Kommissionens beslutning
af 13. november 2002
om den franske stats likviditetslån til Bull
(meddelt under nummer K(2002) 4366)
(Kun den franske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2003/599/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med de nævnte artikler(1), og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1) Den 20. november 2001 fik Kommissionen ad forskellige kanaler kendskab til, at Frankrig beredte sig på at yde Bull et tilbagebetalingspligtigt lån på 100 mio. EUR. Den sendte straks Frankrig en begæring om nærmere oplysninger, nemlig ved brev nr. D/54828 af 22. november 2001, og en rykkerskrivelse, ved brev D/55337 af 21. december 2001. Ved brev af 19. december informerede den franske økonomiminister Kommissionen om den påtænkte støtte. Pr. fax dateret den 7. januar 2002, registreret den 8. januar 2002 under nummer A/30093, modtog Kommissionen et foreløbigt svar fra de franske myndigheder, hvori disse oplyste, at der var udbetalt et likviditetslån på 100 mio. EUR, og at de ønskede oplysninger ville blive tilsendt Kommissionen så hurtigt som muligt. Da Kommissionen stadig ikke havde modtaget disse oplysninger, sendte den Frankrig en rykkerskrivelse ved brev D/50581 af 11. februar. Den gjorde heri opmærksom på, at der ville blive truffet en beslutning om påbud om at fremlægge oplysninger, i overensstemmelse med artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93(2), hvis Kommissionen ikke havde modtaget oplysninger inden en frist på ti arbejdsdage.
(2) Frankrig svarede pr. fax af 4. marts 2002, registreret den 5. marts 2002 under nr. A/31700, og bad heri om at få svarfristen forlænget med 20 arbejdsdage. Ved brev nr. D/50983 af 7. marts 2002 meddelte Kommissionen Frankrig, at den havde registreret sagen som ikke-anmeldt støtte (NN 23/2002). Den forlængede ved samme brev fristen for indgivelse af de ønskede oplysninger indtil den 18. marts 2002.
(3) Ved fax af 14. marts 2002, registreret den 15. marts 2002 under nummer A/32004, anmeldte Frankrig den pågældende støtte. Ved fax af 20. marts 2002, registreret den 22. marts 2002 under nummer A/32201, sendte de franske myndigheder Kommissionen en note om Bulls reviderede årsregnskab. Ved brev af 20. marts 2002, registreret af Kommissionen den 2. april 2002 under nummer A/32431, sendte de franske myndigheder Kommissionen Bulls årsberetning for 2000.
(4) Den 9. april 2002 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, og at pålægge Frankrig at give den bestemte oplysninger om den pågældende foranstaltning. Denne beslutning blev meddelt Frankrig ved brev af 12. april 2002, registreret under nummer SG/2002/229344/D. Offentliggørelsen af brevet i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3) har ikke givet anledning til reaktioner fra tredjeparter.
(5) Ved brev af 3. maj 2002, registreret samme dato under nummer A/33270, gav Frankrig Kommissionen meddelelse om de fortrolige elementer i beslutningen, der skulle slettes inden offentliggørelsen. Frankrig anmodede, ved brev registreret samme dato under nummer A/33300, om, at fristen for forelæggelse af de oplysninger, der blev anmodet om ved indledningen af proceduren, blev forlænget med en måned. Kommissionen svarede positivt på denne anmodning ved brev af 13. maj 2002, registreret under nummer D/52321. Ved brev af 5. juni 2002, registreret den 6. juni 2002 under nummer A/34118, fremsendte Frankrig sine bemærkninger i forbindelse med indledningen af proceduren og visse oplysninger, der var blevet anmodet om som følge af pålægget om fremlæggelse af oplysninger.
(6) Den 10. juni 2002 fandt der et møde sted mellem Kommissionen og Bulls administrerende direktør. Den 4. juli 2002 sendte Kommissionen, ved anbefalet brev registreret under nummer D/53522, Frankrig en rykkerskrivelse, hvori den anmoder Frankrig om så hurtigt som muligt at forelægge Kommissionen den omstruktureringsplan, der stilles krav om i punkt 23, litra d), i retningslinjerne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder(4) (i det følgende benævnt "retningslinjerne"). Frankrig sendte Kommissionen denne plan ved brev af 17. juli 2002, registreret den 18. juli 2002 under nummer A/35380.
(7) Ved brev af 26. august 2002, registreret under nummer D/54766, stillede Kommissionen en række supplerende spørgsmål til Frankrig, som svarede ved brev af 23. september 2002, registreret den 24. september 2002 under nummer A/36914. Bilagene til brevet ankom ved brev af 2. oktober 2002, registreret samme dag under nummer A/37167.
II. BESKRIVELSE AF MODTAGEREN
1. Kommissionens tidligere beslutninger vedrørende Bull
(8) Bull har allerede været genstand for flere kommissionsbeslutninger. I 1992 besluttede Kommissionen således, at offentlige kapitaltilskud på 4 mia. FRF (609 mio. EUR) indeholdt støtteelementer, men at støtten var forenelig med fællesmarkedet(5). I samme beslutning fastslog Kommissionen, at en støtte på 2,68 mia. FRF (408 mio. EUR) til forskning og udvikling ligeledes var forenelig med fællesmarkedet.
(9) I 1993 og 1994 tildelte Frankrig på ny støtte til Bull-gruppen. I den forbindelse besluttede Kommissionen, at støtteelementet i det lån på 2,5 mia. FRF (381 mio. EUR), som Frankrig i februar 1993 tildelte Bull, og det offentlige kapitalindskud på 8,6 mia. FRF (1311 mio. EUR) i 1993 og 1994 var forenelige med fællesmarkedet(6), dog forudsat, at betingelserne i omstruktureringsplanen blev overholdt, at virksomheden blev privatiseret, og at der ikke blev ydet Bull-gruppen yderligere støtte, som var i strid med fællesskabsretten.
2. Modtageren og dennes udvikling siden 1994
(10) Aktionærerne i den franske edb-koncern Bull består af den franske stat, der ejer 16,3 %, og France Télécom, Motorola og NEC, der hver ejer 16,9 %. De øvrige aktionærer er dels institutionelle aktionærer, med 14 %, dels privatpersoner og lønmodtagere, med hver 7 %, og endelig Dai Nippon Printing (DNP)(7) med 5 %. Bull er et aktieselskab under fransk ret.
(11) Bull er en international edb-koncern, der har hjemsted i Europa, og som opererer i over 100 lande. Bull-gruppen er især aktiv inden for følgende to områder:
- Professionelle, sofistikerede edb-servere
(12) Bull udvikler og tilbyder et program af store professionelle servere baseret på styresystemet GCOS. I tilknytning til dette produktprogram markedsfører Bull servere baseret på IBM-teknologi og servere baseret på NEC-teknologi. Desuden yder Bull sine kunder en vedligeholdelsesservice, der er direkte knyttet til serverne. Hvad dette første område angår, angiver de franske myndigheder, at Bulls andel af det europæiske marked anslås til 3 %. Dens vigtigste konkurrenter på området er IBM (en markedsandel på 46,6 %), Fujitsu (11,75 %) og Sun (11,07 %).
- Specialiserede tjenesteydelser vedrørende software engineering
(13) Bulls udbud på området software engineering (udvikling og integration af forskellige applikationer, udformning af softwarearkitektur m.m.) er samlet i afdelingen Integris. På dette område er Bulls vigtigste konkurrenter Xerox, Compaq, IBM, Hewlett Packard, Oracle og SAP. Bulls markedsandel i Europa skulle ifølge de franske myndigheder være på 2 %.
(14) I 2001 var fordelingen af Bulls omsætning på de forskellige aktiviteter således:
- systemintegration og informationsstyring: 44 %
- dedikerede servere: 17 %
- standardservere: 20 %
- forskellige tjenesteydelser og produkter vedrørende infrastruktur: 19 %.
(15) Bulls klientel er fordelt på følgende sektorer: den offentlige sektor (40 %), telekommunikationssektoren (20 %), energi- og transportsektoren (8 %), banker og forsikringsselskaber (20 %) og resten fordelt på diverse sektorer.
(16) Bull har siden 1994 gennemført de foranstaltninger, som Kommissionen opfordrede til i sin beslutning 94/1073/EF. Som følge af denne omstrukturering gav Bull igen overskud i 1995, beskæftigede i 1996 21400 personer i 85 lande og havde en omsætning på 24 mia. FRF. Desuden begyndte Frankrig, i overensstemmelse med henstillingerne fra den af Kommissionen udpegede uafhængige ekspert, at privatisere Bull ved i 1995-1996 at åbne dens kapital for DNP, France Télécom, Motorola og NEC. I 1997 blev selskabet børsnoteret.
(17) I 1999 gav Bull imidlertid igen underskud, hovedsagelig på grund af værdiforringelsen af visse finansielle aktiver. I 2000 var driftsresultatet fortsat negativt. Bull var derfor nødt til at afhænde visse aktiver (jf. tabel 1) og afskedige personale i henhold til en omstruktureringsplan. Ved udgangen af 2001 beskæftigede Bull kun ca. 9500 personer i hele Europa(8).
TABEL 1
Bull: afhændelse af aktiver de seneste to år((Ifølge Les Echos den 20. november 2001.))
TABELPOSITION
(18) Bull tilbagekøbte den 19. december 2001 fra Steria Integris Europes italienske aktiviteter(9), mod at Steria til gengæld reducerede gældsovertagelsen med 11 mio. EUR (mod oprindeligt 21 mio. EUR)(10).
(19) Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, blev der i november 2000(11) vedtaget en genopretnings- og udviklingsplan for 2001-2003 (den såkaldte "strategiplan"). Den blev iværksat i begyndelsen af 2001. Den gik ud på en strategisk fokusering omkring tjenesteydelser og servere og udlægning af de to områder til datterselskaber. Der skulle desuden ske nedtrapning af investeringerne, afhændelse af ikke-strategiske aktiver, reduktion af omkostningerne og tilpasning af personalestyrken.
(20) I 2001 var Bull ifølge de franske myndigheder ude for modgang på flere fronter: for det første mislykkedes strategiplanen. Et af dennes mål var at afhænde de franske serviceaktiviteter, der var stærkt underskudsgivende. Der var forhandlinger i gang med et konsortium af franske investorer, og der var udsigt til at få Integris godkendt til børsnotering. Børskrisen for teknologiaktier medførte, at denne plan mislykkedes. For det andet medførte den pludselige vending på børsen for teknologiaktier fra marts 2000 en byrde for finansieringen af aktiviteterne vedrørende internetteknologi, hvori Bull havde investeret meget, idet den havde fokuseret sit produktsortiment om begreberne "e-services" og "net-infrastruktur".
(21) En ny fase i omstruktureringen begyndte i december 2001 med udnævnelsen den 2. december 2001 af en ny bestyrelsesformand, der fik til opgave at analysere Bulls finansielle situation og vurdere dens fremtidsudsigter. På grundlag af denne analyse vedtog Bulls bestyrelse den 14. marts 2002 hovedprincipperne i en genopretningsstrategi i tre etaper. Denne genopretningsstrategi blev forelagt for Kommissionen i juli 2002 (se afsnit V).
(22) Bull har planlagt afhændelse af andre aktiver: salg på markedet af anden tranche Steria-aktier, der blev modtaget som betaling for afhændelsen af servicevirksomhed i Det Forenede Kongerige, inkassering af saldoen af salget af Louveciennes og af transaktionen med Steria. Der er endvidere planer om at afhænde andre anlægsaktiver. Bull påtænker desuden at udlicitere forvaltningen af reservedele og at afslutte pensionsplanen for Bull HN Information Systems Inc.
(23) Af finansrapporten for 2001 fremgår det, at der i 2001 var et underskud på 253 mio. EUR (mod 243 mio. EUR i 2000), at den tegnede aktiekapital udgjorde 340 mio. EUR, og at egenkapitalen var på - 158 mio. EUR (mod 86 mio. EUR i 2000). Det konsoliderede nettounderskud udgjorde - 544 mio. EUR (mod - 292 mio. EUR i 2000).
(24) Hvad angår virksomhedens seneste tal, viser regnskabet for første halvår af 2002 for det første, at der blev nedlagt 2160 arbejdspladser, heraf 1240 i Frankrig. Ifølge de franske myndigheder er personalereduktionsplanen fuldt ud blevet finansieret gennem afhændelse af aktiver(12). Derudover opereres der i planen af 14. marts 2002 med en reduktion af administrations- og generalomkostningerne. Ifølge de resultater, der blev fremlagt den 25. juli 2002, blev de samlede distributions- og administrationsomkostninger reduceret til 18 % af omsætningen i andet halvår af 2002, mod 25 % i 2001. Af den forelagte rapport fremgår det endvidere, at omsætningen var 780 mio. EUR(13), at bruttofortjenesten var 170 mio. EUR, og at nettoresultatet var - 524,2 mio. EUR(14). Underskuddet før skat og renter udgjorde 151 mio. EUR. Handelsaktiviteten blev imidlertid opretholdt i første halvår af 2002, og koncernen registrerede ordrer på 713 mio. EUR(15).
III. BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGERNE
(25) Den franske regering har ydet Bull en støtte på 450 mio. EUR. Beløbet omfatter en første tranche på 100 mio. EUR ydet i slutningen af 2001 (ikke anmeldt) og en anden tranche på 350 mio. EUR ydet i første halvår af 2002. Til støtten var der knyttet en række betingelser, der var anført i anmeldelsen:
- Støtten blev ydet som et lån i form af et tilbagebetalingspligtigt aktionærlån.
- Lånet blev ydet med en årlig rentesats på 5,23 % svarende til den referencesats, som Kommissionen anvendte på tidspunktet for udbetalingen af det første likviditetslån.
- Lånet skulle være tilbagebetalt senest 12 måneder efter den sidste betaling.
- Støtten skulle udbetales over en periode på højst seks måneder.
- Frankrig gav tilsagn om at forelægge Kommissionen en omstruktureringsplan senest den 30. juni 2002.
- Lånebeløbet kunne maksimalt udgøre 450 mio. EUR. Likviditetslånet på 450 mio. EUR blev af de franske myndigheder begrundet med henvisning til likviditetsplanen i tabel 2(16) og til behovet for en margen på 7 mio. EUR, der blev indrømmet, fordi virksomhedens likviditetsbehov kunne komme til at overstige 443 mio. EUR inden juni 2002(17). Det forventede likviditetsbehov for perioden 31. december 2001 til 30. juni 2002 blev af de franske myndigheder præsenteret på følgende måde:
TABEL 2
Likviditetsplan
TABELPOSITION
IV. ÅRSAGERNE TIL, AT DER ER INDLEDT EN PROCEDURE EFTER TRAKTATENS ARTIKEL 88, STK. 2
(26) Årsagerne til, at Kommissionen har indledt proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, kan inddeles i fem hovedkategorier og er baseret på en undersøgelse af, om støtteforanstaltningerne er forenelige med retningslinjerne.
(27) For det første var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt den pågældende støtte kunne siges at være en ekstraordinær foranstaltning, idet støtten ifølge punkt 25 i retningslinjerne alene skal have til formål at opretholde aktiviteten i en begrænset periode, mens virksomhedens fremtid vurderes. I det foreliggende tilfælde så det på daværende tidspunkt ud til, at virksomheden var inde i en langvarig omstruktureringsproces.
(28) For det andet vidste Kommissionen ikke med sikkerhed, præcis på hvilken dato den første tranche på 100 mio. EUR var blevet tildelt. Grunden til, at det er vigtigt nøjagtigt at kunne fastslå denne dato, er, at medlemsstaten, ifølge retningslinjerne, senest seks måneder efter at Kommissionen har givet sin tilladelse, skal forelægge en omstruktureringsplan, en plan for opløsning af virksomheden eller bevis for, at lånet er fuldt ud tilbagebetalt.
(29) For det tredje fremgik støttens varighed ikke klart. Ifølge retningslinjerne må en sådan støtte højst dække en periode på seks måneder. Men ifølge anmeldelsen var der risiko for, at den ydede støtte ville komme til at vare over disse seks måneder.
(30) For det fjerde havde Kommissionen sine tvivl med hensyn til Frankrigs påstand om, at støtten ikke havde nogen spillover-virkning, idet Bull jo har aktiviteter i andre medlemsstater(18).
(31) For det femte havde Kommissionen sine tvivl med hensyn til baggrunden for likviditetsbehovene. Da virksomheden allerede havde været under omstrukturering i nogle år, som omtalt i afsnit II, var formålet med støtten måske snarere at finansiere den igangværende omstrukturering. Da Bull allerede havde modtaget støtte til omstrukturering i 1993-1994, ville en ny støtte til omstrukturering have været i modstrid med princippet om "engangsstøtte" ("one time, last time"), der er fastsat i punkt 3.2.3 i retningslinjerne.
V. FRANKRIGS KOMMENTARER
(32) Efter indledningen af proceduren har de franske myndigheder givet følgende oplysninger:
(33) Hvad angår støttens karakter af ekstraordinær foranstaltning og den langvarige omstruktureringsproces, som virksomheden befinder sig i, understreger de franske myndigheder, at Bull har befundet sig i en permanent tilpasningsproces som følge af udviklingen på it-markedet, på samme måde som de andre aktører på markedet(19). Denne tilpasningsproces har ført til, at Bull har udviklet sine aktiviteter på serviceområdet, der anses for mindre kapitalkrævende. Disse tilpasningsbestræbelser(20), der bl.a. afspejles i strategiplanen ultimo 2000-2001, har virksomheden selv finansieret. Udviklingen af serviceområdet kom imidlertid ikke til at forløbe på tilfredsstillende måde på grund af manglende finansiering af visse produkter, hvilket førte til en forværring af virksomhedens situation. De franske myndigheder anfører, at eksterne faktorer som f.eks. den meget vanskelige konjunktur på it-markedet og sammenbruddet i it-virksomhedernes børsværdi fik strategiplanen for Bull til at mislykkes i 2001. De franske myndigheder understreger bl.a., at prisen for overdragelsen af Bulls europæiske aktiviteter flere gange i løbet af perioden maj-november blev revideret i nedadgående retning. Som følge af den mislykkede strategiplan kom virksomheden i vanskeligheder og havde svært ved at skaffe kortfristede kreditter. Derfor bad Bull i slutningen af december 2001 den franske stat om støtte til redning af virksomheden.
(34) Med hensyn til den præcise dato for tildelingen af den første tranche på 100 mio. EUR anfører de franske myndigheder, at tildelingen fandt sted den 31. december 2001. Likviditetslånet blev ydet på grundlag af artikel 24 i ændringsbudgettet for 2001(21). I overensstemmelse med dekretet af 5. december 1870 om bekendtgørelse af love og dekreter fandt denne lov af 28. december først anvendelse den første hverdag efter dens offentliggørelse i Journal Officiel, dvs. den 31. december 2001. De 100 mio. EUR blev udbetalt til Bull den 2. januar 2002.
(35) Hvad angår støttens samlede varighed anfører de franske myndigheder, at der efter tildelingen af den første støttetranche på 100 mio. EUR den 31. december 2001 blev tildelt en anden tranche på 150 mio. EUR den 2. maj 2002 og en tredje tranche på 200 mio. EUR den 17. juni 2002. Frankrig angiver, at støtten er blevet udbetalt inden for en periode på højst seks måneder efter tildelingen af støtten, i overensstemmelse med punkt 3.1 i retningslinjerne.
(36) Hvad angår påstanden om, at redningsstøtten til Bull ikke har haft nogen spillover-virkning, angiver de franske myndigheder, at Bulls markedsandele på service- og server-områderne er meget beskedne(22), og at Bull kommer langt efter sine vigtigste konkurrenter. Frankrig slutter heraf, at støttens virkning for handelen mellem medlemsstaterne og påvirkningen af konkurrencen er ubetydelig. Frankrig anfører endvidere, at Bulls forsvinden ville medvirke til en svækkelse af konkurrencen i Europa, idet Bull tilbyder sine kunder en række valgmuligheder, som ellers ikke ville findes. Desuden understreger Frankrig, at Bull er anerkendt som specialist i heterogene og åbne miljøer og således er med til at sikre fri konkurrence.
(37) Hvad angår baggrunden for likviditetsbehovene og den tvivl, som Kommissionen ved procedurens indledning gav udtryk for med hensyn til, om støtten muligvis var blevet anvendt til at finansiere de successive omstruktureringsplaner, har Frankrig forelagt en detaljeret redegørelse for anvendelsen af likviditetslånet på 450 mio. EUR:
- 134 mio. EUR er blevet anvendt til finansiering af driftstab siden den 1. januar 2002. De franske myndigheder understreger, at disse behov formodentlig vil forsvinde i løbet af andet kvartal som følge af reduktionen af administrationsomkostningerne.
- 106 mio. EUR er blevet anvendt til tilbagebetaling af kortfristede kreditter. Ifølge de franske myndigheder stod Bull i den situation, at de fleste af de bankkreditter, som den havde nydt godt af, blev trukket tilbage, uden at virksomheden kunne opnå nye bankkreditter.
- 91 mio. EUR er blevet anvendt til at tilbagebetale et obligationslån.
- 37 mio. EUR er blevet anvendt til at tilbagebetale yen-obligationer, der havde givet anledning til en privat investering. Denne tilbagebetaling skulle finde sted i henhold til de kontraktmæssige bestemmelser, fordi Bulls egenkapital pr. 31. december 2001 var utilstrækkelig.
- 85 mio. EUR er blevet anvendt til dækning af en forventet tilbagebetaling af et af fordringer dækket banklån, som långiveren havde opsagt med kort varsel, selv om han hidtil havde accepteret at forlænge udnyttelsen af lånet fra måned til måned. De franske myndigheder angiver, at virksomheden er nødt til at råde over de nødvendige midler, så den når som helst kan tilbagebetale dette lån.
(38) De franske myndigheder konkluderer, at statslånet gjorde det muligt for Bull at fortsætte driften i første halvår af 2002, selv om virksomheden havde et negativt cash-flow på -134 mio. EUR og var forpligtet til med kort frist at tilbagebetale bank- eller obligationslån på 319 mio. EUR.
(39) Hvad angår finansieringen af omstruktureringsomkostningerne angiver Frankrig, at omkostningerne ved omstruktureringsplanen i første halvår af 2002 var på 55 mio. EUR, og at de blev finansieret gennem afhændelsen af aktiver: salg af ejendommen Louveciennes (50 mio. EUR), salg af Lottomatica (11 mio. EUR), salg af SOFOM (5 mio. EUR), salg på markedet af første tranche af Steria-aktier, der blev modtaget som betaling for overdragelsen til Steria af Bulls servicevirksomhed i Europa og af dens datterselskaber i Skandinavien og Schweiz (29 mio. EUR). Salget af disse aktiver satte Bull i stand til at opnå en saldo på 95 mio. EUR, svarende til et overskud på 40 mio. EUR i forhold til de omkostninger, der i første halvår af 2002 var forbundet med personalenedskæringsplanen. Dette overskud vil, sammen med provenuet af det salg af aktiver, som bestyrelsen har besluttet, men som endnu ikke er effektueret(23), til et beløb på [...](24), gøre det muligt at finansiere resten af omstruktureringsplanen.
(40) De franske myndigheder har desuden forelagt en omstruktureringsplan, der kan sammenfattes på følgende måde:
Redningsfase - 1.1.2002-30.6.2002
- Formålet med denne fase er at opnå et driftsresultat i balance.
- Nedskæring af personalet med næsten 1500 personer, heraf 1200 i Frankrig.
- Reduktion af generalomkostningerne (fra 25 % i 2001 til 18 % i 2002)(25).
- Konsolidering af Bulls positive resultater på området dedikerede servere og vedligeholdelse heraf, afhjælpning af de negative resultater på de andre områder.
- Finansiering af personalenedskæringsplanen ved hjælp af provenuet af Bulls salg af aktiver: salg af grunde og bygninger, salg af Steria-aktier, salg til IBM af aktiviteterne vedrørende forvaltning af reservedele til vedligeholdelse og de hermed forbundne lagre.
Strategi for varig genopretning - 2002-2005
- Formålet med denne fase er at samle koncernens ressourcer for at kunne yde kunderne service vedrørende udvikling af applikationer og informationsforvaltning samt rådgivning vedrørende arkitekturen i edb-systemer og hjælp til gennemførelsen med henblik på optimering af de tilsvarende fysiske infrastrukturer.
- På serverområdet: indskrænkning af udbuddet af servere, koncentration om servere, der anvender de nye Itanium 2-komponenter fremstillet af Intel. Der er især tale om avancerede servere. Bull agter at trække sig ud af arbejdet med at udvikle og markedsføre [...]*.
- På området infrastrukturtjenester er Bulls mål at forøge merværdien af de tilbudte tjenester. Med det formål vil en lille gruppe tjenester blive promoveret under anvendelse af Bulls specifikke produkter på området systemsikkerhed og systemadministration, "open source"-løsninger eller redskaber for et lille antal fremtrædende partnere. Der skal være en vis synergi mellem de forskellige team for at forøge deres produktivitet.
- På området applikationstjenester og sikkerhedsprodukter er Bulls mål at genoprette lønsomheden i aktiviteterne vedrørende systemintegration gennem professionel forvaltning og en progressiv vurdering af kompetencer, idet udgangspunktet skal være de hidtidige erfaringer inden for telekommunikationssektoren, den offentlige sektor og energisektoren. Bull forventer desuden at udvikle sig inden for forsvarssektoren i betragtning af de samarbejdsmuligheder, som udviklingen af nye videnskabelige sektorer åbner. For øjeblikket kan Bull allerede tilbyde konkurrencedygtige tjenester på områderne meddelelsessystemer, forvaltning af opkald døgnet rundt, portaler til mobiltelefoner, fakturering af telefonopkald. Bull agter endvidere i højere grad at udnytte sine redskaber og kompetencer på området sikkerhed i forbindelse med informationssystemer. Disse kompetencer vil blive tilbudt [...]*.
- Udtrykt i tal er Bulls mål for 2005 at have en aktivitet fordelt mellem tjenesteydelser [...]* og et produktudbud, [...]*. Udbuddet skal bestå af dedikerede servere, store åbne servere og sikkerhedsprodukter.
Kapitaltilførsel til koncernen - 9.2002-30.6.2003
- På grundlag af de ovenfor beskrevne aktiviteter skulle Bulls resultat være i balance allerede i andet halvår af 2002 og udvise overskud fra 2003. Selv om Bull igen bliver overskudsgivende, vil virksomheden formodentlig ikke af egne midler kunne tilbagebetale likviditetslånet på 450 mio. EUR inden den 17. juni 2003.
- Derfor har Bull behov for tilførsel af kapital. Den overvejer at skaffe denne kapital enten ved at henvende sig til en eller flere større private aktionærer, der måtte ønske at deltage i en forøgelse af kapitalen, eller ved at inddrage andre private investorer, der erklærer sig villige til at købe kapitalandele i Bull.
- Denne fase, der går ud på at finde kapital, begynder [...]*, når Bull har godtgjort, at den formår på ny at sikre et driftsresultat i balance.
VI. VURDERING AF STØTTEN
1. Støttens realitet
(41) I traktatens artikel 87, stk. 1, hedder det, at "statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne".
(42) I det foreliggende tilfælde har den franske stat ydet et aktionærlån på grundlag af artikel 24 i tillægsfinansloven for 2001. Foranstaltningen består i et tilbagebetalingspligtigt likviditetslån ydet af den franske stat, der er aktionær i Bull. Lånet er ydet til en konkret virksomhed, nemlig Bull. Det af den franske stat ydede lån er ikke i overensstemmelse med princippet om den private investor i en markedsøkonomi, dels fordi Bulls øvrige aktionærer ikke har givet udtryk for, at de agter at yde Bull lån, dels fordi Bull, i betragtning af virksomhedens finansielle situation, ikke var i stand til at opnå et sådant lån på lånemarkedet. Den ydede støtte styrker virksomhedens position ved at sætte den i stand til at klare sine normale driftsomkostninger, og fordrejer eller truer således med at fordreje konkurrencen, idet nemlig Bull er en international virksomhed, hvis produkter handles internationalt. Dertil kommer, at Bull har udenlandske konkurrenter som f.eks. IBM, Fujitsu og Sun.
(43) På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at det aktionærlån, som den franske stat har ydet Bull, udgør støtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.
2. Anmeldelsespligt
(44) I henhold til traktatens artikel 88, stk. 3, skal medlemsstaten anmelde enhver påtænkt indførelse eller ændring af støtteforanstaltninger. Den pågældende medlemsstat kan ikke gennemføre de påtænkte foranstaltninger, før den nævnte fremgangsmåde har ført til endelig beslutning.
(45) I det foreliggende tilfælde må det konstateres, at støtten er blevet tildelt og udbetalt, inden Frankrig formelt havde anmeldt støtten, og dermed inden Kommissionen havde haft mulighed for at udtale sig om, hvorvidt den var forenelig med fællesmarkedet. Støtten blev nemlig tildelt den 31. december 2001 og udbetalt den 2. januar 2002, mens den formelle anmeldelse først var Kommissionen i hænde den 14. marts 2002.
(46) Kommissionen konstaterer, at Frankrig - ved at handle på denne måde - på ulovlig vis har gennemført den pågældende støtte og dermed har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til traktatens artikel 88, stk. 3.
3. Støttens forenelighed med fællesmarkedet
(47) Undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse på den foreliggende støtteforanstaltning, da det hverken er en støtte af social karakter, ydet til enkelte forbrugere, eller en støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer, eller som skal kompensere for de økonomiske ulemper som følge af Tysklands deling.
(48) Undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), b) og d), finder heller ikke anvendelse, da formålet med støtten ikke er at kompensere for de økonomiske ulemper i visse regioner eller at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, og heller ikke er at fremme kulturen og bevarelsen af kulturarven.
(49) Tilbage står således at undersøge, om den pågældende støtteforanstaltning kan betragtes som værende omfattet af undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), altså om den er ydet til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, og forudsat at den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.
(50) Det er af hensyn til denne bestemmelse i traktaten, at Kommissionen har vedtaget retningslinjerne, der skal tjene som vejledning ved vurderingen af støtteforanstaltninger, der udgør støtte til redning og støtte til omstrukturering. Og støtte til redning er netop den undtagelse, de franske myndigheder har påberåbt sig.
4. Vurdering af støtten i lyset af retningslinjerne
(51) På grundlag af de tal, som de franske myndigheder har forelagt, og som er anført i afsnit II, punkt 2, må Bull betragtes som en virksomhed, der er i vanskeligheder som defineret i retningslinjerne.
(52) I betragtning af sin status som aktieselskab kan Bull, i henhold til punkt 5, litra a), i retningslinjerne, betragtes som værende i vanskeligheder, "når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder". I det foreliggende tilfælde udgjorde tabene i 2001 253 mio. EUR (mod 243 mio. EUR i 2000), og den tegnede kapital udgjorde på dette tidspunkt 340 mio. EUR. Bulls egenkapital udgjorde - 158 mio. EUR (mod 86 mio. EUR i 2000), hvilket var mindre end halvdelen af aktiekapitalen. Desuden forsvandt mere end en fjerdedel af kapitalen i løbet af de seneste 12 måneder.
(53) En analyse af disse tal fører til den konklusion, at Bull ganske rigtigt er at betragte som en virksomhed i vanskeligheder således som omhandlet i retningslinjerne, hvilket også bekræftes af de stadig stigende tabstal og behovet for at afhænde et stort antal aktiver.
(54) En analyse af støtten i lyset af retningslinjerne fører til følgende vurdering:
(55) I overensstemmelse med punkt 23, litra a), i retningslinjerne er der tale om en likviditetsstøtte, for hvilken der gælder en rentesats svarende til den af Kommissionen vedtagne referencesats. I det foreliggende tilfælde udgør satsen 5,23 %, som var referencesatsen på den dato, hvor første tranche af støtten blev tildelt, nemlig den 31. december 2001.
(56) I punkt 23, litra b), i retningslinjerne hedder det, at støtten skal være knyttet til lån, som skal tilbagebetales inden for 12 måneder efter sidste udbetaling af lånet til virksomheden. I det foreliggende tilfælde blev den sidste tranche af støtten tildelt den 17. juni 2002, og tilbagebetalingen skal derfor være gennemført inden den 17. juni 2003. Kommissionen har noteret sig, at Frankrig anfører, at Bull ikke vil være i stand til at tilbagebetale dette beløb over sin egenkapital, og at virksomheden agter at få tilført ny kapital. Kommissionen vil senere verificere overholdelsen af denne betingelse, og den fastholder, at tilbagebetalingen skal foregå så hurtigt som muligt og senest den 17. juni 2003.
(57) Ifølge punkt 23, litra c), i retningslinjerne skal støtten være begrundet i alvorlige sociale vanskeligheder og ikke have alvorlige negative spillover-virkninger i andre medlemsstater. Denne betingelse gav anledning til tvivl ved indledningen af proceduren, fordi Bull udøvede aktiviteter i andre medlemsstater. Frankrig har imidlertid forelagt tilstrækkelige oplysninger til, at Kommissionen har kunnet konkludere, at støtten ikke har negative spillover-virkninger. Kommissionens tvivl på dette område har således kunnet hæves. Bulls markedsandele er beskedne. Desuden har Bull afhændet de fleste af sine aktiviteter uden for Frankrig, hvilket begrænser støttens negative virkninger på andre medlemsstater.
(58) Ifølge punkt 23, litra d), i retningslinjerne skal Frankrig, senest seks måneder efter godkendelsen af redningsstøtten, tilsende Kommissionen enten en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller dokumentation for, at lånet er blevet fuldstændig tilbagebetalt, og/eller at garantien er ophævet. Ved indledningen af proceduren gav dette punkt anledning til vanskeligheder, fordi Kommissionen ikke vidste præcis, hvornår den første støttetranche var blevet tildelt. Frankrig har meddelt, at første støttetranche blev tildelt den 31. december 2001. Frankrig skulle derfor forelægge en omstruktureringsplan senest den 30. juni 2002, og den forpligtede sig da også ved anmeldelsen til at gøre dette. Frankrig indsendte, en smule forsinket, denne omstruktureringsplan seks en halv måned efter udbetalingen af den første støtte. Kommissionen beklager, at Frankrig ikke indsendte omstruktureringsplanen i rette tid, men konkluderer, at forelæggelsen af omstruktureringsplanen opfylder de i retningslinjerne anførte forpligtelser.
(59) I punkt 23, litra e), i retningslinjerne hedder det, at støtten skal være begrænset til, hvad der er nødvendigt for at sikre virksomhedens drift. Kommissionen var ved procedurens indledning i tvivl om dette punkt. Da Bull havde været under omstrukturering i flere år, var det muligt, at støtten tjente til finansiering af denne omstrukturering. Bull havde imidlertid modtaget støtte til omstrukturering i 1993-1994. Derfor ville en ny støtte til omstrukturering have været i strid med princippet om "engangsstøtte", der nævnes i afsnit 3.2.3 i retningslinjerne. Kommissionen mener, at de oplysninger, som Frankrig forelagde i forbindelse med indledningen af proceduren, er tilstrækkelige til, at den kan konkludere, at likviditetslånet udelukkende er gået til tilbagebetaling af kassekreditter, obligationslån, bankkreditter og finansiering af driftstab. Desuden har Frankrig forelagt oplysninger, der bekræfter, at omkostningerne i forbindelse med omstruktureringen, navnlig afskedigelsesplanen, fuldt ud blev finansieret gennem afhændelse af aktiver (se afsnit V). På den baggrund konkluderer Kommissionen, at støttebeløbet er blevet anvendt på en måde, der er forenelig med punkt 23, litra e), i retningslinjerne, idet støtten har været begrænset til, hvad der er nødvendigt for at sikre virksomhedens drift i de seks måneder, hvor der blev ydet redningsstøtte.
(60) Kommissionen understreger imidlertid, at Frankrig nøje skal overholde princippet om "engangsstøtte" og ikke tildele Bull omstruktureringsstøtte inden den 31. december 2004. Enhver kapitaltilførsel til Bull skal således ske efter den private investors princip.
(61) I punkt 24 i retningslinjerne hedder det, at redningsstøtten dækker en periode på højst seks måneder. Situationen for så vidt angår dette krav var ikke klar ved indledningen af proceduren, da Kommissionen ikke havde kendskab til, hvornår første støttetranche blev udbetalt, eller støttens samlede varighed. Ud fra de yderligere oplysninger, som Frankrig har forelagt, kan det konkluderes, at den tildelte støtte overholder dette krav, da første støttetranche blev tildelt den 31. december 2001(26) og den sidste tranche den 17. juni 2002, hvilket er en periode på under seks måneder. Kommissionens tvivl angående dette punkt har således kunnet hæves.
(62) I henhold til punkt 25 i retningslinjerne skal redningsstøtte være en ekstraordinær foranstaltning, der sigter på at opretholde aktiviteten i en begrænset periode, mens virksomhedens fremtid vurderes. Set på baggrund af dette krav gav situationen, ved procedurens indledning, anledning til en række spørgsmål, fordi virksomheden var inde i en langvarig omstruktureringsproces, og fordi likviditetslånet derfor kunne tjene til dækning af omstruktureringsomkostningerne. Det fremgår af oplysninger, som Frankrig har forelagt, at redningsstøtten har gjort det muligt for virksomheden at gøre status og at udarbejde en genopretningsstrategi, der blev iværksat fra begyndelsen af 2002. Desuden har Frankrig forelagt bevis for, at likviditetslånet blev anvendt til forbedring af likviditeten, mens omstruktureringsomkostningerne blev finansieret gennem salg af aktiver. Kommissionens tvivl har således kunnet hæves.
(63) Kommissionen understreger imidlertid, at der ikke senere kan ydes redningsstøtte, da denne form for støtte har karakter af ekstraordinær foranstaltning.
VII. KONKLUSION
(64) Det likviditetslån, som Frankrig har ydet Bull, udgør en støtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1.
(65) Den støtte, som Frankrig har ydet i strid med sine forpligtelser som fastsat i traktatens artikel 87, stk. 2, udgør en ulovlig støtte.
(66) Den undtagelse, der er omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, finder anvendelse, forudsat at likviditetslånet opfylder kriterierne i retningslinjerne. Kommissionen har derfor vurderet støtten på baggrund af disse retningslinjer.
(67) På baggrund af de oplysninger, som Frankrig har forelagt, konkluderer Kommissionen, at likviditetslånet er ydet til en virksomhed i vanskeligheder, at den består af en likviditetsstøtte underlagt Kommissionens referencesats, at den er knyttet til en kredit, hvis tilbagebetalingstid efter den sidste udbetaling af støtte ikke overstiger 12 måneder, og at støtten ikke har nogen negativ spillover-virkning i de andre medlemsstater.
(68) Kommissionen er imidlertid nødt til at sikre sig, at tilbagebetalingen finder sted senest 12 måneder efter udbetalingen af den sidste støttetranche, dvs. den 17. juni 2003. Derfor skal Frankrig forelægge Kommissionen bevis for, at Bull fuldt ud har tilbagebetalt likviditetslånet med påløbne renter hurtigst muligt og senest den 17. juni 2003.
(69) Kommissionen må desuden sikre sig, at redningsstøtten udgør en ekstraordinær foranstaltning. Frankrig vil derfor ikke i fremtiden kunne yde Bull redningsstøtte.
(70) For at sikre overholdelsen af princippet om "engangsstøtte" anfører Kommissionen, at Frankrig ikke vil kunne yde Bull nogen form for omstruktureringsstøtte i en periode af ti år regnet fra udbetalingen af den sidste omstruktureringsstøtte, dvs. indtil den 31. december 2004 -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den støtte, som Frankrig har ydet selskabet Bull i form af et likviditetslån på 450 millioner EUR, er forenelig med fællesmarkedet på de betingelser, der er angivet i artikel 2.
Artikel 2
Frankrig skal snarest muligt og senest den 17. juni 2003 forelægge bevis for, at Bull har tilbagebetalt likviditetslånet på 450 millioner EUR med påløbne renter.
Artikel 3
Frankrig underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.
Artikel 4
Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2002.
Komission päätös,
tehty 13 päivänä marraskuuta 2002,
Ranskan valtion Bull-yritykselle myöntämästä käteisennakosta
(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 4366)
(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2003/599/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa(1),
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
(1) Komissio sai eri lähteistä 20 päivänä marraskuuta 2001 tiedon Ranskan valtion aikomuksesta myöntää Bull-yritykselle 100 miljoonan euron takaisinmaksettava ennakko. Komissio lähetti 22 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä nro D/54828 Ranskalle tietopyynnön ja 21 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä nro D/55337 muistutuksen. Ranskan valtiovarainministeri toimitti komissiolle 19 päivänä joulukuuta päivätyllä kirjeellä tiedon kyseisestä tukihankkeesta. Komissio sai 7 päivänä tammikuuta 2002 päivätyllä faksilla, joka kirjattiin saapuneeksi 8 päivänä tammikuuta 2002 numerolla A/30093, Ranskan viranomaisilta väliaikaisen vastauksen, jossa ilmoitettiin, että 100 miljoonan euron käteisennakko oli maksettu ja että komissio saisi mitä pikimmin pyytämänsä tiedot. Koska komissio ei edelleenkään saanut kyseisiä tietoja, se lähetti 11 päivänä helmikuuta päivätyllä kirjeellä nro D/50581 Ranskalle muistutuksen, jossa se ilmoitti, että asiasta tehdään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(2) 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti tietojen antamista koskeva välipäätös, jollei komissio saa tietoja kymmenen työpäivän kuluessa.
(2) Ranska vastasi komissiolle 4 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä faksilla, joka kirjattiin saapuneeksi 5 päivänä maaliskuuta 2002 numerolla A/31700 ja jossa pyydettiin vastausajan pidentämistä 20 työpäivällä. Komissio ilmoitti Ranskalle 7 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä nro D/50983 kirjanneensa asian ilmoittamatta jätetyksi tueksi (NN 23/2002). Samassa kirjeessä komissio pidensi pyydettyjen tietojen toimitusaikaa 18 päivään maaliskuuta 2002 asti.
(3) Ranskan viranomaiset ilmoittivat kyseisistä tuista komissiolle 14 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä faksilla, joka kirjattiin saapuneeksi 15 päivänä maaliskuuta 2002 numerolla A/32004. Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 20 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä faksilla, joka kirjattiin saapuneeksi 22 päivänä maaliskuuta 2002 numerolla A/32201, huomautuksen Bull-yrityksen vahvistetusta tilinpäätöksestä. Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 20 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 2 päivänä huhtikuuta 2002 numerolla A/32431, Bull-yrityksen tilinpäätöksen vuodelta 2000.
(4) Komissio päätti 9 päivänä huhtikuuta 2002 aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn ja lisäksi velvoittaa Ranskan toimittamaan sille tiettyjä tietoja kyseisestä toimenpiteestä. Päätös annettiin tiedoksi Ranskalle 12 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin numerolla SG/2002/229344/D. Kirjeen julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3) ei antanut kolmansille aihetta esittää huomautuksiaan.
(5) Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 3 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä numerolla A/33270, päätöksessä esitetyistä luottamuksellisista seikoista, jotka olisi poistettava ennen julkaisemista. Ranskan viranomaiset pyysivät myös samana päivänä numerolla A/33300 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kuukauden pidennystä menettelyn aloittamisen yhteydessä pyydettyjen tietojen toimitusaikaan. Komissio suostui pyyntöön 13 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin numerolla D/52321. Ranska toimitti 5 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 6 päivänä kesäkuuta 2002 numerolla A/34118, huomautuksensa menettelyn aloittamisesta sekä tiettyjä tietojensaantia koskevassa välipäätöksessä vaadittuja tietoja.
(6) Komission ja Bull-yrityksen pääjohtajan välinen kokous pidettiin 10 päivänä kesäkuuta 2002. Komissio toimitti 4 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin numerolla D/53522, Ranskalle muistutuksen, jossa se vaati toimittamaan komissiolle mitä pikimmin vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen tai rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen(4) (jäljempänä "yhteisön suuntaviivat") 23 kohdan d alakohdan mukaisen rakenneuudistussuunnitelman. Ranskan viranomaiset toimittivat kyseisen suunnitelman 17 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 18 päivänä heinäkuuta 2002 numerolla A/35380.
(7) Komissio esitti 26 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin numerolla D/54766, Ranskalle lisäkysymyksiä, joihin Ranskan viranomaiset vastasivat 23 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 24 päivänä syyskuuta 2002 numerolla A/36914. Kyseisen kirjeen liitteet saapuivat 2 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä numerolla A/37167.
II. TUENSAAJAN KUVAUS
1. Aiemmat Bullia koskevat komission päätökset
(8) Komissio on tehnyt useita päätöksiä Bull-yrityksestä. Komissio päätti vuonna 1992, että neljän miljardin Ranskan frangin (609 miljoonan euron) suuruiset julkiset pääoman sijoitukset sisälsivät tukiosuuksia, mutta että kyseinen tuki soveltui yhteismarkkinoille(5). Komissio katsoi samassa päätöksessä myös, että 2,68 miljardin Ranskan frangin (408 miljoonan euron) suuruinen tutkimus- ja kehittämistuki soveltui myös yhteismarkkinoille.
(9) Ranska myönsi vuosina 1993 ja 1994 uutta tukea Bullille. Tämän tuen osalta komissio päätti, että Ranskan 2,5 miljardin Ranskan frangin (381 miljoonan euron) suuruinen helmikuussa 1993 ennakkona maksettu tuki Bull-yritykselle sekä 8,6 miljardin Ranskan frangin (1311 miljoonan euron) suuruiset julkiset pääoman sijoitukset vuosina 1993 ja 1994 soveltuivat yhteismarkkinoille(6). Edellytyksenä oli kuitenkin, että rakenneuudistussuunnitelmassa asetetut edellytykset täytettäisiin, yritys yksityistettäisiin ja ettei Bull-yritykselle maksettaisi muuta yhteisön lainsäädännön vastaista tukea.
2. Tuensaaja ja sen tilanteen kehittyminen vuodesta 1994
(10) Ranskalaisen atk-alan Bull-konsernin osakkaina ovat Ranskan valtio 16,3 prosentilla sekä France Télécom, Motorola ja NEC kukin 16,9 prosentin osakkuudella. Muut osakkaat ovat yhteisöosakkaita, joiden osuus on 14 prosenttia, yksityisiä osakkaita ja palkansaajia, joiden kunkin osuus on seitsemän prosenttia, sekä Dai Nippon Printing (DNP)(7), jonka osuus on viisi prosenttia. Bull on Ranskan lainsäädännön mukainen osakeyhtiö.
(11) Bull on kansainvälinen atk-alan konserni, jonka päätoimipaikka on Euroopassa ja joka harjoittaa liiketoimintaa yli sadassa maassa. Bull-konserni toimii pääasiassa kahdella alalla:
- Huippuluokan tietokonepalvelimien valmistus ammattimaiseen käyttöön
(12) Bull suunnittelee ja tarjoaa ammattimaiseen käyttöön suuria tietokonepalvelimia, jotka on kehitetty GCOS-käyttöjärjestelmään sopiviksi. Näiden lisäksi Bull pitää kaupan IBM-teknologiaa ja NEC-teknologiaa hyödyntäviä palvelimia. Lisäksi Bull toimittaa asiakkailleen palvelimiin välittömästi liittyviä huoltopalveluja. Ensin mainitulla alalla Bullin markkinaosuus Euroopassa on Ranskan viranomaisten mukaan kolme prosenttia. Bullin tärkeimmät kilpailijat tällä alalla ovat IBM (46,6 %:n markkinaosuus), Fujitsu (11,75 %) ja Sun (11,07 %).
- Tietotekniikkapalvelut
(13) Bullin tarjonta tietotekniikan alalla (eri sovellutusten, ohjelmistokaavatekniikan jne. kehittäminen ja integroiminen) kuuluu Integris-jaostoon. Bullin tärkeimmät kilpailijat tällä alalla ovat Xerox, Compaq, IBM, Hewlett Packard, Oracle ja SAP. Bullin markkinaosuus Euroopassa on Ranskan viranomaisten mukaan kaksi prosenttia.
(14) Bullin liikevaihto jakautui vuonna 2001 eri toimintojen kesken seuraavasti:
- 44 prosenttia järjestelmien ja tietohallinnan integroimispalveluille,
- 17 prosenttia järjestelmäpalvelimille,
- 20 prosenttia vakiopalvelimille,
- 19 prosenttia eri peruspalveluille ja -tuotteille.
(15) Bullin asiakkaista 40 prosenttia on julkiselta alalta, 20 prosenttia televiestinnän alalta, kahdeksan prosenttia energian ja liikenteen alalta, 20 prosenttia pankki- ja vakuutusalalta ja loput muilta eri aloilta.
(16) Bull on toteuttanut vuodesta 1994 alkaen päätöksen 94/1073/EY mukaisia toimenpiteitä. Rakenneuudistuksen jälkeen Bullista tuli vuonna 1995 uudelleen voitollinen, vuonna 1996 se työllisti 21400 henkeä 85 maassa, ja sen liikevaihto oli 24 miljardia Ranskan frangia. Lisäksi Ranska yksityisti Bullin komission nimeämän riippumattoman asiantuntijan suositusten mukaisesti ja antoi vuosina 1995-1996 DNP:lle, France Télécomille, Motorolalle ja NEC:lle mahdollisuuden hankkia osakkuuden. Yhtiö listautui pörssiin vuonna 1997.
(17) Bullin tulos tilikaudella 1999 oli kuitenkin taas tappiollinen, pääasiallisesti tietyn rahoitusomaisuuden arvonalennusten vuoksi. Käyttökate oli vuonna 2000 edelleen negatiivinen. Bull joutui näin ollen myymään omaisuuttaan (ks. taulukko 1) ja irtisanomaan henkilökuntaa sosiaaliohjelman mukaisesti. Bull työllisti vuoden 2001 lopussa Euroopassa yhteensä enää noin 9500 henkeä(8).
TAULUKKO 1
Bull: omaisuuserien myynti kahden vuoden ajalta((Tiedot Les Echos -lehdestä, 20.11.2001.))
TAULUKON PAIKKA
(18) Bull osti 19 päivänä joulukuuta 2001 takaisin Sterialta Integris Europen Italian toiminnan(9). Vastikkeena tästä Sterian velkasitoumuksia Bullille supistettiin 11 miljoonalla eurolla (sovittujen 21 miljoonan euron sijaan)(10).
(19) Komission käytössä olevien tietojen mukaan marraskuussa 2000(11) päätettiin saneeraus- ja kehittämissuunnitelmasta vuosille 2001-2003 (nk. strateginen suunnitelma), ja sitä on pantu täytäntöön vuoden 2001 alusta alkaen. Suunnitelmassa esitettiin molempien alojen strategista uudelleenkeskittämistä palveluihin, palvelimiin ja yhtiöittämiseen. Suunnitelmassa oli kyse myös desinventoinnista, vähemmän tärkeän omaisuuden myynnistä sekä kustannusten supistamisesta ja henkilöstön sopeuttamisesta.
(20) Ranskan viranomaisten mukaan Bull koki vuonna 2001 useita vastoinkäymisiä: strateginen suunnitelma epäonnistui. Suunnitelman tarkoituksena oli myydä Ranskan toimintaa, joka oli hyvin tappiollista. Neuvotteluja käytiin ranskalaisen sijoituskonsernin kanssa ja Integrisin listautuminen pörssiin oli suunnitteilla. Teknologiaosakkeiden arvo kuitenkin aleni pörssissä ja suunnitelma epäonnistui. Toisaalta teknologiaosakkeiden arvon äkillinen aleneminen pörssissä maaliskuusta 2000 alkaen vaikeutti Internet-teknologiaan liittyvän toiminnan rahoitusta. Bull oli investoinut paljon tähän toimintaan ja keskittänyt tarjontansa sähköisiin palveluihin ja verkon perusrakenteisiin.
(21) Rakenneuudistuksen uusi vaihe alkoi joulukuussa 2001, kun 2 päivänä joulukuuta 2001 nimettiin uusi puheenjohtaja, joka valtuutettiin analysoimaan rahoitustilannetta ja arvioimaan Bullin näkymiä. Bullin hallitus hyväksyi 14 päivänä maaliskuuta 2002 periaatteessa tämän analyysin perusteella kolmivaiheisen saneeraussuunnitelman, joka esiteltiin komissiolle heinäkuussa 2002 (ks. V jakso).
(22) Bull on suunnitellut myyvänsä lisää omaisuuseriä: markkinoilla myydään toinen erä Sterian osakkeista, joka saatiin Yhdistyneen kuningaskunnan palvelutoiminnan myynnistä. Lisäksi saadaan tuloja Louveciennesin myynnistä ja kaupasta Sterian kanssa. Myös muun kiinteän omaisuuden myymistä suunnitellaan. Bull aikoo myös ulkoistaa varaosien hallinnon ja päättää Bull HN Information Systems Inc:n eläkesuunnitelman.
(23) Vuoden 2001 toimintakertomuksessa kirjattiin kyseiselle vuodelle tappioita 253 miljoonaa euroa (vastaava luku vuonna 2000 oli 243 miljoonaa euroa), merkitty pääoma oli 340 miljoonaa euroa ja oma pääoma 158 miljoonaa euroa negatiivinen (vastaava luku vuonna 2000 oli 86 miljoonaa euroa). Konsolidoidut nettotappiot olivat 544 miljoonaa euroa (vastaavat tappiot vuonna 2000 olivat 292 miljoonaa euroa).
(24) Yrityksen tuoreimmista luvuista, vuoden 2002 alkupuoliskon tilinpäätöksestä, käy ilmi 2160 työpaikan supistaminen. Näistä 1240 oli Ranskassa. Ranskan viranomaisten mukaan henkilöstömäärän supistamissuunnitelma on rahoitettu kokonaisuudessaan omaisuuserien myynnillä(12). Lisäksi 14 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyn suunnitelman mukaan hallinnollisia ja yleisiä menoja supistetaan. Heinäkuun 25 päivänä 2002 esitetyn tuloslaskelman mukaan jakelu- ja hallintokustannusten osuus onnistuttiin laskemaan vuoden 2002 jälkipuoliskolla 18 prosenttiin liikevaihdosta, kun vastaava osuus vuonna 2001 oli 25 prosenttia. Esitetystä tuloslaskelmasta selviää myös, että yrityksen liikevaihto oli 780 miljoonaa euroa(13), bruttokate 170 miljoonaa euroa ja nettotulos - 524,2 miljoonaa euroa(14). Tappiot ennen veroja ja korkoja olivat 151 miljoonaa euroa. Liiketoimintaa jatkettiin kuitenkin vuoden 2002 alkupuoliskolla ja yhtymä sai tilauksia 713 miljoonan euron arvosta(15).
III. TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS
(25) Ranskan hallitus on myöntänyt Bullille 450 miljoonan euron suuruisen tuen. Tähän määrään sisältyy 100 miljoonan euron suuruinen ensimmäinen maksuerä, joka myönnettiin vuoden 2001 lopulla ja josta ei ilmoitettu, sekä toinen maksuerä, 350 miljoonaa euroa, joka myönnettiin vuoden 2002 alkupuoliskolla. Tuelle asetettiin useita edellytyksiä, jotka täsmennettiin ilmoituksessa seuraavasti:
- Tuki maksettiin takaisinmaksettavan osakasennakon muodossa olevana luottona.
- Luoton vuotuinen korko on 5,23 prosenttia, joka vastaa komission viitekorkoa käteisennakon ensimmäisen maksun suoritusajankohtana.
- Luotto on maksettava takaisin viimeistään 12 kuukauden kuluttua viimeisen maksuerän suorittamisesta.
- Tuki maksetaan tuensaajalle kuuden kuukauden kuluessa.
- Ranska sitoutui toimittamaan komissiolle 30 päivään kesäkuuta 2002 mennessä rakenneuudistussuunnitelman.
- Lainan enimmäismäärä oli 450 miljoonaa euroa. Ranskan viranomaisten mukaan 450 miljoonan euron käteisennakon maksu oli perusteltua taulukossa 2(16) ilmenevän maksuvalmiussuunnitelman perusteella. Lisäksi myönnettiin 7 miljoonan euron marginaali sillä perusteella, että yrityksen maksuvalmiustarve saattaisi ylittää 443 miljoonaa euroa kesäkuuhun 2002 mennessä(17). Ranskan viranomaiset ovat esittäneet yrityksen maksuvalmiusnäkymät 31 päivän joulukuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2002 väliselle jaksolle:
TAULUKKO 2
Maksuvalmiussuunnitelma
TAULUKON PAIKKA
IV. PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAISEN MENETTELYN ALOITTAMISEEN JOHTANEET SYYT
(26) Syyt, joiden perusteella komissio päätti aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, jakautuvat viiteen pääseikkaan ja perustuvat tarkasteluun, jossa arvioidaan, ovatko tukitoimenpiteet yhteisön suuntaviivojen mukaisia.
(27) Komissio epäili ensiksikin sitä, että kyseessä ei olisi luonteeltaan poikkeuksellinen tuki, jonka ainoana tarkoituksena on suuntaviivojen 25 kohdan mukaisesti yrityksen toiminnan jatkuminen tietyn rajallisen jakson, jonka kuluessa voidaan arvioida yrityksen tulevaisuudennäkymiä. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa näytti siltä, että yritys oli sitoutunut pitkäaikaiseen rakenneuudistusprosessiin.
(28) Toiseksi komissiolla ei ollut varmuutta ensimmäisen 100 miljoonan euron tukierän tarkasta myöntämisajankohdasta. Päivämäärän tarkka määrittely on tarpeen siksi, että suuntaviivojen mukaan jäsenvaltion on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa komission päätöksestä rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma tai todisteet siitä, että tuki on maksettu kokonaisuudessaan takaisin.
(29) Kolmanneksi tuen kestosta ei ollut täyttä varmuutta. Suuntaviivojen mukaan tukea voidaan myöntää enintään kuudeksi kuukaudeksi. Ilmoituksen mukaan oli kuitenkin mahdollista, että kyseinen tuki olisi voimassa yli kuusi kuukautta.
(30) Neljänneksi komissio epäili Ranskan väitettä, jonka mukaan tuella ei olisi heijastusvaikutuksia, sillä perusteella, että Bull harjoittaa toimintaa muissakin jäsenvaltioissa(18).
(31) Viidenneksi komissiolla oli epäilyjä myös maksuvalmiustarpeiden aiheuttajasta. Koska yrityksessä oli ollut käynnissä rakenneuudistus jo usean vuoden ajan, kuten II jaksosta käy ilmi, tuen tarkoituksena voisi olla ennemminkin käynnissä olevan rakenneuudistuksen rahoittaminen. Koska Bull oli jo saanut rakenneuudistustukea vuosina 1993-1994, uuden rakenneuudistustuen myöntäminen olisi ristiriidassa yhteisön suuntaviivojen 3.2.3 kohdassa esitetyn tuen ainutkertaisuuden periaatteen kanssa.
V. RANSKAN HUOMAUTUKSET
(32) Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet menettelyn aloittamisen jälkeen seuraavat täsmennykset:
(33) Ranskan viranomaiset korostavat tuen poikkeuksellisesta luonteesta ja jo pitkään jatkuneesta yrityksen rakenneuudistustilanteesta, että Bull oli jatkuvassa mukautumisprosessissa, samoin kuin muutkin toimijat, tietotekniikan alan markkinoilla tapahtuneen kehityksen vuoksi(19). Mukautumisprosessi sai Bullin kehittämään palvelualaa, joka katsotaan vähemmän pääomavaltaiseksi. Mukautumispyrkimykset(20) kuuluivat muun muassa vuosien 2000-2001 strategiseen suunnitelmaan ja yrityksen omarahoitukseen. Palvelualaa ei kuitenkaan voitu kehittää suotuisissa oloissa, koska tietyiltä tuotteilta puuttui rahoitus, mikä johti yrityksen tilanteen heikkenemiseen. Ranskan viranomaiset toteavat, että ulkoiset tekijät, kuten tietotekniikan alan markkinoiden erittäin huonot suhdanteet ja tietotekniikan yritysten osakkeiden arvon aleneminen pörssissä, johtivat Bullin strategisen suunnitelman epäonnistumiseen vuonna 2001. Ranskan viranomaiset korostavat muun muassa, että Bullin eurooppalaisen palvelutoiminnan myyntihintaa tarkistettiin toukokuun ja marraskuun välisenä aikana useaan kertaan alaspäin. Strategisen suunnitelman epäonnistuttua yritys joutui uudelleen vaikeuksiin ja sen mahdollisuudet saada lyhytaikaisia luottoja heikkenivät. Tämän vuoksi Bull haki joulukuun lopussa 2001 Ranskan valtiolta pelastamistukea.
(34) Ranskan viranomaiset toteavat 100 miljoonan euron ensimmäisen tukierän tarkasta myöntämisajankohdasta, että tämä ensimmäinen tukierä myönnettiin 31 päivänä joulukuuta 2001. Käteisennakko myönnettiin vuoden 2001 tarkistetun talousarviolain(21) 24 §:n nojalla. Tätä 28 päivänä joulukuuta annettua lakia alettiin soveltaa lakien ja asetusten vahvistamisesta 5 päivänä joulukuuta 1870 annetun asetuksen mukaisesti sen julkaisemista Ranskan tasavallan virallisessa lehdessä seuraavana päivänä, toisin sanoen 31 päivänä joulukuuta 2001. Kyseiset 100 miljoonaa euroa maksettiin Bullille 2 päivänä tammikuuta 2002.
(35) Ranskan viranomaiset toteavat tuen kestosta, että ensimmäisen 100 miljoonan euron maksuerän myöntämisen jälkeen 31 päivänä joulukuuta 2001, toinen 150 miljoonan euron maksuerä myönnettiin 2 päivänä toukokuuta 2002 ja kolmas 200 miljoonan euron maksuerä 17 päivänä kesäkuuta 2002. Ranskan viranomaiset toteavat, että tuki maksettiin yhteisön suuntaviivojen 3.1 kohdan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämishetkestä.
(36) Ranskan viranomaiset toteavat Bullille myönnetyn pelastamistuen heijastusvaikutuksista, että Bullin markkinaosuudet palvelujen ja palvelimien aloilla ovat hyvin heikot(22) ja että Bull on jäänyt kauas tärkeimpien kilpailijoidensa jälkeen. Ranskan viranomaiset päättelevät tästä, että tuen vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja sitä kautta kilpailuun ovat hyvin vähäiset. Ranskan viranomaiset katsovat myös, että Bullin katoaminen markkinoilta heikentäisi kilpailua Euroopassa, sillä Bull on tarjonnut asiakkailleen valinnanvapautta, joka niiltä muuten puuttuisi. Lisäksi Ranskan viranomaiset korostavat, että Bull tunnetaan siitä, että se on erikoistunut vaihteleviin ja avoimiin ympäristöihin ja siten edistänyt vapaata kilpailua.
(37) Selventääkseen maksuvalmiustarpeiden aiheuttajan ja hälventääkseen komission menettelyn aloittamisen yhteydessä esittämiä epäilyjä, joiden mukaan tukea olisi voitu käyttää toisiaan seuranneiden rakenneuudistussuunnitelmien rahoittamiseen, Ranskan viranomaiset toimittivat yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten 450 miljoonan euron käteisennakko on käytetty:
- 134 miljoonaa euroa osoitettiin liiketappion rahoittamiseen 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen. Ranskan viranomaiset korostavat, että tämän tarpeen oletetaan katoavan toisen vuosineljänneksen jälkeen hallintokustannusten tason laskemisen ansiosta.
- 106 miljoonaa euroa sidottiin lyhytaikaisten luottojen takaisinmaksamiseen. Ranskan viranomaisten mukaan Bull oli menettämässä useimmat pankkiluottonsa eikä uusia ollut luvassa.
- 91 miljoonaa euroa sidottiin joukkovelkakirjalainan takaisinmaksamiseen.
- 37 miljoonaa euroa käytettiin erillisemissioon liittyvien jenimääräisten joukkovelkakirjojen takaisinmaksamiseen. Tästä takaisinmaksuvelvoitteesta oli sovittu Bullin omien varojen riittämättömyyden vuoksi 31 päivänä joulukuuta 2001.
- 85 miljoonaa euroa käytettiin saamisia vastaan annetun pankkilainan takaisinmaksamiseen, sillä velkoja oli päättänyt katkaista luoton lyhyen ajan kuluessa jatkettuaan aiemmin lainan käyttöä kuukaudesta toiseen. Ranskan viranomaiset toteavat, että yrityksellä oli oltava riittävästi varoja käytössään voidakseen vaadittaessa maksaa kyseisen lainan takaisin.
(38) Ranskan viranomaiset päättelevät, että Bull saattoi valtion ennakon turvin jatkaa toimintaansa vuoden 2002 alkupuoliskolla, vaikka yrityksellä oli 134 miljoonan euron negatiivinen kassavirta ja velvollisuus maksaa nopeasti takaisin 319 miljoonaa euroa pankkilainoja ja joukkovelkakirjalainoja.
(39) Ranskan viranomaiset toteavat rakenneuudistuskustannusten rahoituksesta, että vuoden 2002 alkupuoliskon rakenneuudistussuunnitelman kustannukset olivat 55 miljoonaa euroa ja suunnitelma oli rahoitettu myymällä omaisuutta: Louveciennesin toimitilojen myynti (50 miljoonaa euroa), Lottomatican myynti (11 miljoonaa euroa), SOFOM:n myynti (5 miljoonaa euroa) ja Bullin Euroopan palvelujen ja yrityksen Skandinavian ja Sveitsin tytäryhtiöiden myynnistä Sterialle saatujen Sterian osakkeiden ensimmäisen erän myynti markkinoilla (29 miljoonaa euroa). Bullin tase oli omaisuuden myynnin ansiosta 95 miljoonaa euroa, ja siinä oli 40 miljoonan euron ylijäämä, joka koski henkilöstön määrän supistamissuunnitelmasta aiheutuneita kustannuksia vuoden 2002 alkupuoliskolla. Rakenneuudistussuunnitelman loppuosa voitiin rahoittaa tällä ylijäämällä yhdessä hallituksen päättämästä mutta toistaiseksi toteuttamattomasta omaisuuden myynnistä(23) saatujen varojen kanssa, arvoltaan [...](24).
(40) Ranskan viranomaiset ovat myös toimittaneet rakenneuudistussuunnitelman, josta seuraava yhteenveto:
Pelastamisvaihe - 1.1.2002-30.6.2002
- Tämän vaiheen tavoitteena on tasapainottaa yrityksen toiminta.
- Henkilöstön vähentäminen lähes 1500 työntekijällä, joista 1200 Ranskassa.
- Juoksevien kulujen karsiminen (25 %:lla vuonna 2001 ja 18 %:lla vuonna 2002)(25).
- Bullin positiivisten tulosten vahvistaminen palvelimien alalla ja niiden huollossa sekä negatiivisten tulosten korjaaminen muilla aloilla.
- Henkilöstön supistamissuunnitelman rahoittaminen Bullin omaisuuserien myynnillä: maan ja kiinteistöjen myynti, Sterian osakkeiden myynti, huollon varaosatoiminnan ja siihen liittyvän varaston myynti IBM:lle.
Kestävän saneerauksen strategia - 2002-2005
- Tämän vaiheen tavoitteena on ryhmittymän voimien kokoaminen siten, että ne toimittavat yhdessä asiakkailleen sovellutusten kehittämis- ja tietohallintopalveluja, joihin liitetään tietojärjestelmien suunnittelun neuvonta ja niiden toteuttamisen tukeminen vastaavien fyysisten perusrakenteiden optimoimiseksi.
- Palvelimien alalla valikoiman supistaminen ja keskittyminen uusia Itanium 2 Intel -osia käyttäviin palvelimiin. Kyseessä ovat ennen kaikkea huippuluokan palvelimet. Bull aikoo luopua [...]* kehittämisestä ja markkinoinnista.
- Infrastruktuuripalvelujen alalla Bullin tavoitteena on lisätä tarjottujen palvelujen lisäarvoa. Tiettyjen palvelujen myyntiä edistetään tässä mielessä käyttäen Bullin tietoturvan ja järjestelmän hallinnan alan erikoistuotteita, avoimien lähdekoodien ratkaisuja sekä muutamien tärkeimpien kumppanien välineitä. Eri tuotantoryhmien välistä synergiaa parannetaan tuottavuuden lisäämiseksi.
- Sovellutuspalvelujen ja tietoturvatuotteiden alalla Bullin tavoitteena on järjestelmien integroimispalvelujen kannattavuuden palauttaminen ammattitaitoisella hallinnolla ja kilpailukyvyn asteittaisella parantamisella käyttäen hyväksi televiestintäalalla, julkisten palvelujen alalla ja energia-alalla jo saavutettua kokemusta. Bull aikoo myös lisätä vaikutustaan puolustusalalla ottaen huomioon uusien tieteenalojen kehittämisessä tarvittavan yhteistyön tarjoamat mahdollisuudet. Bull tarjoaa jo nykyään kilpailukykyisiä palveluja erityisesti sanomaliikenteessä, ympärivuorokautisessa kutsunhallinnassa, matkapuhelimien portaaleissa, puhelujen laskuttamisessa. Bull aikoo myös hyödyntää paremmin välineitään ja taitojaan tietojärjestelmäturvan alalla. Se tarjoaa taitojaan [...]*.
- Luvuissa ilmaistuna Bullin tavoitteena on, että sen toiminta jakautuu vuonna 2005 palvelujen tarjontaan [...]* ja tuotteiden tarjontaan [...]*. Tarjontaan kuuluisi käyttöjärjestelmään sidottuja palvelimia, suuria avoimia palvelimia ja tietoturvatuotteita.
Ryhmittymän pääomankorotus - 9.2002-30.6.2003
- Edellä esitetyn toiminnan perusteella on oletettavissa, että Bullin tulos on tasapainoinen vuoden 2002 jälkipuoliskolta alkaen ja että siitä tulisi voitollinen vuodesta 2003 alkaen. Vaikka Bullin tulos kääntyisi voitolliseksi, se ei kykenisi omin avuin maksamaan takaisin 450 miljoonan euron käteisennakkoa 17.6.2003 mennessä.
- Tämän vuoksi Bull tarvitsee pääomankorotusta. Se aikoo toteuttaa pääomankorotuksen joko yhden tai useamman sellaisen yksityisen osakkeenomistajan avulla, joka olisi halukas osallistumaan pääomankorotukseen, tai muiden Bullin osakkuudesta kiinnostuneiden yksityisten sijoittajien avulla.
- Tämä pääoman etsintävaihe käynnistyy vasta [...]*, kun Bull on osoittanut kykynsä saada toimintansa tasapainoon.
VI. ARVIOINTI TUESTA
1. Tuen todennäköisyys
(41) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan "jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan".
(42) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Ranskan valtio on myöntänyt osakasennakkoa vuoden 2001 tarkistetun talousarviolain 24 §:n nojalla. Myönnetty tukitoimenpide koskee Bullin osakkaana olevan Ranskan valtion maksamaa käteisennakkoa, joka on maksettava takaisin. Ennakko on myönnetty tietyn yrityksen, Bullin, hyväksi. Tämä Ranskan valtion myöntämä ennakko ei ole markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukainen, sillä Bullin muut osakkaat eivät ole ilmaisseet aikomustaan myöntää Bullille ennakkoa ja että Bull ei rahoitustilanteensa perusteella olisi saanut tällaista ennakkoa markkinatalouden olosuhteissa toimivalta sijoittajalta. Lisäksi tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua vahvistamalla yrityksen asemaa ja tarjoamalla sille mahdollisuuden maksaa tavanomaisesta toiminnasta aiheutuvat kustannukset, sillä Bull on kansainvälinen yritys ja sen tuotteet ovat kansainvälisen kaupan kohteena. Lisäksi Bullilla on ulkomaisia kilpailijoita, mm. IBM, Fujitsu ja Sun.
(43) Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että Ranskan valtion Bullille myöntämä osakasennakko on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.
2. Ilmoitusvelvollisuus
(44) Perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltion on ilmoitettava tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta. Asianomainen jäsenvaltio ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.
(45) Tarkasteltavana olevasta tapauksesta on todettava, että tuki on myönnetty ja maksettu, ennen kuin Ranska ilmoitti tuesta muodollisesti ja ennen kuin komissio esitti kantansa tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Tuki myönnettiin 31 päivänä joulukuuta 2001 ja maksettiin 2 päivänä tammikuuta 2002, mutta komissio vastaanotti muodollisen ilmoituksen vasta 14 päivänä maaliskuuta 2002.
(46) Komissio katsoo, että Ranska on näin toimiessaan pannut kyseisen tuen laittomasti täytäntöön ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdasta johtuvia velvoitteitaan.
3. Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille
(47) Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa tarkasteltavana olevaan tukeen, koska kyseessä ei ole sosiaalinen tuki yksittäisille kuluttajille eikä tuki luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi eikä tuki sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.
(48) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a, b tai d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei myöskään voida soveltaa, sillä tukea ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen tietyillä alueilla, Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen eikä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen.
(49) Näin ollen on tarkasteltava, voidaanko tukeen soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyä poikkeusta sillä perusteella, että tuki on tarkoitettu tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseen eikä se muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(50) Komissio on hyväksynyt perustamissopimuksen tähän määräykseen perustuvat suuntaviivat, joiden avulla se voi arvioida yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistamiseksi tarkoitettuja tukia. Ranskan viranomaiset ovat vedonneet nimenomaan pelastamistukea koskevaan poikkeukseen.
4. Tuen arviointi suuntaviivojen perusteella
(51) Bull on Ranskan viranomaisten toimittamien ja II jakson 2 osassa esitettyjen lukujen perusteella katsottava yhteisön suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi.
(52) Bullin voidaan yhteisön suuntaviivojen 5 kohdan a alakohdan mukaan katsoa olevan vaikeuksissa sen osakeyhtiömuodon perusteella, jos se "on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan [ja jos] yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana". Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tilikauden 2001 tappiot olivat 253 miljoonaa euroa (kun ne vuonna 2000 olivat 243 miljoonaa euroa) ja merkitty pääoma oli samaan aikaan 340 miljoonaa euroa. Bullin oma pääoma oli - 158 miljoonaa euroa (kun se vuonna 2000 oli 86 miljoonaa euroa), toisin sanoen alle puolet osakepääomasta. Lisäksi yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana.
(53) Lukuja tarkastelemalla päädytään toteamaan, että Bull on yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Sen vahvistavat myös kasvavat tappiot ja välttämättömäksi käynyt omaisuuserien myynti.
(54) Kun tukea tarkastellaan yhteisön suuntaviivojen 3.1 jakson perusteella, siitä voidaan esittää seuraava arvio:
(55) Tuki on yhteisön suuntaviivojen 23 kohdan a alakohdan mukainen maksuvalmiustuki, josta on perittävä komission vahvistamaa viitekorkoa vastaava korkoa. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa kyseinen korko on 5,23 prosenttia, joka vastaa tuen ensimmäisen maksuerän myöntämisajankohtana, 31 päivänä joulukuuta 2001, voimassa ollutta viitekorkoa.
(56) Yhteisön suuntaviivojen 23 kohdan b alakohdassa määrätään, että tuen on liityttävä lainoihin, jotka on maksettava takaisin viimeistään 12 kuukauden kuluessa siitä, kun viimeinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa viimeinen tukierä myönnettiin 17 päivänä kesäkuuta 2002, ja näin ollen tuki on maksettava takaisin 17 päivään kesäkuuta 2003 mennessä. Komissio panee merkille Ranskan todenneen, ettei Bull kykene omin avuin maksamaan takaisin kyseistä määrää, vaan joutuu toteuttamaan pääomankorotuksen. Komissio aikoo tarkistaa tämän edellytyksen myöhemmin ja korostaa, että takaisinmaksu on suoritettava mahdollisimman pian, viimeistään 17 päivänä kesäkuuta 2003.
(57) Yhteisön suuntaviivojen 23 kohdan c alakohdan mukaan tukea on voitava perustella vakavilla sosiaalisilla syillä, eikä sillä saa olla huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin. Tämän edellytyksen täyttäminen herätti epäilyksiä menettelyn aloittamisen yhteydessä, koska Bull harjoitti toimintaa muissa jäsenvaltioissa. Ranskan viranomaiset ovat kuitenkin toimittaneet riittävästi tiktoja, joiden perusteella komissio on voinut päätellä, ettei tuella ole kielteisiä heijastusvaikutuksia, joten komission epäilyt asian suhteen ovat hälvenneet. Bullin markkinaosuudet ovat todella heikot. Lisäksi Bull on myynyt suurimman osan Ranskan ulkopuolisesta toiminnastaan, mikä rajoittaa tuesta muille jäsenvaltioille aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia.
(58) Yhteisön suuntaviivojen 23 kohdan d alakohdassa velvoitetaan Ranska toimittamaan kuuden kuukauden kuluessa pelastamistuen hyväksymisestä joko rakenneuudistussuunnitelma, selvitystilasuunnitelma tai todistus siitä, että laina on maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai takaus on päättynyt. Tämä kohta aiheutti ongelmia menettelyn aloittamisen yhteydessä, koska komissio ei tiennyt tarkkaa ajankohtaa, jona tuen ensimmäinen maksuerä oli myönnetty. Ranska totesi, että tuen ensimmäinen maksuerä myönnettiin 31 päivänä joulukuuta 2001. Näin ollen Ranskan oli toimitettava rakenneuudistussuunnitelma 30 päivään kesäkuuta 2002 mennessä, mihin se olikin sitoutunut ilmoittaessaan tuesta. Ranska toimitti kyseisen rakenneuudistussuunnitelman hieman myöhässä, kuusi ja puoli kuukautta tuen ensimmäisen erän maksamisen jälkeen. Komissio pahoittelee, ettei Ranska toimittanut rakenneuudistussuunnitelmaa määräajan kuluessa, mutta päättelee samalla, että rakenneuudistussuunnitelman toimittamisella on täytetty yhteisön suuntaviivoissa asetetut velvoitteet.
(59) Yhteisön suuntaviivojen 23 kohdan e alakohdan mukaan tuki on rajattava yritystoiminnan mahdollistamisen edellyttämään vähimmäismäärään. Tämän edellytyksen täyttäminen herätti komission epäilyjä menettelyn aloittamisen yhteydessä. Koska Bull oli toteuttanut rakenneuudistusta jo usean vuoden ajan, oli mahdollista, että tukea käytettiin yrityksen rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Bull sai rakenneuudistustukea vuosina 1993-1994. Tämän vuoksi uusi rakenneuudistustuki olisi ollut ristiriidassa yhteisön suuntaviivojen 3.2.3 jaksossa tarkoitetun tuen ainutkertaisuuden periaatteen kanssa. Komissio katsoo, että Ranskan menettelyn aloittamisen yhteydessä toimittamat täsmennykset ovat riittävät sen toteamiseksi, että käteisennakko oli osoitettu yksinomaan luottojen, joukkovelkakirjalainojen ja pankkilainojen takaisinmaksamiseen sekä liiketappioiden rahoittamiseen. Lisäksi Ranska on toimittanut tietoja, jotka vahvistavat sen, että rakenneuudistuskulut, erityisesti irtisanomissuunnitelma, oli rahoitettu kokonaisuudessaan omaisuuserien myynnillä (ks. V jakso). Tämän vuoksi komissio päättelee, että tuki on käytetty yhteisön suuntaviivojen 23 kohdan e alakohdan mukaisesti siltä osin kuin tuki on rajoitettu siten, että yritys voi toimia sen turvin niiden kuuden kuukauden ajan, joille pelastamistukea on myönnetty.
(60) Komissio huomauttaa kuitenkin, että Ranskan on noudatettava tiukasti tuen ainutkertaisuuden periaatetta ja se voi myöntää Bullille rakenneuudistustukea vasta 31 päivän joulukuuta 2004 jälkeen. Bullin pääomankorotukset on näin ollen toteutettava yksityisen sijoittajan periaatetta noudattaen.
(61) Yhteisön suuntaviivojen 24 kohdan mukaan pelastamistukea voidaan myöntää enintään kuudeksi kuukaudeksi. Tilanne ei tältä osin ollut selkeä menettelyn aloittamisen yhteydessä, sillä komissiolla ei ollut tietoa tuen ensimmäisen erän maksamisajankohdasta eikä tuen kokonaiskestosta. Ranskan toimittamien selvennysten perusteella komissio on voinut päätellä, että myönnetty tuki noudattaa kyseistä vaatimusta, koska tuen ensimmäinen erä myönnettiin 31 päivänä joulukuuta 2001(26) ja viimeinen erä 17 päivänä kesäkuuta 2002. Tämä osoittaa, että kulunut aika on vähemmän kuin kuusi kuukautta. Näin ollen komission epäilyt tämän seikan suhteen ovat hälvenneet.
(62) Yhteisön suuntaviivojen 25 kohdan mukaan pelastamistukea voidaan myöntää ainoastaan poikkeuksellisena toimenpiteenä, jonka avulla pyritään jatkamaan yrityksen toimintaa tietyn rajallisen ajanjakson, jonka kuluessa voidaan arvioida yrityksen tulevaisuudennäkymiä. Tähän vaatimukseen liittyvä tilanne oli epäselvä menettelyn aloittamisen yhteydessä, koska yritys oli sitoutunut pitkäaikaiseen rakenneuudistusprosessiin. Sen vuoksi voitiin ajatella, että käteisennakkoa voitiin käyttää rakenneuudistuskustannusten kattamiseen. Ranskan toimittamista tiedoista käy ilmi, että yritys on pelastamistuen avulla onnistunut tervehdyttämään taseensa ja laatimaan saneeraussuunnitelman, jota on toteutettu vuoden 2002 alusta alkaen. Lisäksi Ranska on osoittanut, että käteisennakko on osoitettu maksuvalmiuden kohottamiseen ja että rakenneuudistuskustannukset oli rahoitettu omaisuuserien myynnillä. Näin ollen komission epäilyt ovat hälvenneet.
(63) Komissio korostaa kuitenkin, ettei uutta pelastamistukea voida myöntää tuen poikkeuksellisen luonteen vuoksi.
VII. PÄÄTELMÄT
(64) Ranskan Bullille myöntämä käteisennakko on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.
(65) Ranskan myöntämä tuki on rikkonut perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa asetettuja velvoitteita ja on laitonta tukea.
(66) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyä poikkeusta voidaan soveltaa, jos käteisennakko noudattaa yhteisön suuntaviivoissa asetettuja perusteita. Komissio on näin ollen arvioinut tukea kyseisten suuntaviivojen perusteella.
(67) Komissio on Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella päätellyt, että käteisennakkoa on myönnetty vaikeuksissa olevalle yritykselle, kyseessä on maksuvalmiustuki, johon sovelletaan komission viitekorkoa, tuki on sidottu lainaan, joka on maksettava takaisin 12 kuukauden kuluessa viimeisen tukierän maksamisesta, eikä tuella ole kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin.
(68) Komission on kuitenkin saatava varmuus siitä, että takaisinmaksuvelvoite täytetään 12 kuukauden kuluessa viimeisen tukierän maksamisesta, toisin sanoen 17 päivään kesäkuuta 2003 mennessä. Tämän vuoksi Ranskan on toimitettava komissiolle todistus siitä, että Bull on maksanut käteisennakon korkoineen täysimääräisesti takaisin viimeistään 17 päivänä kesäkuuta 2003.
(69) Komission on myös saatava varmuus siitä, että pelastamistuki on poikkeuksellinen toimenpide. Tämän vuoksi Ranska ei voi vastaisuudessa myöntää Bullille muuta pelastamistukea, jotta tuen poikkeuksellinen luonne säilyy.
(70) Komissio korostaa, ettei Ranska voi noudattaakseen tuen ainutkertaisuuden periaatetta myöntää Bullille muuta rakenneuudistustukea kymmenen vuoden kuluessa rakenneuudistustuen viimeisen maksuerän suorittamisesta alkaen, toisin sanoen 31 päivään joulukuuta 2004 asti,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Ranskan Bull-yrityksen hyväksi 450 miljoonan euron käteisennakon muodossa täytäntöönpanema tuki soveltuu yhteismarkkinoille jäljempänä 2 artiklassa asetetuin edellytyksin.
2 artikla
Ranskan on toimitettava viipymättä todistus siitä, että Bull on maksanut 450 miljoonan euron käteisennakon korkoineen takaisin viimeistään 17 päivänä kesäkuuta 2003.
3 artikla
Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 13 päivänä marraskuuta 2002.