene hertil. Disse foranstaltninger skal være i overensstemmelse med traktaten.
(22)
Foreneligheden med bestemmelserne undersøges ved hjælp af proceduren i artikel 95, stk. 4, og artikel 95, stk. 6, under hensyntagen til forordning (EF) nr. 842/2006. Det fastsættes i artikel 95, stk. 4, at meddelelsen skal ledsages af en beskrivelse af begrundelserne i relation til et eller flere af de vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller i relation til miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet.
(23)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at den anmodning, som Danmark har indgivet med henblik på at få tilladelse til at opretholde sine nationale bestemmelser om visse industrielle drivhusgasser, kan accepteres efter EF-traktatens artikel 95, stk. 4.
2. Vurdering af sagens omstændigheder
(24)
I henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 4, og stk. 6, første afsnit, skal Kommissionen forvisse sig om, at alle betingelser for, at en medlemsstat kan opretholde sine nationale bestemmelser, som afviger fra en fællesskabsharmoniseringsforanstaltning, der er omhandlet i denne artikel, er til stede. De nationale bestemmelser skal navnlig være begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet, må ikke være et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne og må ikke udgøre en urimelig eller unødvendig hindring for det indre markeds funktion.
2.1 Bevisbyrden
(25)
Når Kommissionen undersøger, om de nationale foranstaltninger, der er givet meddelelse om i henhold til artikel 95, stk. 4, er berettigede, skal den basere sig på de »grunde«, der er fremført af den medlemsstat, der har givet meddelelsen. Dette betyder, at i henhold til bestemmelserne i EF-traktaten ligger ansvaret for at bevise, at de nationale foranstaltninger er berettigede, hos den anmodende medlemsstat, som ønsker at opretholde dem.
(26)
Det er op til den medlemsstat, der har givet meddelelsen, at fremføre tilstrækkelige begrundelser, kendsgerninger og videnskabelige beviser, således at den kan få tilladelse til at opretholde en strengere national lovgivning. Det er således i medlemsstatens interesse at vedlægge meddelelsen alle materielle eller juridiske elementer, som kan støtte anmodningen (3). Manglende medtagelse af sådanne elementer i meddelelsen medfører, at Kommissionen anser meddelelsen for ubegrundet.
2.2. Begrundelse baseret på vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet
2.2.1. Danmarks holdning
(27)
Som begrundelse for opretholdelsen af deres nationale bestemmelser har de danske myndigheder forelagt en redegørelse, som indeholder følgende begrundelser.
(28)
Bekendtgørelse nr. 552 af 2. juli 2002 vedrører regulering af visse industrielle drivhusgasser (HFC'er, PFC'er og SF6), som alle er kraftige drivhusgasser. F.eks. svarer 1 kg af de to mest anvendte HFC-gasser i Danmark (HFC-134a og HFC-404A) til henholdsvis 1 200 og 3 780 kg CO2, mens 1 kg SF6 svarer til over 22 000 kg CO2.
(29)
I henhold til Kyoto-protokollen forpligtede EU sig samlet til at nedbringe udslippet fra medlemsstaterne med mindst 8 % i 2008-2012 sammenlignet med 1990. Ved de efterfølgende forhandlinger i EU [Rådets beslutning 2002/358/EF af 25. april 2002 om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, byrdefordelingsaftalen (4)] har Danmark forpligtet sig til at nedbringe det samlede danske udslip med 21 % i denne periode.
(30)
I deres meddelelse anfører de danske myndigheder målsætningen om miljøbeskyttelse og især behovet for med alle mulige midler at nå målet for nedbringelse af udslip af drivhusgasser som fastlagt i beslutning 2002/358/EF.
(31)
For så vidt angår denne bekendtgørelse er målet at bidrage til nedbringelsen af udslippet af drivhusgasser gennem forebyggelse af udslip af fluorholdige drivhusgasser.
(32)
De danske myndigheder påpeger, at formålet med den danske bekendtgørelse om industrielle drivhusgasser er at begrænse anvendelsen og dermed udslippet af de industrielle drivhusgasser mest muligt, således at Danmark kan bidrage til at nedsætte udslippet af disse og derved leve op til de forpligtelser, der er indgået i international sammenhæng. De danske myndigheder mener, at de ambitiøse mål for nedbringelse af udslip af drivhusgasser, som Danmark forpligtede sig til at nå i henhold til beslutning 2002/358/EF, nødvendiggør en samlet indsats over for alle kilder til udslip af drivhusgasser.
(33)
HFC bruges i Danmark hovedsageligt som kølemidler i køleanlæg. PFC bruges ikke mere i Danmark. SF6 anvendtes tidligere i støjisolerende termoruder og inden for elsektoren i visse afbrydere. I dag er kun den sidstnævnte anvendelse aktuel med kun ganske få tons om året.
(34)
I deres meddelelse henviser de danske myndigheder til fremskrivninger uden regulering, som viser en fordobling i 2010 svarende til et udledningsniveau, der er 0,5- 0,7 mio. t CO2-ækvivalenter højere end med de anmeldte lovgivningsforanstaltninger.
(35)
De danske myndigheder anfører, at de principper, der med forordning (EF) nr. 842/2006 er indført på fællesskabsplan for at nedbringe udslippene gennem indeslutning, blev indført i den danske lovgivning for over 50 år siden, og siden da har været gældende for anvendelser af f-gasser og derfor sandsynligvis ikke vil medføre yderligere nedbringelser.
(36)
I sin meddelelse giver Danmark en kort beskrivelse af nogle af de anvendelsesområder, hvor der er udviklet alternative løsninger, og som derfor er medtaget i den danske regulering. Set med danske øjne er det tydeligt, at der findes alternativer til de industrielle drivhusgasser i de anvendelser, der blev forbudt fra 1. januar 2006 eller bliver forbudt fra 1. januar 2007.
(37)
Det generelle forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter, der indeholder f-gasser, er ledsaget af en række undtagelser, som er nærmere angivet i bilag I til bekendtgørelsen. Disse undtagelser vedrører en række meget specifikke anvendelser, og er for en række mere almindelige anvendelser baseret på mængden af drivhusgasser, der anvendes i de respektive systemer, hvorved f.eks. køleanlæg, varmepumper eller airconditionanlæg med fyldninger mellem 0,5 kg og 10 kg samt kølesystemer til varmegenvinding med en fyldning mindre end eller lig med 50 kg er undtaget. Produkter til anvendelse om bord på skibe og til militær anvendelse samt anvendelse af SF6 i højspændingsanlæg er undtaget.
(38)
Foruden ovennævnte undtagelser indeholder den danske bekendtgørelse en mulighed for »i ganske særlige tilfælde« at dispensere fra det generelle forbud. Formålet med dispensationsadgangen er at forhindre, at forbuddet i konkrete tilfælde får uproportionalt alvorlige konsekvenser (i tilfælde, der ikke var forudset ved bekendtgørelsens udstedelse, i specifikke situationer, hvor installationen af køleudstyr baseret på alternativerne til HFC vil påføre installatør/ejer ekstraordinære og urimelige ekstraomkostninger, eller i situationer, hvor den samlede emission af drivhusgasser omregnet til CO2-ækvivalenter vil være lavere for et system indeholdende f-gasser).
(39)
Dispensationsadgangen skal anvendes således, at den miljømæssige forbedring med forbuddet opnås på den bedste og mest effektive måde ud fra et miljømæssigt synspunkt, herunder ud fra et energimæssigt synspunkt.
(40)
Ifølge paragraf 8 i Lov om kemiske stoffer og produkter, nr. 21 af 16.1.1996 gælder forbuddet ikke import, produktion og salg af produkter udelukkende til eksport.
(41)
Det er således ikke forbudt at importere industrielle drivhusgasser til produktion af et givet produkt, der skal eksporteres.
(42)
Den danske regering er af den opfattelse, at den danske bekendtgørelse har til formål at beskytte miljøet, og at den er nødvendig og proportional i forhold til forebyggelse og nedbringelse af udledninger af fluorholdige gasser. Den mener derfor, at den er i overensstemmelse med traktaten.
2.2.2. Vurdering af Danmarks holdning
(43)
Efter at have gennemgået de oplysninger, der er indsendt af Danmark, mener Kommissionen, at anmodningen om at opretholde strengere foranstaltninger end dem, der er indeholdt i forordning (EF) nr. 842/2006, kan anses for at være i overensstemmelse med traktaten af følgende grunde.
2.2.2.1. Den miljømæssige begrundelse:
(44)
Bekendtgørelsen er et led i en bredere strategi, som Danmark har indført for at opfylde sit mål for nedbringelse af udledninger i henhold til Kyoto-protokollen og den efterfølgende byrdefordelingsaftale, som er vedtaget på fællesskabsplan. Ifølge denne fællesskabsordning skal Danmark nedbringe sine udledninger af drivhusgasser med 21 % i perioden 2008-2012 sammenlignet med referenceåret 1990.
(45)
I betragtning af ovenstående er Danmark ved at indføre en klimastrategi, der skal opfylde dets forpligtelser, og som omfatter alle kilder til udslip af drivhusgasser. Foranstaltninger vedrørende f-gasser er derfor et led i den samlede danske indsats for at opfylde landets forpligtelser. Det skal bemærkes, at udslippene af disse f-gasser anslås at fordobles i 2010 uden yderligere regulering med stigende brug af køling og også som et resultat af den kommende udfasning af HCFC'er fra køling i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 af 29. juni 2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (5).
(46)
Forordning (EF) nr. 842/2006 forventes at resultere i store nedbringelser af udslip af f-gasser i hele Fællesskabet, først og fremmest i de medlemsstater, hvor der endnu ikke er indført hensigtsmæssige foranstaltninger til nedbringelse af emissionerne af f-gasser, især gennem foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre indeslutning og genvinding af f-gasser i bestemte anvendelser. Den danske lovgivning indførte imidlertid allerede tilsvarende bestemmelser (indeslutningspolitik baseret på bl.a. obligatoriske uddannelsesprogrammer, regelmæssig kontrol af lækager) for over 50 år siden, og disse har derefter været gældende for anvendelser indeholdende f-gasser, og det er derfor ikke sandsynligt, at de vil medføre yderligere nedbringelser, som i væsentlig grad kan modvirke den forventede stigning i det danske udslip af f-gasser.
(47)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at den miljømæssige begrundelse, som Danmark har givet, nemlig nedbringelse og forebyggelse af fluorholdige gasudslip, er gyldig.
2.2.2.2. Relevansen og proportionaliteten af den danske bekendtgørelse i relation til målet om at opnå en yderligere nedbringelse af de fluorholdige drivhusgasser:
(48)
På denne baggrund og for yderligere at nedbringe og forebygge udslip af f-gasser besluttede Danmark allerede i 2002 at indføre selektive markedsføringsforbud for nyt udstyr. Udvælgelsen var baseret på undersøgelser, som bl.a. skulle kontrollere eksistensen af og adgangen til alternativer, der er fri for f-gasser.
(49)
Baseret på disse undersøgelser indeholder bekendtgørelsen et generelt forbud mod import, salg og anvendelse af nye produkter indeholdende f-gasser fra den 1. januar 2006 med et stort antal undtagelser og dispensationer, hvorved visse produkter og visse typer udstyr automatisk undtages eller kan undtages på visse betingelser, eller hvorved tidsplanen for forbuddet fremskyndes eller udskydes. Bilag I til bekendtgørelsen indeholder specifikke undtagelser for et antal meget specifikke anvendelser (f.eks. medicinske spraydåser, laboratorieudstyr) og for nogle mere almindelige anvendelser, undtagelser, som er baseret på mængden af fluorholdige gasser, der anvendes i de respektive systemer; dermed undtages køleanlæg, varmepumper eller airconditionanlæg med fyldninger mellem 0,15 kg og 10 kg samt kølesystemer til varmegenvinding med en fyldning mindre end eller lig 50 kg. Produkter til anvendelse om bord på skibe og til militær anvendelse samt anvendelse af SF6 i højspændingsanlæg er ligeledes undtaget.
(50)
Bekendtgørelsen indeholder endvidere en adgang til, at Miljøstyrelsen »i ganske særlige tilfælde« kan give undtagelser, nemlig i tilfælde, som ikke kunne forudses, da bekendtgørelsen trådte i kraft, i situationer, hvor det viser sig, at der ikke findes alternativer, eller disse ikke er egnede, eller i situationer, hvor den samlede emission af drivhusgasser (herunder »direkte emissioner« som følge af energiforbrug) omregnet til CO2-ækvivalenter ville være beviseligt lavere for et system indeholdende f-gasser.
(51)
Den procedure, som Miljøstyrelsen anvender, er beskrevet tydeligt, og det samme gælder for de kriterier, der ligger til grund for beslutningerne om at give eller afslå dispensation. Disse kriterier tager højde for proportionalitetsprincippet.
(52)
I den sammenhæng skal det påpeges, at den danske bekendtgørelse tillader brug af f-gasser til servicering og vedligeholdelse af eksisterende udstyr, således at unødig udskiftning af udstyr undgås.
(53)
Samtidig med at det konstateres, at bekendtgørelsen har betydning for den frie omsætning af varer inden for Fællesskabet, drager Kommissionen ikke desto mindre på grundlag af ovenstående analyse den konklusion, at bekendtgørelsen er berettiget ud fra et miljømæssigt synspunkt og tager hensyn til de påtænkte forbuds indvirkning på det indre marked, og derudover rummer mulighed for at give individuelle dispensationer.
(54)
Der skal også gøres opmærksom på, at artikel 9, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 842/2006 kun tillader nationale foranstaltninger at blive opretholdt indtil den 31. december 2012, og eftersom der i meddelelsen fra Kongeriget Danmark henvistes til denne artikel i forordningen, følger det, at bekendtgørelsen gælder i en begrænset periode.
2.3. Fravær af vilkårlig forskelsbehandling, skjulte begrænsninger af samhandelen mellem medlemsstaterne
(55)
Ifølge EF-traktatens artikel 95, stk. 6 bekræfter eller forkaster Kommissionen de pågældende nationale bestemmelser efter at have konstateret, om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne.
(56)
Der gøres opmærksom på, at en anmodning efter EF-traktatens artikel 95, stk. 4, skal vurderes på baggrund af de betingelser, der er fastlagt i såvel dette stykke som i stk. 6 i denne artikel. Hvis en af disse betingelser ikke er opfyldt, skal anmodningen afvises, uden at det er nødvendigt at undersøge de øvrige betingelser.
(57)
De nationale bestemmelser, der er givet meddelelse om, er generelle og gælder for såvel nationale som importerede produkter. Der er ikke noget, der tyder på, at de bestemmelser, der er givet meddelelse om, kan anvendes som et middel til vilkårlig forskelsbehandling mellem økonomiske aktører i Fællesskabet.
(58)
Målsætningen for bekendtgørelsen er miljøbeskyttelse, og der er ikke noget, der tyder på, at bekendtgørelsen - med hensyn til intention eller gennemførelse - skulle resultere i en vilkårlig forskelsbehandling eller skjult handelsbegrænsning.
(59)
I betragtning af de miljømæssige risici, der er forbundet med anvendelsen af visse f-gasser, finder Kommissionen, at der ikke er noget, der tyder på, at de nationale bestemmelser, som er meddelt af de danske myndigheder, udgør en urimelig hindring for det indre markeds funktion i forhold til de forfulgte mål.
III. KONKLUSION
(60)
I lyset af ovenstående, og under hensyntagen til bemærkninger fra medlemsstaterne og andre tredjeparter om meddelelsen fra de danske myndigheder, mener Kommissionen, at den anmodning, som Danmark indsendte den 2. juni 2006 om tilladelse til indtil den 31. december 2012 at opretholde sin nationale lovgivning, som er strengere end forordning (EF) nr. 842/2006 med hensyn til markedsføring af produkter og udstyr indeholdende, eller hvis funktion afhænger af, f-gasser, kan accepteres.
Kommissionen finder desuden, at de nationale bestemmelser:
-
imødekommer behovet for at beskytte miljøet
-
tager hensyn til eksistensen og den tekniske og økonomiske tilgængelighed af alternativer til de forbudte anvendelser i Danmark og formentlig vil have en begrænset økonomisk virkning
-
ikke er et middel til vilkårlig forskelsbehandling
-
ikke udgør en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og
-
således er i overensstemmelse med traktaten.
Kommissionen mener derfor, at de kan godkendes -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
De nationale bestemmelser om visse fluorholdige drivhusgasser, som Kongeriget Danmark gav meddelelse om til Kommissionen ved brev af 2. juni 2006, og som er mere vidtgående end forordning (EF) nr. 842/2006 med hensyn til markedsføring af produkter og udstyr indeholdende, eller hvis funktion afhænger af, f-gasser, godkendes herved. Det tillades Kongeriget Danmark at opretholde dem indtil den 31. december 2012.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark.
Udfærdiget i Bruxelles, den 8. december 2006.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 8 päivänä joulukuuta 2006,
Tanskan ilmoittamista tiettyjä teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja koskevista kansallisista säännöksistä
(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5934)
(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)
(2007/62/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
I. TOSISEIKAT JA ASIAN KÄSITTELY
(1)
Tanskan kuningaskunnan hallitus antoi 2 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä pysyvän edustustonsa kirjeellä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 842/2006 (1) 9 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti komissiolle tiedoksi tiettyjä teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja rajoittavat kansalliset säännöksensä, jotka se katsoo tarpeelliseksi pitää voimassa edellä mainitun asetuksen antamisen jälkeen.
(2)
Tässä kirjeessä Tanskan hallitus toteaa, että Tanskan kuningaskunta aikoo asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti pitää voimassa kansalliset säännöksensä, jotka ovat tiukempia kuin asetuksen säännökset.
1. Yhteisön lainsäädäntö
1.1 EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 6 kohta
(3)
Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle.
(4)
Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaan komissio hyväksyy tai hylkää kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset kuuden kuukauden kuluessa tiedoksi antamisesta todettuaan ensin, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.
1.2 Asetus (EY) N:o 842/2006
(5)
Tietyistä fluoratuista kasvihuonekaasuista annetun asetuksen (EY) N:o 842/2006 tavoitteena on tiettyjen Kioton pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvien fluorattujen kaasujen (HFC, PFC ja SF6) päästöjen rajoittaminen ja vuotojen estäminen.
(6)
Asetukseen sisältyy myös joitakin käyttöä ja markkinoille saattamista koskevia kieltoja, jos yhteisön tasolla on saatavilla kustannustehokkaita vaihtoehtoja ja vuotojen estämistä ja talteenottoa ei ole katsottu voitavan parantaa.
(7)
Asetuksen oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta, lukuun ottamatta 7, 8 ja 9 artiklaa, jotka perustuvat EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan, koska niillä on vaikutusta tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen EY:n yhtenäismarkkinoilla.
(8)
Asetuksen 9 artikla koskee markkinoille saattamista ja siinä kielletään erityisesti eräiden sellaisten tuotteiden ja laitteiden kaupan pitäminen, jotka sisältävät asetuksen soveltamisalaan kuuluvia fluorattuja kaasuja tai joiden toiminta perustuu fluorattuihin kaasuihin. Lisäksi 9 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään, että jäsenvaltiot, jotka ovat 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä toteuttaneet asetuksen soveltamisalaan kuuluvia kansallisia toimenpiteitä, jotka ovat tiukempia kuin kyseisessä artiklassa säädetyt, saavat pitää nämä kansalliset toimenpiteet voimassa 31 päivään joulukuuta 2012 saakka. Saman artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan nämä toimenpiteet ja niiden perusteet on annettava tiedoksi komissiolle, ja niiden on oltava perustamissopimuksen mukaisia.
(9)
Asetusta sovelletaan 4 päivästä heinäkuuta 2007 alkaen, lukuun ottamatta 9 artiklaa ja liitettä II, joita sovelletaan 4 päivästä heinäkuuta 2006 alkaen.
2. Ilmoitetut kansalliset säännökset
(10)
Tanskan ilmoittamat kansalliset säännökset on annettu 2 päivänä heinäkuuta 2002 määräyksellä N:o 552.
(11)
Määräys koskee kolmea Kioton pöytäkirjaan kuuluvaa kasvihuonekaasua, joista useimmilla on suuri vaikutus maapallon ilmaston lämpenemiseen: fluorihiilivedyt (HFC), perfluorihiilivedyt (PFC) ja rikkiheksafluoridit (SF6).
(12)
Määräyksellä kielletään yleisesti edellä mainittuja kasvihuonekaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen sekä näiden kasvihuonekaasujen (uusien ja talteen otettujen) tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen.
(13)
Kyseisiä fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden yleiseen kieltoon liittyy poikkeuksia, jotka määritellään määräyksen liitteessä I.
(14)
Määräyksen mukaan Tanskan ympäristönsuojeluvirasto voi myöntää poikkeuksia erityistapauksissa. Tiedoksiantoon sisältyy kuvaus siitä, milloin tällaista poikkeusmenettelyä voidaan käytännössä harkita. Kyseeseen voi tulla esimerkiksi tilanne, jossa kiellolla voisi olla ennalta arvaamattomia suhteettomia vaikutuksia, tai vaihtoehtoja ei joko ole tai ne eivät ole tilanteeseen soveltuvia, tai tilanne, jossa on osoitettu, että CO2-ekvivalenteiksi muutetut kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärät ovat alhaisempia fluorattuja kaasuja sisältävissä järjestelmissä. Tiedoksiantoon on myös liitetty Tanskan ympäristönsuojeluviraston ohjeet toiminnanharjoittajille, jotka haluavat hakea poikkeuslupaa. Tässä asiakirjassa luetellaan perusteet, joita Tanskan ympäristönsuojeluvirasto käyttää päättäessään poikkeusluvan myöntämisestä. Lisäksi siinä on tiivistelmä tähän mennessä toimitetuista hakemuksista sekä Tanskan ympäristönsuojeluviraston tähän mennessä tekemistä päätöksistä.
(15)
Komissio ilmoitti 26 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Tanskan hallitukselle, että se on vastaanottanut tiedoksiannon ja että perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukainen kuuden kuukauden tarkastelujakso alkoi tiedoksiannon vastaanottoa seuraavana päivänä.
(16)
Komissio ilmoitti 19 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille tiedoksiannosta. Jäsenvaltioilla oli mahdollisuus toimittaa huomioita 30 päivän kuluessa. Lisäksi komissio julkaisi tiedoksiantoa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) ilmoittaakseen muille, joita asia koskee, kansalliset säännökset, jotka Tanska aikoo pitää voimassa, sekä esitetyt perustelut.
II. ARVIOINTI
1. Tiedoksiannon hyväksyttävyyden arviointi
(17)
Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohta koskee tilanteita, joissa yhdenmukaistamistoimenpiteen jälkeen jäsenvaltio katsoo olevan tarpeen pitää voimassa kansalliset säännöksensä tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä.
(18)
Tanskan tiedoksianto liittyy kansallisiin säännöksiin, jotka poikkeavat asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 1 kohdan säännöksistä. Kansalliset säännökset hyväksyttiin ja ne tulivat voimaan vuonna 2002, eli ennen mainitun asetuksen antamista.
(19)
Tiettyjä fluorattuja kaasuja sisältävien tuotteiden ja laitteiden markkinoille saattaminen on yhdenmukaistettu EU:n tasolla asetuksella (EY) N:o 842/2006, ja erityisesti sen 9 artiklalla ja liitteellä II.
(20)
Tanskan määräyksessä on tiukempia säännöksiä kuin asetuksessa (EY) N:o 842/2006, koska sillä kielletään yleisesti fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. Siinä kielletään myös fluorattujen kaasujen (uusien ja talteen otettujen) tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. Asetuksessa sen sijaan säädetään markkinoille saattamista koskevista rajoitetusta kiellosta, koska kieltoa sovelletaan vain liitteessä II lueteltuihin tuotteisiin.
(21)
Edellä mainituista syistä johtuen sekä asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle näistä toimenpiteistä ja niiden perusteista. Kyseisten toimenpiteiden on oltava perustamissopimuksen mukaisia.
(22)
Tiedoksiannon hyväksyvyyttä tarkastellaan perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti ottaen huomioon asetus (EY) N:o 842/2006. Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että tiedoksiantamisen yhteydessä annetaan tiedoksi myös perusteet, jotka voivat liittyä yhteen tai useaan 30 artiklassa määrättyyn tärkeään tarpeeseen tai ympäristön tai työympäristön suojeluun.
(23)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Tanskan toimittaman hakemuksen, jonka tarkoituksena on saada lupa tiettyjä teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja koskevien kansallisten säännösten pitämiselle voimassa, katsotaan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla täyttävän käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot.
2. Perustelujen arviointi
(24)
Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan ja 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan komission on varmistettava, että kaikki mainitussa artiklassa määrätyt edellytykset, joiden perusteella jäsenvaltio voi pitää yhteisön yhdenmukaistamistoimenpiteestä poikkeavat kansalliset säännökset voimassa, täyttyvät. Kansallisten säännösten on erityisesti oltava perusteltavissa perustamissopimuksen 30 artiklassa tarkoitetuilla tärkeillä tarpeilla, jotka liittyvät ympäristön tai työympäristön suojeluun, eivätkä ne saa olla keinoja mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen, eivätkä ne saa muodostaa sellaista estettä sisämarkkinoiden toiminnalle, joka olisi suhteeton tai tarpeeton.
2.1 Todistustaakka
(25)
Kun komissio tutkii, ovatko perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksiannetut kansalliset toimenpiteet aiheellisia, tutkimuksen on perustuttava tiedoksiannon tehneen jäsenvaltion ilmoittamiin perusteisiin. Tämä tarkoittaa sitä, että kansallisten toimenpiteiden aiheellisuuden osoittaminen on EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaan pyynnön esittäneen ja toimenpiteiden voimassa pitämistä haluavan jäsenvaltion vastuulla.
(26)
Pyynnön esittäneen jäsenvaltion vastuulla on toimittaa riittävästi perusteita, tietoja ja tieteellisiä näyttöjä, jotta sille voidaan antaa lupa pitää voimassa tiukempia kansallisia säännöksiä. On siis jäsenvaltion etujen mukaista, että se liittää tiedoksiantoon tiedot kaikista hakemusta puoltavista olennaisista ja oikeudellisista näkökohdista (3). Jos hakemusta puoltavia näkökohtia ei sisällytetä, komissio katsoo, ettei hakemus ole perusteltu.
2.2 Perustamissopimuksen 30 artiklassa tarkoitettuihin tärkeisiin tarpeisiin tai ympäristön tai työympäristön suojeluun liittyvät perustelut
2.2.1 Tanskan kanta
(27)
Tanskan viranomaiset ovat toimittaneet kansallisten säännöstensä voimassa pitämisen puoltamiseksi seuraavat perustelut.
(28)
Heinäkuun 2 päivänä 2002 annettu määräys N:o 552 koskee tiettyjen teollisuudessa käytettävien voimakkaiden kasvihuonekaasujen (HCF, PFC, SF6) sääntelyä. Esimerkkinä voidaan käyttää kahta Tanskassa laajimmin käytettyä HFC-kaasua. Yksi kilo HFC-134a-kaasua vastaa 1 300:aa kiloa hiilidioksidia ja yksi kilo HFC-404A-kaasua 3 780:aa kiloa hiilidioksidia. Yksi kilo SF6-kaasua taas vastaa yli 22 000:ta kiloa hiilidioksidia.
(29)
EY sitoutui Kioton pöytäkirjassa vähentämään jäsenvaltioiden yhteenlaskettuja kasvihuonekaasujen päästöjä vuosina 2008-2012 vähintään kahdeksalla prosentilla vuoden 1990 tasosta laskettuna. EU:ssa myöhemmin käydyissä keskusteluissa (ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjan hyväksymisestä Euroopan yhteisön puolesta sekä sen velvoitteiden täyttämisestä yhteisesti 25 päivänä huhtikuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2002/358/EY) (4) Tanska sitoutui vähentämään kasvihuonekaasujen kokonaispäästöjään 21 prosentilla mainitun ajanjakson aikana.
(30)
Tanskan viranomaiset mainitsevat tiedoksiannossaan ympäristönsuojelutavoitteen ja erityisesti tarpeen saavuttaa kaikin mahdollisin keinoin neuvoston päätöksessä 2002/358/EY säädetyt kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteet.
(31)
Käsiteltävänä olevan määräyksen tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä estämällä fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjä.
(32)
Tanskan viranomaiset korostavat, että teollisuudessa käytettäviä kasvihuonekaasuja koskevan määräyksen tarkoituksena on rajoittaa näiden kaasujen käyttöä ja näin ollen teollisuudesta peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä niin paljon kuin mahdollista osana Tanskan kansainvälisten sitoumusten täyttämisprosessia. Heidän mielestään kaikkia kasvihuonekaasujen päästöjä on vähennettävä keskitetyin toimin, jotta Tanska voisi täyttää päätöksen 2003/358/EY mukaiset sitoumuksensa.
(33)
HFC-kaasuja käytetään Tanskassa pääasiassa jäähdytysyksikköjen jäähdytysaineena. PFC-kaasuja ei enää käytetä Tanskassa. SF6-kaasua käytettiin aikaisemmin ääntäläpäisemättömissä eristyslaseissa ja sähkösektorilla tietyissä kytkimissä. Tällä hetkellä sitä käytetään ainoastaan kytkimissä, ja vain muutamia tonneja vuodessa.
(34)
Tanskan viranomaiset viittaavat tiedoksiannossaan laskelmiin, joiden mukaan päästötaso kaksinkertaistuisi vuoteen 2010 mennessä, jos rajoituksia ei olisi. Tällöin päästöjä syntyisi 0,5-0,7 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttiatonnia enemmän kuin jos ilmoitetut lainsäädäntötoimet pidettäisiin voimassa.
(35)
Tanskan viranomaiset ilmoittavat, että yhteisön tasolla asetuksella (EY) N:o 842/2006 käyttöön otetut periaatteet päästöjen vähentämisestä vuotoja estämällä sisällytettiin Tanskan lainsäädäntöön jo yli 50 vuotta sitten ja niitä on sen jälkeen sovellettu fluorattuja kaasuja käyttäviin sovelluksiin. Näillä rajoituksilla ei todennäköisesti pystytä vähentämään päästöjä enää lisää.
(36)
Tanska kuvasi tiedoksiannossaan lyhyesti joitakin sovellusalueita, joilla on kehitetty vaihtoehtoisia ratkaisuja. Nämä kuuluvat näin ollen Tanskan määräyksen soveltamisalaan. Tanskan näkökulmasta katsottuna niille teollisuudessa käytettäville kasvihuonekaasuille, joita käytetään 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen kielletyissä tai 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen kiellettävissä sovelluksissa, on olemassa vaihtoehtoja.
(37)
Kyseisiä fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuontia, myyntiä ja käyttöä koskevaan yleiseen kieltoon liittyy poikkeuksia, jotka määritellään määräyksen liitteessä I. Nämä poikkeukset koskevat eräitä pitkälle erikoistuneita sovelluksia. Tavallisempien sovellusten osalta ne perustuvat järjestelmissä käytettyjen kasvihuonekaasujen määriin, joiden perusteella on vapautettu esimerkiksi jäähdytyslaitteet, lämpöpumput ja ilmastointilaitteet, joiden kylmäainetäytös on 0,15-10 kilogrammaa samoin kuin lämmön talteen ottamiseen tarkoitetut jäähdytysjärjestelmät, joiden kylmäainetäytös on enintään 50 kilogrammaa. Laivoihin ja sotilaskäyttöön tarkoitetut tuotteet samoin kuin SF6:n käyttö korkeajänniteyksiköissä on myös vapautettu määräyksen soveltamisesta.
(38)
Määräyksen mukaan voidaan myöntää poikkeuksia lisäksi ”erityistapauksissa”. Poikkeusmahdollisuuden tarkoituksena on estää erityistapauksissa kiellon suhteettoman vakavat seuraukset (tapauksissa, joita ei ollut osattu ennakoida määräystä annettaessa, erityistilanteissa, joissa HFC-kaasujen vaihtoehtoihin perustuvan jäähdytyslaitteen asennuksesta aiheutuisi asentajalle/omistajalle poikkeuksellisia ja kohtuuttomia kustannuksia, tai tilanteissa, joissa hiilidioksidiksi muutettujen kasvihuonekaasujen päästötasojen on osoitettu olevan alhaisempia kuin fluorattuja kaasuja sisältävien järjestelmien).
(39)
Poikkeusvaihtoehtoa on tarkoitus käyttää niin, että kiellon ympäristöä parantava vaikutus saavutetaan parhaimmalla ja tehokkaimmalla tavalla yleisestä ympäristönäkökulmasta tarkasteltuna, mukaan luettuna energianäkökulma.
(40)
Tammikuun 16 päivänä 1996 annetun kemiallisia aineita ja tuotteita koskevan määräyksen N:o 21 8 artiklan mukaan kieltoa ei sovelleta ainoastaan vientiin tarkoitettujen tuotteiden tuontiin, tuotantoon ja myyntiin.
(41)
Lisäksi ei kielletä sellaisten teollisuudessa käytettävien kasvihuonekaasujen tuontia, joita käytetään vientiin tarkoitetun tuotteen valmistuksessa.
(42)
Tanskan hallitus katsoo, että määräyksen tarkoituksena on ympäristönsuojelu ja että sen soveltaminen on tarpeen ja oikeasuhtaista fluorattujen kaasujen päästöjen estämisen ja vähentämisen kannalta. Tästä syystä Tanska katsoo, että määräys on EY:n perustamissopimuksen mukainen.
2.2.2 Tanskan kannan arviointi
(43)
Tutkittuaan Tanskan toimittamat tiedot komissio katsoo, että asetuksen (EY) N:o 842/2006 toimenpiteitä tiukempien toimenpiteiden voimassa pitämisen voidaan katsoa olevan EY:n perustamissopimuksen mukaista seuraavista syistä.
2.2.2.1 Ympäristöön liittyvät perustelut:
(44)
Määräys on osa Tanskan käyttöön ottamaa laajempaa strategiaa, jonka avulla se pyrkii saavuttamaan Kioton pöytäkirjan mukaiset päästöjen vähentämistavoitteet ja yhteisön tasolla hyväksytyn taakanjakosopimuksen tavoitteet. Tämän yhteisön sopimuksen mukaisesti Tanskan on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään 21 prosentilla vuosina 2008-2012 vuoden 1990 tasoon verrattuna.
(45)
Edellä mainituista syistä Tanska on ottamassa käyttöön sitoumusten täyttämiseksi ilmastostrategian, jonka soveltamisalaan kuuluvat kaikki kasvihuonekaasupäästöjen lähteet. Fluorattuihin kaasuihin liittyvät toimet ovat siten osa vaatimusten täyttämiseen liittyviä toimia. Olisi otettava huomioon, että näiden fluorattujen kaasujen päästöjen arvioidaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2010 mennessä, jos rajoituksia ei pidetä voimassa. Tämä johtuu siitä, että jäähdytyksen käyttö lisääntyy ja siitä, että otsonikerrosta heikentävistä aineista 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (5) mukaisesti HCFC-kaasut kielletään asteittain.
(46)
On odotettavissa, että asetuksen (EY) N:o 842/2006 ansiosta fluorattujen kaasujen päästöt vähenevät merkittävästi yhteisön alueella, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa ei vielä ole käytössä asianmukaisia toimenpiteitä fluorattujen kaasujen päästöjen vähentämiseksi. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on parantaa tietyissä sovelluksissa käytettävien fluorattujen kaasujen vuotojen estämistä ja talteenottoa. Tanskan lainsäädäntöön sisällytettiin jo yli 50 vuotta sitten vastaavia säännöksiä (vuotojen estäminen erityisesti pakollisen koulutuksen avulla ja säännölliset tarkastukset vuotojen varalta), joita sovellettiin fluorattuja kaasuja sisältäviin sovelluksiin. On epätodennäköistä, että näillä toimenpiteillä saataisiin aikaan lisävähennyksiä, jotka vastaisivat fluorattujen kaasujen odotettavissa olevia lisäpäästöjä Tanskassa.
(47)
Edellä mainitun perusteella komissio katsoo, että Tanskan esittämät ympäristöperusteet (fluorattujen kaasujen päästöjen vähentäminen ja estäminen), ovat päteviä.
2.2.2.2 Tanskan määräyksen tärkeys ja suhteellisuus fluorattujen kasvihuonekaasujen päästöjen lisävähennysten saavuttamisen kannalta:
(48)
Vähentääkseen ja estääkseen fluorattujen kaasujen päästöjä edelleen Tanska päätti tältä osin jo vuonna 2002 kieltää uusien laitteiden markkinoille saattamisen valikoidusti. Kiellot perustuivat tutkimuksiin, joiden tarkoituksena oli tarkastaa erityisesti fluorattuja kaasuja sisältämättömien vaihtoehtojen olemassaolo ja saatavuus.
(49)
Tämän tutkimuksen perusteella määräyksellä kielletään fluorattuja kaasuja sisältävien uusien tuotteiden tuonti, myynti ja käyttö 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen. Poikkeuksia on myönnetty runsaasti. Kieltoa ei sovelleta tiettyihin tuotteisiin ja laitteisiin, tai niille voidaan myöntää poikkeus tietyin ehdoin. Kiellon alkamista on myös tietyissä tapauksissa aikaistettu tai lykätty. Määräyksen liitteessä I olevat poikkeukset koskevat eräitä pitkälle erikoistuneita sovelluksia (esim. lääketieteelliset aerosolit, laboratoriovälineet). Tavallisempien sovellusten osalta ne perustuvat järjestelmissä käytettyjen kasvihuonekaasujen määriin, joiden perusteella on vapautettu esimerkiksi jäähdytyslaitteet, lämpöpumput ja ilmastointilaitteet, joiden kylmäainetäytös on 0,15-10 kilogrammaa, samoin kuin lämmön talteen ottamiseen tarkoitetut jäähdytysjärjestelmät, joiden kylmäainetäytös on enintään 50 kilogrammaa. Laivoihin ja sotilaskäyttöön tarkoitetut tuotteet samoin kuin SF6:n käyttö korkeajänniteyksiköissä on myös vapautettu määräyksen soveltamisesta.
(50)
Lisäksi määräyksen mukaan Tanskan ympäristönsuojeluvirasto voi myöntää poikkeuksia ”erityistapauksissa”, eli tapauksissa, joita ei ollut osattu ennakoida määräystä annettaessa, tai tilanteissa, joissa kasvihuonekaasujen päästötasojen (mukaan luettuna energian kulutuksesta aiheutuvat ”välilliset päästöt”) on osoitettu olevan alhaisempia kuin fluorattuja kaasuja sisältävien järjestelmien päästötasot.
(51)
Ympäristönsuojeluviraston menettely on kuvailtu selkeästi, samoin kuin perusteet, joiden mukaisesti poikkeusten myöntämistä tai epäämistä koskevat päätökset tehdään. Perusteissa otetaan huomioon suhteellisuusperiaate.
(52)
On myös syytä korostaa, että Tanskan määräyksen mukaisesti fluorattujen kaasujen käyttö on sallittua nykyisten laitteiden huolto- ja ylläpitotoimissa, jottei laitteita tarpeettomasti poistettaisi käytöstä.
(53)
Vaikka määräyksellä on vaikutuksia tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen EY:n alueella, komissio katsoo kuitenkin edellä tehdyn analyysin perusteella, että määräys on ympäristön kannalta perusteltu ja että siinä otetaan huomioon suunniteltujen kieltojen vaikutukset sisämarkkinoihin, koska kiellosta voidaan myöntää yksittäisiä poikkeuksia.
(54)
Olisi myös muistettava, että asetuksen (EY) N:o 842/2006 9 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti kansalliset toimenpiteet voidaan pitää voimassa vain 31 päivään joulukuuta 2012 saakka. Koska Tanskan kuningaskunta viittasi hakemuksessaan tähän artiklaan, määräystä sovellettaisiin vain rajoitetun ajan.
2.3 Mielivaltainen syrjintä tai jäsenvaltioiden kaupan peitelty rajoittaminen
(55)
EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio hyväksyy tai hylkää kyseiset kansalliset säännökset todettuaan ensin, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.
(56)
Olisi muistettava, että EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaiset toimet on arvioitava 95 artiklan 4 ja 6 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. Jos jokin näistä edellytyksistä ei täyty, ei ole tarpeen tutkia muiden perusteiden täyttymistä, vaan hakemus on hylättävä.
(57)
Ilmoitetut kansalliset säännökset ovat luonteeltaan yleisiä, ja niitä sovelletaan sekä kotimaisiin että tuontituotteisiin. Siksi ei ole mitään todisteita siitä, että ilmoitettuja kansallisia säännöksiä voitaisiin käyttää keinona mielivaltaiseen syrjintään talouden toimijoiden välillä yhteisössä.
(58)
Määräyksen tavoitteena on ympäristönsuojelu, eikä ole mitään todisteita siitä, että sen tavoitteena olisi mielivaltainen syrjintä tai kaupan peitelty rajoittaminen tai että sen soveltaminen johtaisi niihin.
(59)
Koska tietyt fluoratut kaasut aiheuttavat riskejä ympäristölle, komission mielestä ei voida osoittaa, että Tanskan viranomaisten ilmoittamat kansalliset toimenpiteet muodostaisivat sisämarkkinoiden toiminnalle esteen, joka olisi kohtuuttoman suuri tavoitteisiin nähden.
III. PÄÄTELMÄT
(60)
Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon muiden jäsenvaltioiden ja kolmansien osapuolten esittämät huomiot Tanskan viranomaisten toimittamasta tiedoksiannosta komissio katsoo, että Tanskan viranomaisten 2 päivänä kesäkuuta 2006 toimittama pyyntö, joka koskee asetuksen (EY) N:o 842/2006 säännöksiä tiukempien kansallisten säännösten pitämistä voimassa 31 päivään joulukuuta 2012 saakka sellaisten tuotteiden ja laitteiden osalta, jotka sisältävät fluorattuja kaasuja, tai joiden toiminta perustuu niihin, voidaan hyväksyä.
Lisäksi komissio katsoo, että
-
kansalliset säännökset vastaavat ympäristön suojeluun liittyviä tarpeita,
-
kansallisissa säännöksissä otetaan huomioon Tanskassa kiellettyjen sovellusten vaihtoehtojen olemassaolo sekä tekninen ja taloudellinen saatavuus, ja niiden rajoitettu taloudellinen vaikutus,
-
kansalliset säännökset eivät ole mielivaltaisen syrjinnän keino,
-
kansalliset säännökset eivät muodosta peiteltyä jäsenvaltioiden välisen kaupan estettä,
-
kansalliset säännökset ovat näin ollen EY:n perustamissopimuksen mukaisia.
Komissio katsoo siksi, että säännökset voidaan hyväksyä,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Hyväksytään Tanskan kuningaskunnan 2 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä komissiolle ilmoittamat tiettyjä fluorattuja kasvihuonekaasuja koskevat kansalliset säännökset, jotka ovat tiukempia kuin asetuksen (EY) N:o 842/2006 säännökset ja jotka koskevat sellaisten tuotteiden ja laitteiden markkinoille saattamista, jotka sisältävät fluorattuja kaasuja tai joiden toiminta perustuu niihin. Tanskan kuningaskunta voi pitää säännökset voimassa 31 päivään joulukuuta 2012 saakka.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2006.