KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1833/98 af 25. august 1998 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Taiwan
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (2), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
(1) Kommissionen offentliggjorde den 26. november 1997 en meddelelse i, De Europæiske Fællesskabers Tidende (3), om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af cykler med oprindelse i Taiwan og iværksatte en undersøgelse.
(2) Proceduren indledtes på grundlag af en klage indgivet af European Bicycle Manufacturers' Association (EBMA) på vegne af producenter, der repræsenterer en væsentlig del af den samlede produktion af cykler i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at begrunde iværksættelsen af en procedure.
(3) Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt deres sammenslutninger, repræsentanterne for Taiwan og de klagende EF-producenter om indledningen af proceduren.
(4) Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. Flere eksporterende producenter i Taiwan samt klagende EF-producenter, importører, forhandlere og forbrugerorganisationer tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede om det, blev hørt.
(5) I betragtning af det store antal EF-producenter, som udtrykkeligt støttede klagen, besluttede Kommissionen at anvende stikprøver og udsendte spørgeskemaer til et repræsentativt udsnit af klagende EF-producenter og modtog detaljerede oplysninger fra dem, som omhandlet i betragtning 46 og 47.
(6) I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Taiwan anvendtes der også stikprøver i forbindelse med dem, og Kommissionen udsendte spørgeskemaer til et repræsentativt udsnit af disse producenter og modtog detaljerede oplysninger fra dem, som omhandlet i betragtning 21-25.
(7) Kommissionen sendte også spørgeskemaer til de importører, som den vidste var berørt af sagen.
(8) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig afgørelse vedrørende dumping og skade, og aflagde også kontrolbesøg hos følgende selskaber, som udvalgtes til stikprøven:
a) EF-producenter
- Cycleurope International SA, Romilly sur Seine
- Derby Cycle Werke GmbH, Cloppernberg
- Kynast AG, Quakenbrück
- Tunturipyörä OY, Turku
- Bianchi FIV SpA, Treviglio
- Batavus BV, Heerenveen
- Monarch Crescent AB, Varberg
- BH SA/BIALSA SA, Vitoria
- Raleigh Industries Ltd, Nottingham.
b) Eksporterende producenter i Taiwan
- Fritz Jou Manufacturing Co., Ltd, Taichung
- Giant Manufacturing Co., Ltd, Taichung
- Merida Industry Co., Ltd, Yuanlin
- Ming Cycle Industrial Co., Ltd, Taichung
- Overlord Industries Corp., Tainan.
c) Forbundne importører i Fællesskabet
- Giant Europe BV, Lelystad
- Giant Deutschland GmbH, Düsseldorf
- Giant Holland BV, Lelystad,
- Merida-Fahrrad-Vertriebs GmbH, Engelskirchen.
(9) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. november 1996 til 31. oktober 1997 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1994 til udløbet af undersøgelsesperioden.
B. TIDLIGERE PROCEDURER
(10) I oktober 1991 indledtes der allerede en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af cykler med oprindelse i Taiwan og Folkerepublikken Kina, som bevirkede, at der indførtes en endelig antidumpingtold på 30,6 % på importen fra Kina (4). Da der konstateredes en de minimis-dumpingmargen for importen af cykler med oprindelse i Taiwan, afsluttedes proceduren vedrørende denne import (5).
(11) I april 1996 indledte Kommissionen en undersøgelse vedrørende omgåelse af den antidumpingtold, der var indført på importen af cykler med oprindelse i Kina, hvorefter Rådet i januar 1997 udvidede den endelige antidumpingtold på importen af cykler fra Kina til også at omfatte importen af visse dele til cykler fra Kina (6).
(12) I februar 1994 var der blevet indledt en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af cykler med oprindelse i Indonesien, Malaysia og Thailand, som bevirkede, at der indførtes en endelig antidumpingtold på op til 29,1 % for Indonesien, 39,4 % for Malaysia og 39,2 % for Thailand (7).
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(13) Denne procedure omfatter som ovennævnte procedurer alle cykeltyper (herunder transportcykler) uden hjælpemotor og med eller uden kuglelejer (i det følgende benævnt »cykler«). Det fremgår af undersøgelsen, at flere hundrede cykelmodeller produceret i Taiwan solgtes både til markedet i Taiwan og Fællesskabet. Hvor mange afhænger af, hvilke særlige egenskaber producenterne kombinerer, når de samler cyklerne. Trods forskelle som følge af disse kombinationer konstateredes det, at alle de forskellige cykelmodeller, der er til rådighed på begge markeder, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål.
(14) Med henblik på denne undersøgelse blev de ovenfor nævnte cykler inddelt i fire basiskategorier, fortrinsvis efter anvendelsesformål:
A) alle terrængående cykler, også kaldt mountainbikes
B) turcykler og bycykler
C) juniorcykler og børnecykler
D) andre cykler (sports- og racercykler og alle andre cykler).
(15) Der findes imidlertid ingen klare skillelinjer mellem de forskellige kategorier, da de overlapper hinanden. I flere tilfælde kan en eller flere egenskaber ændre en cykels klassificering fra en kategori til en anden. Desuden vil brugerne ofte anvende en cykel, der er klassificeret i en bestemt kategori, til en lang række forskellige formål. De blev derfor anset for at være en og samme vare med henblik på denne procedure.
2. Samme vare
(16) På grund af det store antal modeller er det svært at finde identiske modeller til en sammenligning mellem cykler, der fremstilles i Taiwan og eksporteres til Fællesskabet, cykler, der fremstilles og sælges i Taiwan, og cykler, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen og sælges på markedet i Fællesskabet. Selv om disse cykler almindeligvis ikke er identiske, har de samme grundlæggende tekniske og fysiske egenskaber. Under alle omstændigheder har undersøgelsen vist, at det på grundlag af forskelle i den pågældende vare ikke er muligt at konkludere, at den vare, som EF-erhvervsgrenen fremstiller og sælger på markedet i Fællesskabet, eller den vare, som de eksporterende producenter fremstiller og sælger på hjemmemarkedet, ikke kan anses for at være samme vare som den vare, der er omfattet af undersøgelsen.
(17) Eksporterende producenter fra Taiwan fremsatte temmelig modstridende bemærkninger til spørgsmålet om, hvorvidt deres eksportvarer til Fællesskabet var samme varer som cykler, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen.
En del nævnte, at de cykler, de eksporterede til Fællesskabet, var af lavere kvalitet end dem, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen.
Undersøgelsen bekræftede, at nogle af de importerede cykler fra Taiwan ikke er af høj kvalitet, og den viste desuden, at nogle af EF-producenterne også fremstillede og solgte cykler af samme kvalitet.
(18) I modsætning hertil hævdede andre eksporterende producenter i Taiwan, at deres cykler ikke var ombyttelige og derfor ikke kunne sammenlignes med dem, som EF-erhvervsgrenen producerede, på grund af den avancerede produktionsteknologi, der anvendtes. Som eksempel nævntes det, at EF-producenterne næsten ikke fremstiller cykelstel af aluminium, idet aluminium anses for at være et hightech-materiale. De hævdede derfor, at deres vare ikke var samme vare som en af EF-erhvervsgrenens varer.
Det fremgik af undersøgelsen, at EF-producenterne fremstiller cykelstel af aluminium, selv om aluminiumsstel i de seneste år især er blevet importeret fra asiatiske lande som Kina, fordi importprisen på disse stel er lavere end produktionsomkostningerne i Fællesskabet. Ikke desto mindre fremstiller EF-erhvervsgrenen cykler med aluminiumsstel.
(19) På grundlag af ovenstående oplysninger og i mangel af bevis på, at taiwanske cykler ikke kan ombyttes og sammenlignes med cykler, der er fremstillet i Fællesskabet, fastslår Kommissionen, at ovennævnte krav ikke er berettiget. Det konkluderes derfor, at cykler, der fremstilles i Taiwan og sælges på hjemmemarkedet, og cykler, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen på markedet i Fællesskabet, er samme vare i overensstemmelse med artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«) som cykler, der eksporteres til Fællesskabet fra Taiwan.
D. STIKPRØVE AF EKSPORTERENDE PRODUCENTER I TAIWAN
1. Generelt
(20) I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Taiwan besluttede Kommissionen at anvende en stikprøve i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen.
For at sætte Kommissionen i stand til at udtage en stikprøve blev eksporterende producenter i henhold til artikel 17, stk. 2, i grundforordningen anmodet om at give sig til kende inden for en frist på tre uger fra indledningen af proceduren og forelægge grundlæggende oplysninger om deres salg på eksport- og hjemmemarkedet, produktionstrin samt navnene på alle forbundne selskaber og deres aktiviteter i cykelsektoren. Kommissionen kontaktede også myndighederne i Taiwan.
2. Forhåndsudvælgelse til stikprøve
(21) 37 selskaber i Taiwan gav sig til kende og forelagde de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist. Imidlertid var kun 31 af dem eksporterende producenter, medens resten var forhandlere. Selskaber, der solgte egenproducerede cykler til Fællesskabet i undersøgelsesperioden og udtrykte ønske om at deltage i stikprøven, blev anset for at være samarbejdsvillige selskaber og der blev taget hensyn dertil ved udvælgelsen til stikprøven. De tegnede sig for ca. 85 % af den samlede importmængde fra Taiwan til Fællesskabet.
(22) Samarbejdsvillige selskaber, som ikke blev udtaget til den endelige stikprøve, blev underrettet om, at en antidumpingtold på importen af deres varer ville blive beregnet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 6, i grundforordningen.
(23) Selskaber, der ikke gav sig til kende inden for den fastsatte frist, blev anset for at være ikke-samarbejdsvillige selskaber.
3. Udvælgelse til stikprøve
(24) Udvælgelsen til stikprøven blev foretaget i samråd med de eksporterende producenter og deres sammenslutning. De taiwanske myndigheder blev holdt underrettet. De fem udvalgte selskaber i stikprøven, som samarbejdede på alle områder i forbindelse med undersøgelsen, fik beregnet en individuel dumpingmargen og toldsats.
(25) Kommissionen udvalgte også et selskab som reserve til stikprøven, der, selv om det skulle besvare spørgeskemaet, kun ville blive undersøgt, hvis der var et selskab i den egentlige stikprøve, som senere skulle nægte at samarbejde. Det pågældende selskab blev også underrettet om, at en eventuel antidumpingtold på dets eksport ville blive beregnet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 6, i grundforordningen, medmindre det blev udvalgt som erstatning for et selskab i den egentlige stikprøve, og at det i så tilfælde ville få beregnet en individuel dumpingmargen og toldsats.
4. Individuel undersøgelse af selskaber, der ikke er udvalgt til stikprøven
(26) Kommissionen modtog anmodning om individuel undersøgelse fra to selskaber, som ikke udvalgtes til stikprøven. Begge anmodninger omfattede imidlertid ikke en besvarelse af spørgeskemaet inden for den fastsatte frist som omhandlet i artikel 17, stk. 3, i grundforordningen. Anmodningerne blev derfor afvist og de pågældende selskaber underrettet herom.
E. DUMPING
1. Normal værdi
a) Global repræsentativitet
(27) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om hver eksporterende producents salg af cykler på hjemmemarkedet var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet.
Det viste sig, at tre producenter havde et repræsentativt salg af cykler på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. To producenters salg på hjemmemarkedet udgjorde under 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet. For disse to producenter beregnedes den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen.
b) Varetypernes sammenlignelighed
(28) Som i tidligere antidumpingprocedurer vedrørende cykler konstaterede Kommissionen, at det var yderst vanskeligt at foretage en sammenligning af cykelmodeller på hjemmemarkedet og cykelmodeller til eksport, da der findes et meget stort udvalg af kombinationer af egenskaber. Under disse omstændigheder og for at undgå mange justeringer, som det i de fleste tilfælde ville være nødvendigt at basere på et skøn, blev det foreløbigt besluttet at fastsætte den normale værdi for de tre eksporterende producenter med repræsentativt salg på hjemmemarkedet på grundlag af en beregnet værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. Ved at anvende en beregnet værdi, på grundlag af produktionsomkostningerne til de eksporterede modeller, tages der hensyn til alle nævnte kombinationer af egenskaber.
c) Normal værdi baseret på en beregnet værdi
(29) Den beregnede værdi blev fastsat ved sammenlægning af fremstillingsomkostningerne til hver eksporterende producents eksportmodeller, et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SG& A«) samt et rimeligt beløb for fortjeneste.
(30) Kommissionen undersøgte så, om hver af de tre producenters repræsentative salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen.
Det konstateredes, at alle de tre pågældende producenter havde solgt over 20 %, men under 90 % af deres varer med tab på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, dvs. til priser under fremstillingsomkostningerne plus SG& A. Det blev derfor fastslået, at Kommissionen kun skulle anvende den vejede gennemsnitlige fortjeneste for hver af de tre producenter på deres fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet til fastsættelsen af en beregnet normal værdi.
(31) For de tre producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg anvendtes disse selskabers beløb for SG& A og fortjeneste. For de to producenter uden repræsentativt hjemmemarkedssalg anvendtes det vejede gennemsnit af de faktiske beløb for SG& A og fortjeneste for de tre producenter med repræsentativt salg, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen.
2. Eksportpris
(32) Almindeligvis solgte de eksporterende producenter i stikprøven til uafhængige producenter på markedet i Fællesskabet. Følgelig blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.
(33) To eksporterende producenter solgte betydelige mængder af cykler til markedet i Fællesskabet via forbundne importører i forskellige medlemsstater. For disse transaktioner blev eksportprisen beregnet på grundlag af den pris, til hvilken de importerede varer første gang solgtes videre til en uafhængig køber i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Ved beregningen af eksportprisen tog Kommissionen hensyn til alle omkostninger, herunder told og afgifter, der påløb mellem import og videresalg til den første uafhængige køber, samt en normal fortjeneste, således at der kunne fastsættes en pålidelig eksportpris frit Fællesskabets grænse. Der anvendtes en fortjeneste fastsat på grundlag af oplysninger fra samarbejdsvillige uafhængige importører.
3. Sammenligning
(34) Med henblik på at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i påkommende tilfælde, og hvor det var berettiget, justeret for forskelle i prisernes sammenlignelighed i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen.
Der blev foretaget justeringer for forskelle i rabatter, afslag, transport-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, omkostninger til søfragt og søforsikring, kreditomkostninger, omkostninger til kundeservice, provisioner og, som nærmere beskrevet i det følgende, forskelle i handelsled.
(35) Fire eksporterende producenter anmodede om justering af den normale værdi for forskelle i handelsled, herunder forskelle i OEM-salg (Original Equipment Manufacturer).
Det fremgår af undersøgelsen, at de pågældende producenter blandede eksportsalg til OEM-kunder sammen med salget af ikke-mærkevarer til forhandlere, og at den ønskede justering snarere vedrørte salg af ikke-mærkevarer i forhold til salg af mærkevarer end OEM-salg i forhold til salg via andre kanaler.
(36) Kommissionen undersøgte først, om det var muligt at indrømme en sådan justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), og i), i grundforordningen. Kun to af de producenter, der anmodede om justering, havde et repræsentativt salg på hjemmemarkedet.
Et selskab med et repræsentativt salg på hjemmemarkedet, som anmodede om justering for handelsled, solgte selv mærkevarer på hjemmemarkedet til forhandlere og detailhandlere og eksporterede mærkevarer og ikke-mærkevarer til forhandlere. Selskabet fremsatte sin anmodning på grundlag af en global forskel i priser mellem salget på hjemmemarkedet til forhandlere og til detailhandlere. Selskabet undlod imidlertid at påvise konsekvente og tydelige forskelle i sælgernes funktioner og priser i de forskellige handelsled på hjemmemarkedet som omhandlet i artikel 2, stk. 10, litra d), nr. i), i grundforordningen. Det blev derfor fastslået, at den ønskede justering for forskelle i handelsled ikke var berettiget, for så vidt som den var baseret på, at eksportsalget gik til forhandlere, medens salget på hjemmemarkedet både gik til forhandlere og detailhandlere, uden konsekvente og tydelige forskelle i funktioner og priser.
(37) Det andet selskab med et repræsentativt salg på hjemmemarkedet hævdede, at de relevante handelsled ikke fandtes på hjemmemarkedet.
Selskabet havde kun solgt mærkevarer på hjemmemarkedet, fortrinsvis til detailhandlere, og havde eksporteret mærkevarer og ikke-mærkevarer til forhandlere. Selskabet vurderede de påståede forskelle i handelsled ved at kræve en justering svarende til de omkostninger, der påløb på hjemmemarkedet til reklamer, salgsfremstød, oplagring og lønninger til salgs- og marketingpersonale. De justeringer, der ønskedes på grundlag af ovennævnte omkostninger, er imidlertid ikke i sig selv tilstrækkelige til at begrunde forskelle i funktioner vedrørende bestemte handelsled. Det var derfor ikke muligt at foretage justeringer på dette grundlag.
(38) Undersøgelsen viste imidlertid, at en eksporterende producent, som ikke havde anmodet om justering for handelsled, kun solgte ikke-mærkevarer til både forhandlere på hjemmemarkedet og til forhandlere på eksportmarkedet. Da samme handelsled findes på hjemmemarkedet for ikke-mærkevarer og på eksportmarkedet, havde Kommissionen mulighed for at beregne en justering for handelsled i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), og i), i grundforordningen. Det pågældende beløb blev fastsat på grundlag af forskellen mellem selskabets bruttomargen på hjemmemarkedssalg af ikke-mærkevarer til forhandlere og de andre selskabers bruttomargener på repræsentativt hjemmemarkedssalg af mærkevarer. For selskaber uden repræsentativt salg på hjemmemarkedet fastsattes beløbet på grundlag af gennemsnittet af justeringen for selskaber med repræsentativt salg på hjemmemarkedet. Dette skete, fordi der til beregningen af den normale værdi for selskaber uden repræsentativt salg på hjemmemarkedet blev anvendt SG& A og fortjeneste for selskaber med et repræsentativt salg på hjemmemarkedet.
4. Dumpingmargener
a) Metode
(39) Den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi for hver enkelt model som fastlagt i betragtning 29, 30 og 31, sammenlignedes ab fabrik med den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver enkelt model som omhandlet i betragtning 32 og 33.
b) Dumpingmargener for selskaber i stikprøven
(40) Denne sammenligning viste, som beskrevet i betragtning 34 til 39 ovenfor, at der fandt dumping sted med hensyn til alle selskaber, som samarbejdede på alle områder i forbindelse med undersøgelsen. De således fastlagte dumpingmargener varierer, og Kommissionen beregnede derfor en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for hver eksporterende producent. De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, er følgende:
TABELPOSITION
c) Dumpingmargen for samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven
(41) Samarbejdsvillige selskaber, som ikke udvalgtes til stikprøven (jf. betragtning 22, 25 og 26), fik tildelt den gennemsnitlige dumpingmargen for selskaber, som indgik i stikprøven, vejet på grundlag af deres eksportmængde til Fællesskabet. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, er denne foreløbige dumpingmargen 5,4 %.
d) Dumpingmargen for selskaber, som ikke var samarbejdsvillige
(42) For selskaber, som ikke var samarbejdsvillige, fastsattes en dumpingmargen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. Da samarbejdsniveauet var højt (jf. betragtning 21), blev det anset for hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for selskaber, som ikke var samarbejdsvillige, på samme niveau som den højeste dumpingmargen for et selskab i stikprøven. Det ville være belønning for manglende samarbejdsvilje og tilskynde til omgåelse at antage, at dumpingmargenen for eksporterende producenter, som ikke var samarbejdsvillige, var lavere end den, der konstateredes for en samarbejdsvillig eksporterende producent.
Denne foreløbige dumpingmargen, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, er således 18,2 %.
F. EF-ERHVERVSGREN
1. Repræsentativitet
(43) Inden undersøgelsen indledtes, og for at bekræfte den nødvendige støtte til klagen, anmodede Kommissionen alle producenter i Fællesskabet, som den havde kendskab til, om at indgive grundlæggende oplysninger vedrørende deres respektive produktionsmængder og klarlægge deres holdning til klagen. EF-producenter, som tegner sig for omkring 60 % af den samlede produktion i Fællesskabet, støttede udtrykkeligt klagen.
(44) I henhold til artikel 4, stk. l, i grundforordningen undersøgte Kommissionen, hvorvidt producenter, der støttede klagen og som selv importerede nogle af cyklerne fra Taiwan til dumpingpriser, burde udelukkes fra definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
Det konstateredes, at der var tale om en forholdsvis lille import i forhold til de nævnte producenters samlede produktion i Fællesskabet, og at deres vigtigste interesser således var i Fællesskabet. Det blev fastslået, at de nævnte producenters begrænsede import var en defensiv reaktion imod lavprisimporten fra Taiwan og ikke en import, fordi de pågældende ikke var i stand til at producere de cykeltyper, der importeredes. På dette grundlag blev det besluttet, at sådanne producenter ikke skulle holdes uden for definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet. Der blev ikke taget hensyn til oplysningerne vedrørende denne import ved fastlæggelsen af de skadesfaktorer, som berørte erhvervsgrenens situation.
(45) De EF-producenter, som støtter klagen, udgør således erhvervsgrenen i Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 4, stk. l, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen, idet deres samlede produktion udgør en væsentlig del af den samlede produktion i Fællesskabet (i det følgende benævnt »EF-erhvervsgren«).
2. Stikprøve og udvælgelse til stikprøve
(46) I betragtning af det store antal EF-producenter, som udtrykkeligt støttede klagen, blev undersøgelsen af situationen for EF-erhvervsgrenen som sådan ved anvendelse af en stikprøve begrænset til et rimeligt antal parter, der tilhører denne erhvervsgren. I overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen udvalgte Kommissionen en stikprøve af EF-producenter (i det følgende benævnt »stikprøven«), som dækkede et repræsentativt udsnit af selskabsstørrelser, produktionsintegration og varesammensætning samt en stor produktionsmængde. Til udvælgelsen blev der også taget hensyn til omfanget af importen af taiwanske cykler til de forskellige medlemsstater for at dække en så stor del af hele Fællesskabets område som muligt.
En sådan stikprøve, der er udvalgt af en meget stor gruppe klagende selskaber, anses derfor for at være repræsentativ for EF-erhvervsgrenen.
(47) Der blev sendt spørgeskemaer til tolv EF-producenter, og det var først hensigten at lade ti deltage i stikprøven og anvende to som reserve.
På grund af den dårlige situation for cykelindustrien i Fællesskabet måtte en af de udvalgte producenter lukke og en anden, som var tæt på at gå fallit, var tvunget til helt at omlægge sine aktiviteter i januar 1997 og var således ikke i stand til at udfylde Kommissionens spørgeskema. En forholdsvis lille producent, som også var i færd med en intern omstruktureringsproces, havde ikke tilstrækkeligt personale til at samarbejde med Kommissionen.
De øvrige ni selskaber, herunder dem, der oprindeligt udvalgtes som reserve, blev anset for stadig at udgøre en repræsentativ stikprøve af EF-erhvervsgrenen (ca. 40 % af erhvervsgrenens samlede transaktioner i otte medlemsstater), og det blev således ikke anset for nødvendigt at inddrage andre selskaber i stikprøven.
G. SKADE
(48) Skadessituation for EF-erhvervsgrenen blev vurderet på grundlag af to kategorier af oplysninger.
Den første kategori vedrører overordnede skadesfaktorer som forbrug, import såvel som EF-erhvervsgrenens salg, markedsandel, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse og beskæftigelse. Disse oplysninger blev indhentet fra medlemsstaterne, de nationale cykelbrancheforeninger, de klagende EF-producenter og fra databaser, som dækker hele Fællesskabet (Comext og Eurostat). Med hensyn til oplysningerne fra de klagende selskaber blev de efterprøvet i det omfang, det var muligt hos de nationale cykelbrancheforeninger og medlemsstaterne.
Den anden kategori af oplysninger vedrører visse præstationsrelaterede skadesfaktorer som rentabilitet, priser og deres udvikling, prisunderbud og prisunderminering. Disse oplysninger blev indhentet fra individuelle EF-producenter i stikprøven.
1. Forbrug i Fællesskabet
(49) Med henblik på denne undersøgelse blev det samlede forbrug i Fællesskabet fastlagt på grundlag af klagende og ikke-klagende EF-producenters og samlevirksomheders samlede salg på markedet i Fællesskabet og den samlede import af cykler til Fællesskabet.
Fra 1994 til undersøgelsesperioden faldt forbruget i Fællesskabet 16 % udtrykt i mængde og 11 % udtrykt i værdi.
2. Import af cykler til dumpingpriser fra Taiwan
a) Mængde, værdi og forholdsmæssig markedsandel af importen fra Taiwan
(50) På grundlag af de foreliggende statistiske oplysninger steg importen af cykler fra Taiwan mellem 1994 og undersøgelsesperioden 25 % udtrykt i mængde og 1 % udtrykt i værdi. Dette viser en gennemsnitlig negativ tendens i importprisen. De største stigninger i mængden skete i 1996 (+ 286 000 enheder) og i undersøgelsesperioden (+ 261 000 enheder). Stigningen i importen fra Taiwan dækker helt den lille forbedring i forbruget mellem 1996 og undersøgelsesperioden såvel som nedgangen i importen fra Kina (- 63 000 enheder) efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger ved udgangen af 1993 og nedgangen i importen fra Malaysia, Indonesien og Thailand (- 496 000 enheder) efter indførelsen af foranstaltninger ved udgangen af 1995.
(51) En gennemgang af oplysningerne fra taiwanske eksportører i stikprøven viste, at 60 % af importen er mountainbikes (kategori A), 13 % er by- og turcykler (kategori B), 23 % børnecykler (kategori C) og 4 % alle andre cykeltyper (kategori D).
(52) I hele den undersøgte periode øgedes markedsandelen 50 % udtrykt i mængde og 14 % udtrykt i værdi, dvs. fra 11,7 % til 17,5 % og fra 10,8 % til 12,3 %. Udviklingen i importen fra Taiwan viser, at markedsandelen udtrykt i mængde er forbundet med nedennævnte fald i gennemsnitspriserne. I 1995, hvor importpriserne faldt 8 %, øgedes markedsandelen 6 % udtrykt i mængde. I 1996, hvor importpriserne faldt 9 % i forhold til 1995, øgedes markedsandelen 30 %. I undersøgelsesperioden, hvor importpriserne faldt med endnu 2 % i forhold til 1996, øgedes markedsandelen 14 %.
b) Gennemsnitlig importpris på cykler fra Taiwan
(53) På grundlag af de foreliggende Eurostat-oplysninger viser udviklingen i gennemsnitsprisen for al import fra Taiwan fra 1994 til undersøgelsesperioden en nedgang på 19 % ved udgangen af undersøgelsesperioden. Denne nedgang bekræftedes også ved den detaljerede analyse af salgspriserne i denne periode for de taiwanske selskaber, som indgik i stikprøven.
Ud fra besvarelserne af Kommissionens spørgeskema fra de taiwanske producenter i stikprøven faldt gennemsnitspriserne på cykler til uafhængige kunder 13 % fra 1995 til undersøgelsesperioden, hvilket bekræfter den negative tendens i importpriserne i hele den undersøgte periode.
c) Prisunderbud
(54) Det fremgik af undersøgelsen, at taiwanske cykler på markedet i Fællesskabet enten solgtes:
- direkte til ikke-forbundne kunder (forhandlere, grossister, stormagasiner osv.) eller
- indirekte via forbundne salgsselskaber, som så solgte videre til samme slags kunder, også til detailhandlere.
Der solgtes både mærkevarer og ikke-mærkevarer. I sidstnævnte tilfælde fik cyklerne fra Taiwan amerikanske eller europæiske mærkenavne.
Undersøgelsen har vist, at EF-producenterne i stikprøven også solgte tilsvarende typer eller solgte til tilsvarende kundetyper, nemlig forhandlere, grossister, stormagasiner og detailhandlere.
(55) Med hensyn til den vare, der er omfattet af undersøgelsen, blev der anmodet om detaljerede specifikationer i de spørgeskemaer, der sendtes til begge EF-producenter og taiwanske eksportører i stikprøven. På grundlag af disse oplysninger var Kommissionen i stand til at identificere lignende eller sammenlignelige modeller, som fremstilles og sælges af både EF-producenter og taiwanske producenter på markedet i Fællesskabet, og den kunne således foretage en prissammenligning for hver enkelt model.
De oplysninger, der indhentedes i løbet af undersøgelsen, bekræftede, at når de vigtigste egenskaber ved en cykel har samme udseende og/eller er af en sammenlignelig kvalitet, er eventuelle variationer i andre mindre vigtige egenskaber ikke af en sådan art, at de skaber en væsentlig forskel mellem en cykel og en anden cykel. De vigtigste egenskaber anses for at være stel og gaffel, gearsystemet, dvs. både for- og baggear, frihjul og antal tænder i kædetandhjulet samt bremsesystemet.
(56) På dette grundlag kunne ca. 100 forskellige modeller, som udgjorde ca. 600 000 enheder, der solgtes på markedet i Fællesskabet, dvs. over 60 % af salget hos de taiwanske eksportører i stikprøven, sammenlignes direkte med de cykler, der blev fremstillet i Fællesskabet. For at vurdere mulige prisunderbud blev der foretaget en sammenligning af priserne på sammenlignelige cykler under tilsvarende salgsvilkår. Der blev taget hensyn til forskelle i salgsbetingelser eller handelsled, som indvirkede direkte på prissammenligningen, og i påkommende tilfælde blev de taiwanske eksportørers salgspriser justeret på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
(57) Prissammenligningen viste underbudsmargener i undersøgelsesperioden, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser, fra 11,6 % til 28,7 %, afhængigt af den taiwanske eksportør i stikprøven, og der konstateredes en gennemsnitsmargen på 15 %.
3. Situationen for EF-erhvervsgrenen
a) Produktion
(58) Fra 1994 til undersøgelsesperioden var der en nedgang i EF-erhvervsgrenens produktion på 20 %. Dette viser, at erhvervsgrenen havde store vanskeligheder i den undersøgte periode. Det fremgår af undersøgelsen, at nedgangen i produktionen skyldtes flere konkurser og selskabslukninger i Fællesskabet på grund af den vanskelige situation på markedet. For at overleve skiftede flere EF-producenter fra produktion af hele cykler over til samling eller delvis samling af cykler og importerede de vigtigste cykeldele (stel, forgaffel, håndtag osv.) fra lande som Taiwan, Kina og Indien.
(59) En undersøgelse af produktionstallene viste, at produktionen af cykler i kategori A, dvs. mountainbikes, var det vigtigste produktionssegment i 1994 og udgjorde 45,8 % af den samlede produktion i Fællesskabet. Forholdene ændrede sig i undersøgelsesperioden. Produktionen af cykler i kategori B (turcykler og bycykler) steg og blev EF-erhvervsgrenens vigtigste produktionssegment. Mellem 1994 og indtil undersøgelsesperioden gik produktionen især tilbage i kategori A, hvor der var en nedgang på over 1,5 mio. enheder. Produktionen af børnecykler faldt også, men dens andel i produktionens sammensætning ændrede sig ikke meget.
b) EF-erhvervsgrenens kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(60) Med hensyn til produktionen kan cykelindustrien i Europa anses for at være en sæsonbestemt aktivitet. Som hovedregel starter sæsonen i marts i de fleste medlemsstater og slutter i september. Cykelkollektionerne til den følgende sæson præsenteres for fagfolk i september (forhandlere, agenter, detailhandlere osv.). Det betyder, at produktionen er meget intensiv i visse måneder af året (fra januar til marts), kapacitetsudnyttelsen når sit højdepunkt med omkring 85 %, og i andre måneder (juni, juli og december) ligger kapaciteten under 40 %. Selv om skifteholdene udvides, og der eventuelt ansættes midlertidigt personale, kræver EF-producenternes produktion en høj kapacitet, hvis den skal kunne opfylde efterspørgslen i de måneder, hvor der er spidsbelastning. Dette forklarer til en vis grad, hvorfor den gennemsnitlige udnyttelsesgrad er temmelig lav.
(61) Fra 1994 til undersøgelsesperioden blev EF-erhvervsgrenens kapacitet reduceret 18 % af samme årsager som dem, der var ansvarlige for produktionsnedgangen, samt på grund af den omstrukturering, som flere EF-producenter havde iværksat.
(62) På nuværende tidspunkt er der tre store grupper på markedet i Fællesskabet, som tegner sig for ca. 28 % af markedsandelen for hele Fællesskabet (8). Men i modsætning til den påstand, der fremsattes af taiwanske eksportører og flere importører, er der ikke nogen fare for, at der vil opstå en monopolsituation på markedet i Fællesskabet. Der er faktisk et stort antal uafhængige producenter.
(63) Trods nedgangen i kapaciteten på 18 % var kapacitetsudnyttelsen 58 % i 1994 og formindskedes 3 % i hele den undersøgte periode, hvilket tydede på et nedsat aktivitetsniveau i EF-erhvervsgrenen. På baggrund af den nuværende situation for cykelindustrien i Europa fastslås det, at det er nødvendigt med en udnyttelsesgrad på ca. 70 % i denne form for industri, hvis der skal skabes positive virkninger for omkostninger og rentabilitet.
c) Lagre
(64) I 1994 omfattede lagermængden leveringer til seks til ni uger, hvorimod den kun var til fire til syv uger i undersøgelsesperioden. Flere faktorer som en del EF-producenters omstrukturering af produktionsaktiviteterne og nødvendigheden af at ændre marketingstrategi for at opfylde markedets krav og samtidig begrænse produktionsrisici kan forklare denne tendens. Da cykelindustrien er en sæsonbestemt aktivitet i Fællesskabet, indebærer det på den anden side, at det er vigtigt at opretholde et vist lagerniveau til at opfylde forventet eller uventet efterspørgsel på markedet. Undersøgelsen har vist en ændring i lagerbehovet i de senere år. Cykelmarkedet er blevet langt mere modebestemt, og kunderne afgiver ikke længere ordrer på store mængder på forhånd. Dette forklarer især, hvorfor lagrene bliver mindre.
d) Salg på markedet i Fællesskabet
(65) Fra 1994 til undersøgelsesperioden var der en nedgang på 22 % (ca. 1,4 mio. enheder) i EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forbundne kunder på markedet i Fællesskabet. Som med hensyn til produktionen var det især i forbindelse med kategori A (mountainbikes) og C (børnecykler). Der var en nedgang i salget af mountainbikes til uafhængige kunder fra 3,5 mio. enheder i 1994 til 2,1 mio. enheder i undersøgelsesperioden. Der solgtes 1,9 mio. børnecykler i 1994, men kun 1,5 mio. i undersøgelsesperioden.
(66) Salgsværdien formindskedes 14 %, dvs. mindre end i mængde, hvilket tyder på en positiv udvikling i de gennemsnitlige salgspriser. Men fra 1996 til undersøgelsesperioden formindskedes salget 2 % både i mængde og i værdi.
e) Gennemsnitlige salgspriser og prisudvikling
(67) Mellem 1994 og undersøgelsesperioden var der en positiv udvikling i salgspriserne. Stigningen i de gennemsnitlige salgspriser afspejler også en ændring i produktionens sammensætning (jf. betragtning 60). På grund af omfattende konkurrence fra dumpingimport fra Taiwan, specielt i det lave og mellemliggende markedssegment for mountainbikes, koncentrerede EF-erhvervsgrenen sig om produkter af højere kvalitet og visse kategorier af cykler.
(68) Prisanalyser i bestemte medlemsstater og særskilte analyser for hver enkelt kategori har vist, at tendensen i salgspriserne var mindre gunstig i medlemsstater som Det Forenede Kongerige, Frankrig og Tyskland, hvor det meste af importen stammer fra Taiwan.
(69) Desuden har prisudviklingen for hver enkelt kategori for ensartede modeller vist, at gennemsnitspriserne faldt fra 5 til 15 % i kategori A afhængigt af medlemsstat, hvorimod priserne udviklede sig mere gunstigt for de kategorier, hvor importen fra Taiwan var mere begrænset (kategori B og D).
f) Rentabilitet
(70) EF-producenterne i stikprøven havde et negativt gennemsnitligt udbytte på salget af den pågældende vare fra 1995 til undersøgelsesperioden. Fra et mindre positivt resultat i 1994 blev rentabiliteten negativ trods de pågældende producenters bestræbelser på at omstrukturere og nedbringe omkostningerne. Produktionskapaciteten gik ned, og folk blev afskediget. Det fremgår af undersøgelsen, at selv om de gennemsnitlige salgspriser steg, formindskedes den solgte mængde betydeligt (- 22 %) mellem 1994 og undersøgelsesperioden.
g) Markedsandel
(71) Tendensen i markedsandelen viser, at EF-erhvervsgrenen hele tiden havde tab af markedsandele, specielt til fordel for importen fra Taiwan. Mellem 1994 og undersøgelsesperioden mistede EF-erhvervsgrenen 7 % af markedsandelen udtrykt i mængde og 4 % af markedsandelen udtrykt i værdi. Med hensyn til mængde udgør ovennævnte nedgang et salgstab på over 450 000 enheder. I 1995 forøgedes markedsandelen 4 %, men fortsatte så med at formindskes til udgangen af undersøgelsesperioden. Med hensyn til værdi fulgte udviklingen i markedsandelen samme tendens.
h) Investeringer
(72) Der blev foretaget direkte investeringer i maskiner med det formål at øge effektiviteten og automatiseringen i produktionsprocessen. Undersøgelsen viser, at investeringerne i cykelindustrien var meget begrænset (ca. 2 % af nettoudbyttet på salget til ikke-forbundne kunder i Fællesskabet). Forbruget var faldende, og alene EF-producenternes kapacitet var stor nok til at dække 80 % af det samlede forbrug i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. I betragtning af situationen på markedet er det derfor ikke nødvendigt at øge produktionskapaciteten.
i) Beskæftigelse
(73) Der var en nedgang på 15 % i antallet af beskæftigede. Mere end 2 400 mennesker blev afskediget i hele den undersøgte periode.
4. Konklusion vedrørende skade
(74) Antidumpingtolden på importerede cykler til dumpingpriser med oprindelse i Kina, Malaysia, Thailand og Indonesien førte til et betydeligt fald i dumpingimporten til Fællesskabet og genskabte loyale vilkår på markedet. Dette burde have ført til en bedring af EF-erhvervsgrenens situation i 1994 og 1996.
(75) Trods disse positive virkninger på markedet i Fællesskabet fra 1994 til undersøgelsesperioden var der en nedgang i de vigtigste skadesfaktorer vedrørende EF-erhvervsgrenen, nemlig produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og salgsværdi, markedsandel, rentabilitet, beskæftigelse og investeringer.
Produktionen faldt 20 % og kapacitetsudnyttelsen 3 % trods nedsat produktionskapacitet (- 18 %). Salget steg 22 % i mængde og 14 % i værdi. I den pågældende periode mistede erhvervsgrenen 4 % af markedet i værdi og 7 % i mængde. Rentabiliteten var hele tiden negativ trods omstruktureringsbestræbelser, investeringsniveauet faldt 11 %, og der var et fald i beskæftigelsen på 15 %.
(76) Analysen af den undersøgte periode viste, at der var en nedgang på 3 % i EF-erhvervsgrenens produktion og på 2 % i salgsmængden trods en positiv udvikling i forbruget mellem 1996 og undersøgelsesperioden og antidumpingtolden på importen fra Malaysia, Indonesien og Thailand. Som resultat heraf forhindrede yderligere tab af markedsandele både med hensyn til mængde (-3 %) og værdi (-2 %), at der skete en forbedring i situationen for den pågældende erhvervsgren. Rentabiliteten var fortsat negativ, og der blev føjet yderligere tab til de tab, der allerede var forekommet.
(77) På baggrund af den negative udvikling i ovennævnte skadesindikatorer i hele den undersøgte periode blev det fastslået, at den pågældende erhvervsgren har lidt væsentlig skade som omhandlet i artikel 3 i grundforordningen.
H. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(78) Med henblik på konklusionerne vedrørende årsagen til den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen, undersøgte Kommissionen virkningerne af andre kendte faktorer og deres følger for situationen for den pågældende erhvervsgren. En sådan analyse skal sikre, at skade, der er forvoldt af sidstnævnte faktorer, ikke tilskrives dumpingimporten.
Andre kendte faktorer som forbrugsudviklingen, anden import af cykler til Fællesskabet, konkurrence fra andre EF-producenter på markedet og EF-erhvervsgrenens eksport analyseres i det følgende.
2. Dumpingimport fra Taiwan
(79) Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at importen til Fællesskabet af cykler fra Taiwan var meget høj i hele perioden. I 1994 importeredes over 2 mio. enheder fra Taiwan, dvs. over 39 % af den samlede import. Ved udgangen af undersøgelsesperioden blev Taiwan efter et drastisk fald i importen fra andre lande den største importør med 55 % af al import til Fællesskabet. Rent faktisk steg importen af cykler fra Taiwan fra 1994 til udgangen af undersøgelsesperioden 25 % i mængde og 1 % i værdi. De gennemsnitlige salgspriser for cykler fra Taiwan på markedet i Fællesskabet faldt 19 %. Som følge heraf øgedes de taiwanske eksportørers markedsandel 50 % i mængde og 14 % i værdi.
(80) Samtidig konstateredes en overordnet forværring af EF-erhvervsgrenens situation med en stor nedgang i produktion (- 20 %), salgsmængde (- 22 %) og salgsværdi (- 14 %), og resultatet var negativ rentabilitet fra 1995.
(81) For yderligere at påvise årsagssammenhængen mellem den stigende mængde dumpingimport fra Taiwan og forværringen af EF-erhvervsgrenens situation blev der foretaget en undersøgelse inden for de forskellige kategorier af cykler. Denne viste, at EF-erhvervsgrenen havde det største produktionstab i mængde med hensyn til mountainbikes (kategori A). Dette segment udgør ca. 60 % af den samlede import fra Taiwan. Fra 1994 til undersøgelsesperioden viste undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen måtte nedsætte sin produktion af mountainbikes med 38 %, hvilket betød et salgstab på 1,4 mio. enheder, som stort set blev dækket med importerede cykler fra Taiwan.
(82) Desuden blev det fastslået, at cykler, der importeres fra Taiwan, og cykler, der produceres i Fællesskabet, er samme vare, som sælges via samme kanaler på markedet i Fællesskabet. Markedet er gennemsigtigt, og alle fagfolk på markedet i Fællesskabet kender de lave priser på de taiwanske cykler. Fra 1994 til undersøgelsesperioden konstateredes det, at de taiwanske eksportørers priser på markedet i Fællesskabet var faldet 19 %. Under disse omstændigheder må alene forekomsten af en stor mængde cykler til lave priser fra Taiwan have haft stor betydning på markedet.
(83) Analysen af udviklingen i EF-erhvervsgrenens priser viste også, at de gennemsnitlige salgspriser på mountainbikes faldt 12 % i de EF-medlemsstater, hvor importen af cykler fra Taiwan var koncentreret, dvs. i Det Forenede Kongerige, Frankrig og Tyskland. På den anden side var prisudviklingen mindre negativ i kategori B og D, hvor importen fra Taiwan kun udgjorde henholdsvis 13 % og 4 %. Trods ovenstående resultater vedrørende faldet i EF-erhvervsgrenens priser konstateredes det fortsat, at varerne fra Taiwan importeredes til priser, som lå langt under EF-erhvervsgrenens salgspriser. Som vist i betragtning 57 beregnedes der underbudsmargener fra 11,6 % til 28,7 %.
3. Virkningen af andre faktorer
a) Udviklingen i forbruget
(84) Fra 1994 til undersøgelsesperioden faldt forbruget på markedet i Fællesskabet 16 % i mængde og 11 % i værdi, hvilket tydede på en nedadgående tendens i cykelindustrien. En undersøgelse af udviklingen i forbruget (mængde) viser, at den største nedgang (-17 %) fandt sted mellem 1994 og 1996, og at tendensen var positiv (+1 %) mellem 1996 og undersøgelsesperioden.
(85) I den pågældende periode faldt EF-erhvervsgrenens salg 20 % i mængde og 12 % i værdi, mere end den faktiske nedgang i forbruget, som gav sig udslag i tab af markedsandele. Selv om der var en positiv udvikling i salgspriserne, faldt priserne på mountainbikes - den vigtigste type cykel i importen fra Taiwan - globalt set betydeligt i de medlemsstater, hvor der især importeres cykler fra Taiwan.
(86) Fra 1996 til undersøgelsesperioden steg importen fra Taiwan igen 12 % i mængde, men kun 7 % i værdi. Salgspriserne faldt yderligere 2 %, og markedsandelen øgedes 14 % i mængde og 9 % i værdi. Ovenstående opnåedes således på et tidspunkt, hvor forbruget kun steg ganske lidt udtrykt i mængde.
b) Importen af cykler fra andre lande end Taiwan
(87) Den samlede import af cykler til Fællesskabet fra andre lande end Taiwan faldt 32 % i mængde og 20 % i værdi. Antallet af cykler, som importeredes til Fællesskabet, faldt med over en mio. enheder. Da nedgangen i mængde var større end i værdi, var tendensen i de gennemsnitlige salgspriser således i vid udstrækning positiv i den undersøgte periode.
(88) Den største nedgang i importen fandt sted i 1995 og 1996 efter den negative udvikling i forbruget. De pågældende lande havde imidlertid større tab af markedsandele end nedgangen i forbruget. Der var en vis bedring i importen udtrykt i mængde og værdi mellem 1996 og undersøgelsesperioden efter den positive udvikling i forbruget på samme tidspunkt.
(89) I den undersøgte periode var der et mærkbart fald i importen fra lande, som var omfattet af antidumpingtold (Kina, Indonesien, Malaysia og Thailand), og der var næsten ingen import fra Kina.
(90) Efter faldet i dumpingimporten fra Kina, Malaysia, Indonesien og Thailand i den undersøgte periode blev Polen, Tjekkiet, Indien og USA de største eksportører af cykler til Fællesskabet. Importen fra disse lande udgør ca. 25 % af al anden import til Fællesskabet eller 70 % af importen, hvis der ses bort fra importen fra Taiwan. Importen fra disse lande steg 77 000 enheder i hele den undersøgte periode, medens importen fra Thailand til gengæld steg over 545 000 enheder, dvs. at virkningerne af førstnævnte importmængde tilsyneladende var meget begrænset i forhold til importen fra Thailand. Desuden viser en analyse af udviklingen i den vejledende importpris på varer fra disse lande, at det ikke havde yderligere betydning for trykket på priserne i Fællesskabet, idet der ifølge de foreliggende oplysninger i gennemsnit er tale om prisstigninger.
c) Andre producenter i Fællesskabet
(91) I 1996 tegnede andre producenter i Fællesskabet sig for ca. 40 % af den samlede produktion i Fællesskabet. Ingen af dem gav udtryk for, at de støttede klagen, men gav heller ikke udtryk for, at de var imod den.
(92) Fra 1994 til undersøgelsesperioden havde disse producenter et tab på 16 % af produktionen, 14 % af salget i mængde og 6 % af salget i værdi. Selv om deres markedsandel øgedes 2 % i mængde og 5 % i værdi i den pågældende periode, havde de nettotab i salgsmængde (- 695 000 enheder) og i produktion (- 837 000 enheder). De forvoldtes således også skade og havde samme vanskeligheder som EF-erhvervsgrenen.
(93) Flere eksportører og importører af cykler til dumpingpriser fra Taiwan hævdede, at skaden i Fællesskabet også i væsentlig udstrækning var afhængig af, hvordan italienske producenter, som ikke deltog i klagen, optrådte i de større EF-medlemsstater. Disse producenters priser blev betegnet som meget lave, og de underbød priserne på markedet i Fællesskabet.
(94) Kommissionen fik heller ikke her tilsendt overbevisende dokumentation for, at nogle producenters adfærd i Fællesskabet som sådan kunne have forvoldt den øvrige del af erhvervsgrenen skade. Det var derfor ikke muligt at vurdere virkningerne af EF-erhvervsgrenens angivelige optræden. Endvidere fremgår det af de foreliggende oplysninger, at produktionen i Italien faldt over 1,6 mio. enheder mellem 1994 og 1996. Det vil sige over 60 % af det samlede produktionstab for alle producenter i Fællesskabet i hele den undersøgte periode.
(95) I stedet for at forårsage EF-erhvervsgrenen skade viser det sig, at de italienske producenter, som ikke støttede klagen, selv led skade i den undersøgte periode. Ovenstående parters påstand blev derfor afvist.
d) EF-erhvervsgrenens eksport og andre aktiviteter
(96) Eksporten til tredjelande har altid været en mindre aktivitet for EF-erhvervsgrenen. Fra 1994 til undersøgelsesperioden udgjorde den ca. 2 % af det samlede salg med en mindre nedgang henimod slutningen af den pågældende periode. Den generelle nedadgående tendens i cykelindustrien samtidig med, at de vigtigste europæiske eksportvirksomheder i højere og højere grad forsyner eksportmarkederne med lokal produktion, kan til en vis grad forklare nedgangen i EF-erhvervsgrenens eksport. Denne nedgang kan imidlertid hverken berettige eller forklare den væsentlige skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen. Under alle omstændigheder kan den negative udvikling i skadesindikatorerne salg, salgspriser, markedsandel og rentabilitet ikke forklares ved ændringer i EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter, da disse faktorer alle udelukkende blev fastlagt for EF-erhvervsgrenens aktiviteter i Fællesskabet.
(97) Aktører på markedet i Fællesskabet hævdede, at flere klagende EF-producenters andre forretninger har været meget vanskelige i de senere år, og et bestemt selskab har mistet 50 % af sine eksportforretninger. Dette betød store tab og følgelig skade, som ikke kan tilskrives eksporten fra Taiwan.
(98) Med hensyn til dette krav bør det først nævnes, at kun et begrænset antal EF-producenter har en omfattende anden aktivitet end salg og produktion af cykler. To af dem indgik i stikprøven af EF-producenter. Ovennævnte situation vedrører kun en bestemt EF-producent.
(99) I en antidumpingundersøgelse undersøger Kommissionen udelukkende skadesfaktorer, som angår den aktivitet, der vedrører den pågældende vare i Fællesskabet. Derfor medtages eventuelle virkninger af forhold fremkaldt af anden aktivitet, som ikke vedrører eller er forbundet med den pågældende vare, automatisk ikke i resultaterne af undersøgelsen. Det vil sige, at de resultater, der førte til den konklusion, at EF-erhvervsgrenen forvoldtes væsentlig skade, kun vedrører cykelindustrien, og ovennævnte krav er således ikke relevante.
4. Konklusion vedrørende årsag
(100) Det kan ikke udelukkes, at andre faktorer end dumpingimporten fra Taiwan, specielt faldet i forbruget, bidrog til EF-erhvervsgrenens vanskelige situation. Men den betydelige stigning i importmængden fra Taiwan, større markedsandel, det omfattende prisfald og prisunderbud fra denne import havde væsentlige negative følger for EF-erhvervsgrenens situation på et tidspunkt, hvor der kunne forventes en positiv udvikling efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen fra Kina, Indonesien, Malaysia og Thailand. Det konkluderedes derfor, at denne import, særskilt betragtet, har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at skade, der er forårsaget af andre faktorer, ikke kunne ændre denne årsagssammenhæng.
I. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(101) Formålet med antidumpingforanstaltninger er at afhjælpe en situation, hvor dumpingimporten har skadelige virkninger for en EF-erhvervsgren. Dette bør føre til, at der genskabes en situation med effektiv konkurrence på markedet i Fællesskabet.
Efter at have draget en positiv konklusion med hensyn til dumping, skade og årsagen til denne skade undersøgte Kommissionen, om der var tvingende årsager til at drage den konklusion, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette bestemte tilfælde. I henhold til artikel 21, stk. 1, i grundforordningen undersøgtes til dette formål virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle involverede parter i undersøgelsen samt følgerne, hvis der indførtes eller ikke indførtes foranstaltninger på grundlag af de foreliggende oplysninger på dette foreløbige stadium.
(102) Det bør også nævnes, at det i antidumpingproceduren vedrørende importen af cykler med oprindelse i Kina og Malaysia, Indonesien og Thailand under lignende omstændigheder blev fastslået, at det er i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.
2. EF-erhvervsgrenens interesser og aktiviteter forbundet hermed
(103) Generelt er det i en erhvervsgrens interesse, at der genskabes effektive konkurrencevilkår, og at der anvendes priser på markedet, som afspejler loyale handelsvilkår. Siden 1988 har EF-cykelproducenterne, hvoraf de fleste er små og mellemstore virksomheder, måttet konkurrere med dumpingimport. Erhvervsgrenen er derfor blevet meget sårbar, hvorfor det stadig i dag er nødvendigt at foretage rationaliseringer og omstruktureringer, hvilket viser erhvervsgrenens tilpasningsevne, konkurrencedygtighed og levedygtighed.
(104) Med gældende antidumpingforanstaltninger og en forventet positiv udvikling i forbruget vil det også være muligt at opretholde beskæftigelsen, som formindskedes med over 2 400 personer i hele den undersøgte periode. Med en gennemsnitlig antidumpingtold på 6,5 % på cykler, der importeres fra Taiwan, vil EF-erhvervsgrenen kunne fuldføre sin omstrukturering og komme finansielt på fode igen og således drage fordel af, at der igen skabes effektiv konkurrence på markedet.
(105) I betragtning af den væsentlige skade, som erhvervsgrenen er blevet påført i de senere år, er det højst sandsynligt, at dens sårbare finansielle situation vil forværres yderligere, hvis der ikke træffes foranstaltninger til at afhjælpe de negative virkninger af dumpingimporten fra Taiwan. Dette kunne i sidste ende føre til yderligere konkurser og virksomhedslukninger på markedet og således skade tusinder af andre arbejdspladser i hele Fællesskabet. Sådanne negative følger for cykelindustrien ville blive øget og skabe følgevirkninger for den europæiske industri for cykeldele og andre aktiviteter, der er forbundet med cykelindustrien.
3. EF-importørers interesser
(106) Som det fremgår af oplysninger fra administrationerne i medlemsstaterne importerer et stort antal importører cykler til Fællesskabet, men det har ikke været muligt at få rede på, hvor mange der er direkte berørt af denne procedure.
(107) For at vurdere virkningerne for importørerne, hvis der træffes foranstaltninger eller ikke træffes foranstaltninger, sendte Kommissionen spørgeskemaer til de importører i Fællesskabet, som den vidste var berørt af sagen. Det er muligt at udtage en stikprøve af importører efter offentliggørelsen af den midlertidige afgørelse og at aflægge kontrolbesøg på stedet for at efterprøve de indgivne oplysninger.
(108) Flere importører, som Kommissionen ikke havde kendskab til, gav sig til kende inden for fristen, anmodede om et spørgeskema og indsendte en besvarelse. En del importører indgav også skriftlige bemærkninger til proceduren. Af de 64 importører, som besvarede Kommissionens spørgeskema eller indgav oplysninger til Kommissionen, blev kun seks besvarelser anset for at være af betydning for en vurdering af virkningerne af antidumpingforanstaltninger for deres aktiviteter.
(109) De fremførte bemærkninger til de dynamiske virkninger af fornyelserne fra de eksporterende producenter fra Taiwan på markedet i Fællesskabet og til de negative virkninger af antidumpingforanstaltninger for deres virksomhed generelt, for beskæftigelsen og for forbrugernes endelige valg.
(110) Det vil ikke sætte importører af taiwanske cykler i en ufordelagtig situation i forhold til andre importører af cykler i Fællesskabet, hvis der indføres antidumpingforanstaltninger. Det vil simpelthen opveje de forvridende virkninger af skadelig dumping og genskabe loyale konkurrencebetingelser blandt alle aktører i Fællesskabet.
(111) På grundlag af relevante oplysninger fra nogle af importørerne fastslås det, at en gennemsnitlig antidumpingtold på 6,5 % på cykler, der importeres fra Taiwan, vil kunne skabe en stigning på ca. 3,3 % i de globale salgsomkostninger for importørerne. Disse ekstraomkostninger, eller i det mindste en del af dem, kunne væltes over på køberne i senere led, nemlig grossister eller detailhandlere, som allerede opnår forholdsvis høje fortjenstmargener på prisen for taiwanske cykler ved videresalg i Fællesskabet. Kommissionen finder derfor, at det foreslåede niveau for foranstaltninger ikke er af en sådan art, at det forhindrer importørerne i at importere taiwanske cykler, og disse cykler vil derfor altid findes på markedet i Fællesskabet.
(112) På grundlag af ovenstående fastslås det, at eventuelle negative virkninger for importørerne af foranstaltninger mod importen fra Taiwan ikke kan opveje de positive virkninger af foranstaltninger for de øvrige aktører i Fællesskabet.
4. Forbrugernes interesser
(113) Kommissionen modtog bemærkninger fra forbrugersammenslutninger i Fællesskabet, som udtrykte bekymring for, at salgspriserne på taiwanske cykler ville stige, hvis der blev indført antidumpingforanstaltninger. Der blev også fremsat krav om, at det var nødvendigt at bevare et bredt udvalg for forbrugerne, når de skulle købe cykler.
(114) Som allerede nævnt er det foreslåede niveau for foranstaltninger ikke af en sådan art, at det udelukker taiwanske cykler fra markedet i Fællesskabet på forhånd, og forbrugerne vil derfor stadig have samme udvalg til rådighed. For så vidt angår muligheden for stigende salgspriser, bør det også nævnes, at taiwanske cykler ikke importeres direkte af forbrugerne. Cyklerne passerer igennem et eller flere handelsled, før de udbydes til kunderne. Importprisen, på grundlag af hvilken der vil blive opkrævet antidumpingtold, udgør i gennemsnit 40 % af den samlede videresalgspris for cykler. I betragtning af en gennemsnitlig antidumpingtold på 6,5 % på importen af cykler fra Taiwan vil de direkte virkninger, om overhovedet nogen, af tolden på videresalgsprisen til forbrugeren allerede være begrænset til 2,6 %.
(115) Hvis der genskabes effektive handelsvilkår på markedet i Fællesskabet, vil konkurrencen fortsat være fordelagtig for forbrugerne med hensyn til prisniveau. Der vil desuden ikke automatisk blive tale om prisstigninger på grund af det store antal konkurrenter på markedet. Prisstigningerne vil afhænge af konkurrencen og brugernes adfærd. Sandsynligvis vil importører, grossister, detailhandlere og andre aktører, som sælger cykler fra Taiwan, også kunne beslutte, hvis det kan forsvares, at sænke deres relative fortjenstmargen, således at der ikke vil forekomme prisstigninger ved videresalg af taiwanske cykler til forbrugerne.
5. Følgerne for konkurrence på markedet i Fællesskabet
(116) Flere parter hævdede, at antidumpingforanstaltninger eventuelt kan frembringe en monopolsituation på markedet i Fællesskabet med store grupper som Derby, Cycleurope og Atag, som vokser i størrelse ved at opkøbe mindre selskaber.
(117) Der er mange producenter i eksportlande som USA, Tyrkiet, Polen, Tjekkiet, Indien og Taiwan, som eksporterer til Fællesskabet, og der er mange aktører og producenter i Fællesskabet. Der er derfor ingen fare for at skabe en monopolsituation på cykelmarkedet.
(118) Endvidere er det foreslåede niveau for foranstaltninger ikke af en sådan art, set fra et økonomisk synspunkt, at det på forhånd udelukker eksporterende producenter fra Taiwan fra markedet i Fællesskabet, og deres varer vil derfor fortsat være til stede på markedet. Foranstaltninger vil således sikre, at der genskabes effektive konkurrencevilkår for alle aktører på markedet, og dette vil stimulere markedskræfterne.
6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(119) Efter en undersøgelse af de forskellige interesser i denne procedure blev der ikke konstateret nogen grund til, at der ikke skulle indføres antidumpingforanstaltninger. Tværtimod er det nødvendigt at indføre antidumpingforanstaltninger for at forhindre yderligere forværring af den skade, der allerede er påført EF-erhvervsgrenen, og for at opretholde beskæftigelsen i industrien.
(120) Efter Kommissionens opfattelse vil det også genskabe effektive konkurrencevilkår for alle aktører på markedet i Fællesskabet, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger i dette tilfælde. Forbrugernes valg vil ikke blive berørt, og de vil fortsat kunne finde et stort antal konkurrenter på markedet, hvilket vil forhindre, at der sker uberettigede stigninger i videresalgspriserne.
J. MIDLERTIDIG TOLD
(121) For at forhindre at dumpingimporten forvolder yderligere skade, inden undersøgelsesperioden udløber, bør der træffes midlertidige antidumpingforanstaltninger. Disse foranstaltninger bør indføres i form af en midlertidig antidumpingtold. I betragtning af det brede udvalg af cykler fra Taiwan blev en værditold anset for at være den bedst egnede form for foranstaltning.
Med henblik på at fastlægge niveauet for den midlertidige told, blev der taget hensyn til det konstaterede dumpingniveau og det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen.
(122) Det nødvendige toldbeløb til at afhjælpe virkningerne af skadelig dumping bør sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at dække produktionsomkostningerne og opnå en rimelig fortjeneste på salget. En fortjenstmargen på 8 % af omsætningen vil være et passende grundlag, af hensyn til langsigtede investeringer til fortsat produktionsudvikling osv. EF-erhvervsgrenen kunne også med rimelighed forvente et sådant udbytte, hvis der ikke fandtes skadelig dumping.
(123) Der blev fastsat skadesmargener for hver enkelt model som forskellen mellem EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, forhøjet med ovennævnte fortjenstmargen på den ene side, og de faktiske nettosalgspriser for sammenlignelige importerede modeller, som anvendtes til beregningen af underbud, på den anden side. Forskellen udtryktes så i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet.
(124) Da der for alle eksporterende producenter i stikprøven konstateredes lavere dumpingmargener end skadesmargener, bør der indføres en midlertidig told svarende til den fastlagte dumpingmargen i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen.
(125) Den midlertidige antidumpingtold for selskaber, som var samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen, men som ikke indgik i stikprøven, er lig med den gennemsnitlige dumpingmargen for selskaber, som indgik i stikprøven, vejet på grundlag af eksportmængden til Fællesskabet. Denne var i alle tilfælde lavere end det nødvendige toldbeløb til at afhjælpe skaden. Den midlertidige antidumpingtold for selskaber, som ikke var samarbejdsvillige, er baseret på den dumpingmargen, der beregnedes for disse selskaber som omhandlet i betragtning 42, da det nødvendige toldbeløb til at afhjælpe skaden i alle tilfælde oversteg den fastlagte dumpingmargen.
K. SLUTBESTEMMELSER
(126) Af forvaltningsmæssige hensyn bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de berørte parter kan give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Det skal desuden bemærkes, at alle afgørelser, der træffes med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på enhver endelig told, som Kommissionen måtte foreslå -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af cykler og andre cykler (herunder trehjulede transportcykler), uden hjælpemotor, med eller uden kuglelejer, henhørende under KN-kode 8712 00 10, 8712 00 30 og 8712 00 80 og med oprindelse i Taiwan.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes i henhold til stk. 3 og 4, til 18,2 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet (Taric-tillægskode 8900).
3. Varer, der fremstilles og sælges til eksport af de eksporterende producenter, der er nævnt i bilaget, er omfattet af en midlertidig antidumpingtold på 5,4 % (Taric-tillægskode 8548).
4. Varer, der fremstilles og sælges til eksport af de selskaber, der er nævnt nedenfor, er omfattet af følgende antidumpingtoldsatser:
TABELPOSITION
5. Gældende bestemmelser om told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
6. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af de i stk. 1 omhandlede varer er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
Artikel 2
Parterne kan inden for 15 dage fra tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96.
Parterne kan inden for en måned fra tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til gennemførelsen af denne forordning, jf. dog artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i en periode af seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. august 1998.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1833/98,
annettu 25 päivänä elokuuta 1998,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Taiwanista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
(1) Komissio julkaisi 26. marraskuuta 1997 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Taiwanista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa yhteisöön ja pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen.
(2) Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli tehnyt lokakuussa 1997 Euroopan polkupyörätuottajien yhdistys (European Bicycle Manufactures' Association EBMA) niiden tuottajien puolesta, jotka edustivat suurinta osaa yhteisön polkupyörien tuotannosta. Valituksen sisältyneet todisteet polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittamisen.
(3) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä näiden järjestöille, Taiwanin edustajille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille.
(4) Asiasta kiinnostuneille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Useat taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat sekä valituksen tehneet yhteisön tuottajat, tuojat, välittäjät ja kuluttajajärjestöt esittivät kantansa kirjallisesti. Kaikille kuulemispyynnön esittäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(5) Koska valitukselle tukensa ilmaisseita yhteisön tuottajia oli suuri määrä, komissio päätti käyttää otantamenetelmää ja lähetti kyselylomakkeet valituksen tehneistä yhteisön tuottajista valitulle edustavalle otokselle ja sai yksityiskohtaisia tietoja, kuten johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa on esitetty.
(6) Koska vientiä harjoittavia taiwanilaisia tuottajia oli suuri määrä, myös niiden osalta käytettiin otantamenetelmää, ja komissio lähetti kyselylomakkeet vientiä harjoittavista tuottajista valitulle edustavalla otokselle ja sai yksityiskohtaisia tietoja, kuten johdanto-osan 21-25 kappaleessa on esitetty.
(7) Lisäksi komissio lähetti kyselylomakkeet tuojille, joita asian tiedettiin koskevan.
(8) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyyntiä ja vahinkoa koskevien väliaikaisten päätelmien tekemistä varten tarpeellisiksi katsomansa tiedot, mukaan lukien tarkastuskäynnit seuraavien otokseen valittujen yritysten toimitiloissa:
a) Yhteisön tuottajat
- Cycleurope International SA, Romilly sur Seine,
- Derby Cycle Werke GmbH, Cloppernberg,
- Kynast AG, Quakenbrück,
- Tunturipyörä Oy, Turku,
- Bianchi FIV SpA, Treviglio,
- Batavus BV, Heerenveen,
- Monarch Crescent AB, Varberg,
- BH SA./BIALSA SA, Vitoria,
- Raleigh Industries Ltd, Nottingham
b) Taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat
- Fritz Jou Manufacturing Co., Ltd, Taichung,
- Giant Manufacturing Co., Ltd, Taichung,
- Merida Industry Co., Ltd, Yuanlin,
- Ming Cycle Industrial Co., Ltd, Taichung,
- Overlord Industries Corp., Tainan.
c) Etuyhteydessä olevat yhteisön tuojat
- Giant Europe BV, Lelystad,
- Giant Deutschland GmbH, Düsseldorf,
- Giant Holland BV, Lelystad,
- Merida-Fahrrad-Vertriebs GmbH, Engelskirchen.
(9) Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi ajanjakson 1. marraskuuta 1996 - 31. lokakuuta 1997, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahinkoa koskeva tutkimus kattoi ajan 1. päivästä tammikuuta 1994 tutkimusajanjakson loppuun.
B. AIKAISEMPI MENETTELY
(10) Taiwanista ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuontia koskeva polkumyyntitutkimus oli pantu vireille jo lokakuussa 1991, ja tutkimus johti 30,6 prosentin lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoon Kiinasta tulevassa tuonnissa (4). Koska polkumyyntimarginaalin todettiin olevan Taiwanista peräisin olevien polkupyörien tuonnissa vähimmäistasoa, tätä tuontia koskeva menettely päätettiin (5).
(11) Komissio pani vireille huhtikuussa 1996 Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa käyttöönotetun polkumyyntitullin kiertämistä koskevan tutkimuksen, minkä tuloksena oli, että neuvosto laajensi tammikuussa 1997 kiinalaisten polkupyörien tuonnissa käyttöönotetun lopullisen polkumyyntitullin koskemaan tiettyjen Kiinasta peräisin olevien polkupyörien osien tuontia (6).
(12) Vuoden 1994 helmikuussa oli pantu vireille toinen polkumyyntiä koskeva tutkimus, joka koski Indonesiasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien polkupyörien tuontia, ja sen seurauksena otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, joiden suuruus oli korkeimmillaan 29,1 prosenttia Indonesian osalta, 39,4 prosenttia Malesian osalta ja 39,2 prosenttia Thaimaan osalta (7).
C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(13) Tämä menettely samoin kuin edellä mainitut aikaisemmat menettelyt koskee kaikentyyppisiä kaksipyöräisiä polkupyöriä ja muita pyöriä (mukaan lukien tavarankuljetuspolkupyörät), jotka eivät ole moottoroituja, mukaan lukien ne, joissa on kuulalaakerit ja ne, joista kuulalaakerit puuttuvat, jäljempänä "polkupyörät". Tutkimuksen yhteydessä on käynyt ilmi, että sekä Taiwanin että yhteisön markkinoilla myytiin useita satoja Taiwanissa tuotettuja polkupyörämalleja. Mallien lukumäärä riippuu erityispiirteistä, joita tuottajat yhdistävät polkupyöriensä kokoamisvaiheessa. Näistä yhdistelmistä johtuvista muunnelmista huolimatta on huomattava, että kaikkien molemmilla markkinoilla saatavilla olevien polkupyörien fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset havaittiin samoiksi.
(14) Tästä tutkimuksessa suoritettua analyysiä varten edellä määritellyt polkupyörät luokiteltiin kuuluviksi neljään perusluokkaan pääasiassa käyttötarkoituksensa perusteella:
A) Maastopyörät tai ATB-pyörät (All Terrain Bicycles), joita joskus kutsutaan myös MTB-pyöriksi (Mountain Bicycles),
B) Retkipyörät, kaupunkipyörät, hybridipyörät ja matkapyörät,
C) Nuorisopyörät ja lastenpyörät,
D) Muut polkupyörät (mukaan lukien kilpapyörät ja kaikki muut polkupyörät).
(15) On huomattava, että edellä mainittuja luokkia eivät erota selvät rajat, koska ne ovat osittain päällekkäisiä. Yksi polkupyörä voidaan monissa tapauksissa luokitella kahteen tai useampaan luokkaan. Toisissa tapauksissa yhden tai useamman ominaisuuden lisääminen voisi siirtää polkupyörän luokasta toiseen. Lisäksi kuluttajat käyttävät säännöllisesti tiettyyn luokkaan kuuluvaa polkupyörää moniin eri tarkoituksiin. Siksi polkupyörät katsottiin tässä menettelyssä yhdeksi ainoaksi tuotteeksi.
2. Samankaltainen tuote
(16) Koska mallien lukumäärä on suuri, täysin samanlainen mallien löytäminen on harvinaista verrattaessa Taiwanissa tuotettuja yhteisöön tuotuja polkupyöriä yhteisön tuotannonalan tuottamiin ja yhteisön markkinoilla myymiin polkupyöriin. Vaikka nämä polkupyörät ovat harvoin identtisiä, niillä on samat tekniset ja fyysiset perusominaisuudet. Tutkimus on joka tapauksessa osoittanut, että kyseisen tuotteen mahdollisista eroavaisuuksista ei voi päätellä, että yhteisön tuotannonalan tuottamaa ja yhteisön markkinoilla myymää tuotetta tai vientiä harjoittavien tuottajien tuottamaa kotimarkkinoillaan myymää tuotetta ei voisi pitää kyseisen tuotteen kanssa samankaltaisena tuotteena.
(17) Taiwanilaiset vientiä harjoittavien tuottajien huomautukset siitä, olivatko niiden yhteisöön viemät tuotteet yhteisön tuotannonalan tuottamien ja myymien polkupyörien kanssa samankaltaisia, olivat melko ristiriitaisia.
Muutamat ilmoittivat, että niiden yhteisöön viemät polkupyörät olivat huonompilaatuisia kuin yhteisön tuotannonalan tuottamat pyörät.
Samalla, kun tutkimuksessa on vahvistettu, että jotkin Taiwanista tuodut polkupyörät eivät ole korkealuokkaisia, siinä on myös todettu, että myös jotkin yhteisön tuottajat tuottavat ja myyvät samaan laatuluokkaan kuuluvia polkupyöriä.
(18) Toisaalta jotkin taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että niiden polkupyörät ja yhteisössä tuotetut polkupyörät eivät olleet keskenään vaihdettavissa eivätkä sen vuoksi olleet niiden kanssa vertailukelpoisia, mikä johtui nykyaikaisemmasta tuotantoteknologiasta. Esimerkiksi mainittiin, että yhteisön tuottajat eivät juuri lainkaan tuottaneet alumiinirunkoisia polkupyöriä, koska alumiini katsottiin korkeaa teknologiaa edustavaksi materiaaliksi. Siksi ne väittivät, että niiden tuote ei ole samankaltainen kuin yhteisön tuotannonalan tuottama tuote.
Tutkimus on osoittanut, että yhteisön tuottajat tuottavat alumiinisia polkupyörän runkoja, vaikka muutaman viimeksi kuluneen vuoden aikana alumiinirungot on enimmäkseen tuotu Aasian maista kuten Kiinasta, koska näiden runkojen tuontihinta on alhaisempi kuin yhteisön vastaavat tuotantokustannukset. Yhteisön tuotannonala tuottaa joka tapauksessa alumiinirunkoisia polkupyöriä.
(19) Edellä esitettyjen tietojen perusteella ja koska ei ole olemassa todisteita siitä, että taiwanilaiset polkupyörät eivät olisi yhteisössä tuotettujen kanssa vaihdettavissa ja niiden kanssa vertailukelpoisia, komissio katsoo edellä esitetyt väitteet perusteettomiksi. Sen vuoksi päätellään, että Taiwanissa tuotetut ja sen kotimarkkinoilla myydyt polkupyörät sekä yhteisön tuotannonalan tuottamat ja yhteisön markkinoilla myymät polkupyörät ovat asetuksen (EY) N:o 384/96 (jäljempänä "perusasetus") 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisia kuin Taiwanista yhteisöön tuodut polkupyörät.
D. OTOKSEN VALINTA TAIWANILAISISTA VIENTIÄ HARJOITTAVISTA TUOTTAJISTA
1. Yleistä
(20) Koska taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien määrä on huomattava, komissio päätti soveltaa otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
Jotta komissio voisi valita otoksen, vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla ilmoittautumaan kolmen viikon kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan perustiedot viennistään ja kotimarkkinoilla tapahtuvasta myynnistään, tuotantovaiheistaan sekä kaikkien kanssaan etuyhteydessä olevien polkupyöräalan yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta. Komissio otti samasta aiheesta yhteyttä myös Taiwanin viranomaisiin.
2. Otoksen alustava valinta
(21) Taiwanilaisista yrityksistä 37 ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot annetussa määräajassa. Kuitenkin vain 31 niistä oli vientiä harjoittavia tuottajia, ja loput olivat välittäjiä. Yrityksiä, jotka myivät tutkimusajanjakson aikana yhteisöön vietäväksi itse tuottamiaan polkupyöriä ja ilmaisivat halunsa kuulua otokseen, pidettiin yhteistyössä toimivina yrityksinä ja ne otettiin huomioon otoksen valinnassa. Nämä yritykset edustivat Taiwanista yhteisöön tulevan koko tuonnin määrästä noin 85 prosentin osuutta.
(22) Yhteistyössä toimiville yrityksille, joita ei sisällytetty lopulliseen otokseen, ilmoitettiin, että niiden viennissä mahdollisesti käyttöön otettava polkumyyntitulli laskettaisiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti.
(23) Yritysten, jotka eivät ilmoittautuneet annetun määräajan kuluessa, katsottiin kieltäytyvän yhteistyöstä.
3. Otoksen valinta
(24) Otos valittiin vientiä harjoittavien tuottajien ja niiden järjestön suostumuksella. Taiwanin viranomaisille tiedotettiin asian edistymisestä. Otokseen valituille tutkimuksen yhteydessä täysin yhteistyössä toimineille viidelle yritykselle osoitettiin kullekin oma polkumyyntimarginaali ja yksilöllinen tulli.
(25) Komissio valitsi myös varalla olevan yrityksen, jonka oli kylläkin vastattava kyselylomakkeeseen, mutta jota tutkittaisiin vain siinä tapauksessa, että varsinaiseen otokseen kuuluvat yritykset kieltäytyisivät myöhemmin yhteistyöstä. Kyseiselle yritykselle ilmoitettiin myös, että sen viennin osalta mahdollisesti käyttöönotettava polkumyyntitulli laskettaisiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan perusteella, ellei sitä valittaisi alkuperäiseen otokseen kuuluvan yrityksen tilalle, missä tapauksessa se saisi oman polkumyyntimarginaalin ja yksilöllisen tullin.
4. Otokseen valitsematta jääneiden yritysten yksilöllinen tutkiminen
(26) Komissio sai kahdelta otokseen valitsematta jääneeltä yritykseltä yksilöllisen tutkimuksen suorittamista koskevat pyynnöt. Kumpaankaan pyyntöön ei kuitenkaan ollut liitetty perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdassa vaadittua asianmukaisen määräajan kuluessa annettua vastausta kyselylomakkeeseen. Sen vuoksi pyynnöt hylättiin ja kyseisille yrityksille ilmoitettiin asiasta.
E. POLKUMYYNTI
1. Normaaliarvo
a) Yleinen edustavuus
(27) Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan polkupyörien kotimaan myynti edustava, eli oliko kyseisen myynnin koko määrä vähintään viisi prosenttia vastaavasta yhteisöön vietäväksi tapahtuvan myynnin kokonaismäärästä.
Tämän arvioinnin tuloksena havaittiin, että kolmen vientiä harjoittavan tuottajan polkupyörien kotimaan myynti oli edustava tutkimusajanjakson aikana. Kahden vientiä harjoittavan tuottajan vähäinen kotimaan myynti oli määrältään alle viisi prosenttia vastaavasta yhteisöön vietäväksi tapahtuvasta myynnistä. Näiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
b) Tuotetyyppien vertailukelpoisuus
(28) Komissio havaitsi tässä kuten aikaisemmissakin polkupyöriä koskevissa polkumyynnin vastaisissa menettelyissä, että kotimaan markkinoille ja vientiin tarkoitettujen polkupyörämallien vertailu ole erittäin vaikeaa, koska eri ominaisuuksien yhdistelmien määrä oli huomattava. Näin ollen ja välttääkseen lukuisia oikaisuja, joista suurin osa olisi pitänyt tehdä arvioiden perusteella, normaaliarvo päätettiin väliaikaisesti määrittää niiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joiden kotimaan myynti oli edustava, perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti muodostettujen laskennallisten arvojen perusteella. Käytettäessä laskennallista arvoa, joka perustuu vietävien mallien tuotantokustannuksiin, otetaan huomioon kaikki edellä mainitut ominaisuuksien yhdistelmät.
c) Laskennalliseen arvoon perustuva normaaliarvo
(29) Laskennallinen arvo määritettiin lisäämällä kunkin vientiä harjoittavan tuottajan vietyjen mallien valmistuskustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallinnollisia kustannuksia sekä kohtuullinen määrä voittoa.
(30) Sen jälkeen komissio tutki, voitiinko kunkin niistä kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, joiden kotimaan myynti oli edustava, kotimaan myynti katsoa tapahtuneeksi tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
Kaikkien näiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin myyneen tutkimusajanjakson aikana yli 20 prosenttia mutta alle 90 prosenttia kotimaan markkinoilla tapahtuneesta myynnistään tappiolla, toisin sanoen hinnoin, jotka olivat alhaisemmat kuin valmistuskustannukset lisättyinä myynti-, yleis- ja hallinnollisilla kustannuksilla. Siksi katsottiin, että laskennallista normaaliarvoa määritettäessä olisi käytettävä vain kullekin kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle niiden kannattavassa kotimaan myynnissä kertyneen voiton painotettua keskiarvoa.
(31) Käytetyt myynti-, yleis- ja hallinnolliset kustannukset sekä voitto niiden kolmen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joiden kotimaan myynti oli edustava, olivat kunkin näistä yrityksistä toiminnassa tosiasiallisesti syntyneitä kustannuksia ja niiden saamaa voittoa. Niiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joiden kotimaan myynti ei ollut edustava, käytettiin kolmen edellä mainitun vientiä harjoittavan tuottajan todellisten myynti-, yleis- ja hallinnollisten kustannusten sekä voiton painotettua keskiarvoa perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti.
2. Vientihinta
(32) Yleensä otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat myivät polkupyöriä yhteisön markkinoilla riippumattomille asiakkaille. Siksi vientihinta määritettiin tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.
(33) Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa myi yhteisön markkinoilla huomattavia määriä polkupyöriä kanssaan etuyhteydessä olevien eri jäsenvaltioissa sijaitsevien tuojien välityksellä. Näiden liiketoimien osalta vientihinta muodostettiin laskennallisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Komissio otti vientihintaa muodostaessaan huomioon kaikki maahantuonnin ja ensimmäisen riippumattomalle ostajalle tapahtuneen ensimmäisen myynnin välillä syntyneet kustannukset, tullit ja verot mukaan lukien, sekä tavallisesti saatavan voiton, niin että luotettava yhteisön rajalla -tasoinen vientihinta voitiin määrittää. Käytetyt voitot määritettiin yhteistyössä toimineilta riippumattomilta tuojilta saatujen tietojen perusteella.
3. Vertailu
(34) Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat erot otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisuina huomioon silloin, kun se oli tarpeen ja perusteltua.
Oikaisut tehtiin alennuksissa, hyvityksissä, kuljetuksessa, käsittelyssä, lastaus- ja liitännäiskustannuksissa, merirahdissa, merikuljetusvakuutuksessa, luotossa, myynnin jälkeisissä kustannuksissa, palkkioissa ja jäljempänä yksityiskohtaisesti kuvatulla tavalla kaupan portaassa olevien erojen mukaisesti.
(35) Neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi normaaliarvon oikaisua kaupan portaan erojen vuoksi, myös niiden, joita oli OEM-myynnissä (Original Equipment Manufacturer).
Tutkimus on osoittanut, että vientiä harjoittavat tuottajat sekoittivat vientimyynnin OEM-asiakkaille ja muiden kuin merkkituotteiden myynnin jakelijoille ja että pyydetty oikaisu liittyi muiden kuin merkkituotteiden ja merkkituotteiden myynnin eroon eikä OEM-myynnin ja muiden kanavien kautta tapahtuvan myynnin väliseen eroon.
(36) Komissio tutki ensin, voitiinko kyseinen oikaisu tehdä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i luetelmakohdan nojalla. Vain kahden kyseistä oikaisua pyytäneen vientiä harjoittavan tuottajan kotimaan myynti oli edustava.
Kaupan portaan eron perusteella oikaisua pyytäneistä yrityksistä yhdellä, jonka kotimaan myynti oli edustava, oli merkkituotteiden kotimaan myyntiä jakelijoille ja vähittäiskauppiaille sekä merkkituotteiden ja muiden kuin merkkituotteiden vientiä jakelijoille. Yritys käytti pyyntönsä perusteena jakelijoille ja vähittäiskauppiaille tapahtuvassa kotimaan myynnissä yleensä vallitsevaa hintojen eroa. Yritys ei kuitenkaan onnistunut osoittamaan perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i luetelmakohdassa edellytettyä jatkuvaa ja selvää eroa kotimaan myyntiä eri kaupan portaille harjoittavan myyjän toiminta- ja hintatasoissa. Pyydettyä oikaisua kaupan portaan erojen perusteella ei sen vuoksi katsottu aiheelliseksi sikäli, kun sen perusteena oli vientimyynnin suuntautuminen jakelijoille ja kotimaan myynnin suuntautuminen sekä jakelijoille että vähittäiskauppiaille, koska toiminta- ja hintatasoissa ei ollut jatkuvaa ja selvää eroa.
(37) Toinen yrityksistä, joiden kotimaan myynti oli edustava, väitti vastaavien kaupan portaiden puuttuvan kotimaan markkinoilta.
Kyseinen yritys oli myynyt kotimaan markkinoilla vain merkkituotteita pääasiassa vähittäiskauppiaille sekä harjoittanut merkkituotteiden ja muiden kuin merkkituotteiden vientiä jakelijoille. Yritys määritti väitetyt kaupan portaan erot vaatimalla oikaisua kotimaan markkinoilla mainonnan, myynniedistämisen, varastoinnin ja myynti-/markkinointihenkilökunnan palkkojen aiheuttamien kustannusten perusteella. On huomattava, että edellä mainittujen kustannusten perusteella vaaditut oikaisut eivät sinänsä riitä osoittamaan tiettyihin kaupan portaisiin liittyvien toimintojen eroja. Siksi ei tällä perusteella voitu tehdä oikaisua.
(38) Tutkimus osoitti kuitenkin, että yksi vientiä harjoittava tuottaja, joka ei ollut pyytänyt oikaisua kaupan portaan erojen perusteella, myi vain muita kuin merkkituotteita sekä kotimaan markkinoiden jakelijoille että vientimarkkinoiden jakelijoille. Sama kaupan porras sekä kotimaan muiden kuin merkkitavaroiden markkinoilla että vientimarkkinoilla antoi komissiolle mahdollisuuden määrittää kaupan portaiden eroon perustuvan oikaisun perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i luetelmakohdan mukaisesti. Oikaisun määrä perustui kotimarkkinoilla muita kuin merkkitavaroita jakelijoille myyvän yrityksen bruttomarginaalin ja muiden yritysten, joiden kotimaan myynti oli edustava, merkkituotteiden myynnistä saamien bruttomarginaalien väliseen eroon. Niiden yritysten osalta, joiden kotimaan myynti ei ollut edustava, oikaisun määrä perustui sellaisille yrityksille myönnettyjen oikaisujen keskiarvoon, joiden kotimaan myynti oli edustava. Tämä johtui siitä, että normaaliarvon laskemisessa niille yrityksille, joiden kotimaan myynti ei ollut edustava, käytettiin sellaisten yritysten myynti-, yleis- ja hallinnollisia kustannuksia sekä voittoa, joiden kotimaan myynti oli edustava.
4. Polkumyyntimarginaalit
a) Menetelmät
(39) Edellä johdanto-osan 29-31 kappaleessa määriteltyä laskennallisten normaaliarvojen mallikohtaista painotettua keskiarvoa verrattiin vapaasti tehtaalla -tasolla edellä johdanto-osan 32-33 kappaleessa määriteltyyn vientihinnan mallikohtaiseen painotettuun keskiarvoon.
b) Otokseen kuuluvien yritysten polkumyyntimarginaalit
(40) Edellä johdanto-osan 34-39 kappaleessa kuvattu vertailu osoitti polkumyynnin olemassaolon kaikkien tutkimuksen yhteydessä täysin yhteistyössä toimineiden yritysten osalta. Näin määritetyt polkumyyntimarginaalit vaihtelevat, ja siksi komissio laski kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon. Prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistut väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
c) Yhteistyössä toimivien otokseen kuulumattomien yritysten polkumyyntimarginaali
(41) Otokseen valitsematta jääneille yhteistyössä toimiville yrityksille (katso edellä johdanto-osan 22, 25 ja 26 kappale) osoitettiin otokseen kuuluvien yritysten keskimääräinen polkumyyntimarginaali, joka oli painotettu niiden yhteisöön suuntautuvan viennin määrän perusteella. Tämä väliaikainen polkumyyntimarginaali on prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna 5,4 prosenttia.
d) Yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten polkumyyntimarginaali
(42) Yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Koska yhteistyön taso oli korkea (katso edellä johdanto-osan 21 kappale), yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten polkumyyntimarginaali katsotaan asianmukaiseksi asettaa samalla tasolle kuin otokseen valituista yrityksistä korkeimman polkumyyntimarginaalin saaneen yrityksen marginaali. Olisikin yhteistyöstä kieltäytymisen palkitsemista ja toimenpiteiden kiertämiseen rohkaisevaa, jos yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin oletettaisiin muodostuvan alhaisemmaksi kuin jollekin yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle osoitettu polkumyyntimarginaali.
Sen vuoksi tämä väliaikainen polkumyyntimarginaali prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna on 18,2 prosenttia.
F. YHTEISÖN TUOTANNONALA
1. Edustavuus
(43) Komissio pyysi ennen tutkimuksen käynnistämistä ja sen varmistamiseksi, että valituksella on tarvittava tuki, kaikkia yhteisön tunnettuja tuottajia toimittamaan perustiedot tuotantonsa määristä ja selvityksen kannastaan tehtyyn valitukseen. Noin 60 prosentista koko yhteisön tuotannosta vastaavat yhteisön tuottajat ilmaisivat nimenomaisen tukensa tälle valitukselle.
(44) Komissio tutki perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan nojalla, olisiko valitusta tukevia tuottajia, jotka itse jonkin verran toivat maahan väitteen mukaan polkumyynnillä myytäviä taiwanilaisia polkupyöriä, suljettava yhteisön tuotannonala -käsitteen ulkopuolelle.
Kyseinen tuonti todettiin suhteellisen vähäiseksi verrattuna asianomaisten tuottajien yhteisössä tapahtuvaan koko tuotantoon, ja näin ollen niiden tärkeimpien etujen katsottiin liittyvän yhteisöön. Kyseisten tuottajien harjoittama rajallinen tuonti todettiin Taiwanista tulevaan halpatuontiin kohdistuvaksi puolustusreaktioksi eikä sitä harjoitettu sen vuoksi, että asianomaiset tuottajat eivät kykenisi tuottamaan tuotujen polkupyörien tyyppisiä polkupyöriä. Tällä perusteella päätettiin, ettei asianomaisia tuottajia olisi suljettava pois tehtäessä yhteisön tuotantoa koskevia päätelmiä. Kyseiseen tuontiin liittyviä tietoja ei otettu huomioon määritettäessä yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyviä vahinkotekijöitä.
(45) Näin ollen valitukselle tukensa antaneet yhteisön tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisön tuotannonalan, koska niiden yhteinen tuotanto edustaa pääosaa koko yhteisön tuotannosta (jäljempänä "yhteisön tuotannonala").
2. Otantamenettely ja otoksen valinta
(46) Koska valitusta nimenomaisesti tukevien yhteisön tuottajien määrä oli suuri, yhteisön tuotannonalan tilannetta sellaisenaan koskeva tutkimus rajoitettiin otantamenettelyllä kohtuulliseen määrään kyseistä tuotannonalaa edustavia osapuolia. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan säännösten mukaisesti yhteisön tuottajista otoksen, jäljempänä "otos", joka kattaa edustavan valikoiman erikokoisia yrityksiä, tuotannon kokonaisvaltaisuuden eri asteita ja tuotelajitelmia sekä suuren määrän tuotantoa. Valinnassa otettiin huomioon myös taiwanilaisten polkupyörien tuonnin merkitys eri jäsenvaltioissa, jotta koko yhteisön alueesta voitaisiin kattaa mahdollisimman suuri osa.
Kyseisen otoksen, joka on valittu valituksen tehneiden yritysten huomattavasti suuremmasta joukosta, katsotaan siksi edustavan yhteisön tuotannonalaa.
(47) Tämän jälkeen lähetettiin kyselylomakkeet 12 yhteisön tuottajalle, joista kymmenen oli tarkoitettu alun perin kuuluvaksi otokseen ja kaksi oli otettu varalle.
Yhteisössä polkupyöräalalla vallitsevan huonon tilanteen vuoksi yhden valituista tuottajista oli täytynyt lopettaa toimintansa ja toisen, joka oli lähes konkurssitilassa, oli pakko tammikuussa 1997 järjestää toimintansa täysin uudelleen, eikä se näin ollen pystynyt vastaamaan komission kyselylomakkeeseen. Yhdellä melko pienellä tuottajalla, jolla oli myös meneillään sisäinen uudelleenjärjestely, ei ollut riittävästi henkilökuntaa yhteistyöhön komission kanssa.
Koska loput yhdeksän yritystä, alun perin varalle otetut mukaan lukien, katsottiin yhä edustavaksi otokseksi yhteisön tuotannonalasta (noin 40 prosenttia sen koko toiminnan määrästä kahdeksassa jäsenvaltiossa), muiden yritysten sisällyttämistä otokseen ei pidetty tarpeellisena.
G. VAHINKO
(48) Yhteisön tuotannonalan tilannetta sille aiheutuneen vahingon kannalta on arvioitu kahdentyyppisten tietojen perusteella.
Ensimmäiseen tyyppiin kuuluvat tiedot koskevat yleisiä vahinkotekijöitä kuten kulutusta ja tuontia sekä yhteisön tuotannonalan myyntiä, markkinaosuutta, tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta ja työllisyyttä. Nämä tiedot kerättiin jäsenvaltioilta, kansallisilta polkupyöräalan järjestöiltä, valituksen tehneiltä yhteisön tuottajilta ja yhteisön laajuisista tietokannoista (Comext ja Eurostat). Valituksen tehneiltä yrityksiltä peräisin olevat tiedot tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan vertaamalla niitä kansallisilta polkupyöräalan järjestöiltä ja jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin.
Toinen tietojen tyyppi liittyy tiettyihin toiminnallisiin vahinkotekijöihin eli tuottavuuteen, hintoihin ja hintakehitykseen, alihinnoitteluun ja myyntiin alle omakustannushintojen. Nämä tiedot kerättiin yksittäisiltä otokseen kuuluvilta yhteisön tuottajilta.
1. Yhteisön kulutus
(49) Tarkasteltavana olevassa tutkimuksessa yhteisön kokonaiskulutus määritettiin valituksen tehneiden yhteisön tuottajien ja valitukseen osallistumattomien yhteisön tuottajien sekä yhteisön markkinoilla toimivien polkupyörien kokoajien yhteenlasketun myynnin ja koko yhteisöön tulevan polkupyörien tuonnin perusteella.
Yhteisön kulutus aleni vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana määrällisesti 16 prosenttia ja arvon mukaan laskettuna 11 prosenttia.
2. Polkumyynnillä myytävien polkupyörien tuonti Taiwanista
a) Taiwanista tulevan tuonnin määrä, arvo ja suhteellinen markkinaosuus
(50) Käytettävissä olevien tilastojen perusteella Taiwanista peräisin olevien polkupyörien tuonnin määrä lisääntyi vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 25 prosenttia ja sen arvo lisääntyi 1 prosentin. Tämä on osoitus tuontihintojen keskimäärin laskevasta suuntauksesta. Määrä lisääntyi eniten vuonna 1996 (286 000 yksikön lisäys) ja tutkimusajanjakson aikana (261 000 yksikön lisäys). Taiwanista tulevan tuonnin lisäys kattaa täysin kulutuksen vähäisen kasvun vuodesta 1996 tutkimusajanjaksoon sekä Kiinasta tulevan tuonnin laskun (63 000 yksikön vähennys) sen jälkeen, kun polkumyynnin vastaiset toimet otettiin käyttöön vuoden 1993 lopussa, ja Malesiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta tulevan tuonnin laskun (496 000 yksikön vähennys) sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuoden 1995 lopussa.
(51) Otokseen valituilta taiwanilaisilta viejiltä kerättyjen tietojen analysointi osoitti, että tuonnista 60 prosenttia on MTB-pyöriä (luokka A), 13 prosenttia kaupunkipyöriä, retkipyöriä tai hybridipyöriä (luokka B), 23 prosenttia lastenpyöriä (luokka C) ja 4 prosenttia on kaiken muun tyyppisiä polkupyöriä (luokka D).
(52) Koko analysoitavan jakson aikana määrällinen markkinaosuus kasvoi 50 prosenttia eli 11,7 prosentista 17,5 prosenttiin, ja arvon mukaan lasketun markkinaosuuden kasvu oli 14 prosenttia eli 10,8 prosentista 12,3 prosenttiin. Taiwanista tulevan tuonnin kehitys osoittaa, että sen määrällinen markkinaosuus liittyy sen jäljempänä esitettyyn keskimääräisten hintojen laskuvauhtiin. Vuonna 1995, kun tuontihinnat laskivat 8 prosenttia, määrällisesti laskettu tuonnin markkinaosuus kasvoikin 6 prosenttia. Vuonna 1996, jolloin hinnat alenivat vuoteen 1995 verrattuna 9 prosenttia, markkinaosuus kasvoi 30 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana, jolloin tuontihinnat laskivat vuoden 1996 hinnoista vielä 2 prosenttia, tuonnin markkinaosuus kasvoi 14 prosenttia.
b) Taiwanista peräisin olevien polkupyörien keskimääräinen tuontihinta
(53) Käytettävissä olevien Eurostat-tietojen perusteella vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtunut Taiwanista tulevan koko tuonnin keskimääräisen tuontihinnan kehitys osoittaa tutkimusajanjakson loppuun mennessä merkittävää 19 prosentin laskua. Otokseen valittujen taiwanilaisten yritysten myyntihintojen yksityiskohtainen analyysi samalta ajanjaksolta on vahvistanut tämän tuontihinnan alenemisen.
Otokseen valituilta taiwanilaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella polkupyörien myynnissä riippumattomille asiakkaille veloitetut keskimääräiset myyntihinnat laskivat vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 13 prosenttia, mikä vahvistaa koko tutkimusajanjakson ajan vallinneen tuontihintojen alenevan suuntauksen.
c) Alihinnoittelu
(54) Tutkimus on osoittanut, että taiwanilaisten polkupyörien myynti yhteisön markkinoilla tapahtui:
- joko suoraan riippumattomille asiakkaille (jakelijoille, tukkumyyjille, tavarataloille ym.) tai
- välillisesti etuyhteydessä olevien myyntiyhtiöiden kautta, jotka myivät polkupyörät sen jälkeen samanlaisille asiakkaille vähittäiskauppiaat mukaan lukien.
Sekä merkkituotteita että muita kuin merkkituotteita myytiin. Jälkimmäisessä tapauksessa Taiwanissa valmistetut polkupyörät nimettiin amerikkalaisin tai eurooppalaisin merkein.
Tutkimus on osoittanut, että myös otokseen valitut yhteisön tuottajat harjoittivat samantyyppistä myyntiä tai myyntiä samantyyppisille asiakkaille eli jakelijoille, tukkumyyjille, tavarataloille ja vähittäismyyjille.
(55) Sekä otokseen valituille yhteisön tuottajille että otokseen valituille taiwanilaisille viejille lähetetyissä kyselylomakkeissa pyydettiin itse tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta yksityiskohtaiset eritelmät. Näiden tietojen perusteella komissio pystyi toteamaan, mitkä sekä yhteisön tuottajien että taiwanilaisten tuottajien tuottamat yhteisön markkinoilla myydyt mallit olivat samankaltaisia tai vertailukelpoisia, ja teki tämän perusteella mallikohtaisen hintavertailun.
Tutkimuksen aikana kerätyt tiedot vahvistivat, että kun polkupyörän tärkeimmät ominaisuudet ovat samantapaiset ja/tai laadullisesti vertailukelpoiset, muissa vähemmän tärkeissä piirteissä mahdollisesti esiintyvät vaihtelut eivät ole kyllin merkittäviä olennaisen eron tekemiseksi polkupyörien välillä. Tärkeimpinä ominaisuuksina pidetään runkoa ja etuhaarukkaa, vaihdejärjestelmää eli muun muassa taka- ja keskiövaihdinta, rataspakkaa ja ketjurattaiden lukumäärää sekä jarrujärjestelmää.
(56) Tällä perusteella noin 100:aa eri mallia, jotka käsittivät noin 600 000 yhteisön markkinoilla myytyä yksikköä eli yli 60 prosenttia otokseen valittujen taiwanilaisten viejien myynnistä, voitiin verrata suoraan yhteisössä tuotettuihin polkupyöriin. Mahdollisen alihinnoittelun arvioimiseksi samoin myyntiehdoin myytyjen vertailukelpoisten polkupyörien hintoja verrattiin keskenään. Mahdolliset myyntiehtojen erot tai kaupan portaan erot, jotka vaikuttavat suoraan hintojen vertailuun, otettiin huomioon ja tarvittaessa taiwanilaisten viejien myyntihintoihin tehtiin käytettävissä olevien todisteiden perusteella vastaavat oikaisut.
(57) Hintojen vertailu osoitti, että alihinnoittelumarginaalit vaihtelivat tutkimusajanjakson aikana prosentteina yhteisön tuotannonalan suhteellisesta myyntihinnasta ilmaistuna otokseen valitun taiwanilaisen viejän mukaan 11,6 prosentista 28,7 prosenttiin, ja keskimääräiseksi alihinnoittelumarginaaliksi todettiin 15 prosenttia.
3. Yhteisön tuotannonalan tilanne
a) Tuotanto
(58) Vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto laski 20 prosenttia. Näin heikko tulos on merkki siitä, että tuotannonala oli vaikeuksissa tarkasteltavana olevana aikana. Tutkimus on osoittanut, että tuotannon väheneminen johtui yhteisössä tapahtuneista lukuisista konkursseista ja yritysten sulkemisista, joiden syynä oli vallitseva vaikea markkinatilanne. Kyetäkseen jatkamaan toimintaansa useat yhteisön tuottajat siirtyivät täydellisestä polkupyörien tuotannosta kokoajiksi tai osittaisiksi kokoajiksi, jotka toivat tärkeimmät polkupyörän osat (rungon, etuhaarukan, ohjaustangot jne.) sellaisista maista kuten Taiwan, Kiina ja Intia.
(59) Tuotantolukujen analysointi osoitti, että luokkaan A kuuluvien eli MTB-pyörien tuotanto oli vuonna 1994 merkittävin tuotantolohko ja sen osuus koko yhteisön tuotannosta oli 45,8 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana tapahtui muutos. Luokkaan B kuuluvien pyörien (retki-, kaupunki- ja hybridipyörien) tuotanto lisääntyi ja siitä tuli yhteisön tuotannonalan merkittävin tuotantolohko. Vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuotanto väheni lähinnä luokassa A, jossa laskun määrä oli yli 1,5 miljoonaa yksikköä. Lastenpyörien tuotanto väheni myös, mutta sen osuus tuotevalikoimassa ei muuttunut paljoa.
b) Yhteisön tuotannonlan tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(60) Tuotannon osalta Euroopan polkupyöräalaa voidaan pitää kausiluontoisena toimintana. Periaatteessa kausi alkaa useimmissa jäsenvaltioissa vuosittain maaliskuussa ja päättyy syyskuussa. Seuraavan kauden polkupyörämallistot esitellään alan ammattilaisille (välittäjille, agenteille, vähittäismyyjille jne.) syyskuussa. Tämä viittaa siihen, että tuotanto on vuoden tiettyjen kuukausien ajan (tammikuusta maaliskuuhun) hyvin vilkasta, silloin kapasiteetin käyttöaste on huipussaan noin 85 prosenttia, ja muina kuukausina (kesäkuussa, heinäkuussa ja joulukuussa kapasiteetin käyttöaste jää alle 40 prosenttiin. Vaikka työvuoroja pidennetään ja väliaikaista henkilöstöä voidaan palkata, yhteisön tuottajat tarvitsevat suuren kapasiteetin, koska sen on oltava riittävä vastaamaan huippukuukausien tarvetta. Tämä selittää jossain määrin sen, miksi keskimääräinen kapasiteetin käyttöaste on melko alhainen.
(61) Samat syyt, jotka aiheuttivat tuotannon alenemisen ja pakottivat tietyt yhteisön tuottajat uudelleenjärjestelyihin, johtivat vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan kapasiteetin merkittävään alenemiseen 18 prosentilla.
(62) Yhteisön markkinoilla on nykyisin kolme tärkeintä yritysryhmittymää, joiden hallussa on noin 28 prosenttia koko yhteisön markkinaosuudesta (8). Toisin kuin jotkut taiwanilaiset viejät ja jotkut tuojat ovat väittäneet, tämä ei kuitenkaan merkitse vaaraa monopolitilanteen syntymisestä yhteisön markkinoille. Yhteisössä onkin suuri joukko riippumattomia tuottajia.
(63) Vaikka kapasiteettia on alennettu 18 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste oli vuonna 1994 58 prosenttia ja aleni 3 prosenttia koko tarkasteltavana olevana aikana, mikä on osoitus yhteisön tuotannonalan toimeliaisuuden vähenemisestä. Euroopan polkupyöräalalla vallitseva nykytilanne huomioon ottaen katsotaan, että tämäntyyppisessä teollisuudessa tarvittaisiin noin 70 prosentin kapasiteetin käyttöaste, jotta se voisi vaikuttaa myönteisesti kustannuksiin ja kannattavuuteen.
c) Varastot
(64) Vuonna 1994 varastojen määrä vastasi 6-9 viikon toimituksia, kun taas tutkimusajanjakson aikana se oli vain 4-7 viikon toimituksia vastaava määrä. Tätä suuntausta voivat selittää useat tekijät, kuten tiettyjen yhteisön tuottajien tuotantotoiminnan uudelleenjärjestely ja tarve muuttaa markkinointistrategiaa markkinoiden vaatimusten täyttämiseksi sekä samalla tapahtuva tuotannollisten riskien vähentäminen. Toisaalta se tosiasia, että polkupyöräala on yhteisössä kausiluontoista toimintaa, aiheuttaa tarpeen pitää aina tietty määrä tuotteita varastossa, jotta voitaisiin tyydyttää markkinoiden odotetut tai odottamattomat tarpeet. Tutkimus on osoittanut, että varastointitarve on muuttunut muutaman viimeksi kuluneen vuoden aikana. Polkupyörämarkkinat ovat tulleet muotitietoisemmiksi eivätkä asiakkaat tee suuria ennakkotilauksia. Tämä selittää pääasiassa sen, miksi varastot ovat voineet pienentyä.
d) Myynti yhteisön markkinoilla
(65) Vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhtisön markkinoilla riippumattomille asiakkaille tapahtuneen yhteisön tuotannonalan myynnin määrä aleni 22 prosenttia (noin 1,4 miljoonaa yksikköä). Tuotannon tavoin lasku tapahtui luokassa A (MTB-pyörät) ja luokassa C (lastenpyörät). Riippumattomille asiakkaille myytyjen MTB-pyörien määrä aleni 3,5 miljoonasta yksiköstä vuonna 1994 2,1 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjakson aikana. Vuonna 1994 myytiin 1,9 miljoonaa lastenpyörää, mutta tutkimusajanjaksona vain 1,5 miljoonaa.
(66) Myynnin arvo laski 14 prosenttia, mikä on vähemmän kuin myynnin määrä lasku ja osoittaa, että keskimääräiset myyntihinnat kehittyivät myönteisesti. Vuodesta 1996 tutkimusajanjaksoon sekä myynnin määrä että arvo laskivat kuitenkin 2 prosenttia.
e) Keskimääräinen myyntihinta ja hintakehitys
(67) Vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana myyntihinnat kehittyivät myönteisesti. Keskimääräisten myyntihintojen nousu on myös osoitus tuotevalikoiman muutoksesta (katso edellä johdanto-osan 60 kappale). Koska yhteisön tuotannonala joutui vastaamaan Taiwanista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaan kovaan kilpailuun erityisesti hinnaltaan alhaisten ja keskihintaisten MTB-pyörien markkinalohkoilla, se kehittyi korkealaatuisempiin tuotteisiin ja tiettyihin polkupyöräluokkiin.
(68) Jäsenvaltiokohtaisesti ja kunkin polkupyöräluokan osalta erikseen suoritetut hinta-analyysit ovatkin osoittaneet, että myyntihintojen kehityssuuntaus oli vähemmän myönteinen sellaisissa jäsenvaltioissa kuten Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Saksa, joiden tuonnista suurin osa oli peräisin Taiwanista.
(69) Lisäksi samanlaisten mallien osalta tapahtunut pyöräluokkakohtainen hintakehitys on osoittanut keskimääräisten hintojen laskeneen jäsenvaltiosta riippuen 5-15 prosenttia luokassa A, kun taas hinnat ovat kehittyneet suotuisammin niissä luokissa, joissa tuonti Taiwanista on ollut vähäisempää (luokissa B ja D).
f) Kannattavuus
(70) Otokseen valittujen yhteisön tuottajien kyseisen tuotteen myynnistä saama keskimääräinen tuotto on ollut negatiivinen vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon saakka. Vuonna 1994 saavutetun vähäisen positiivisen tuloksen jälkeen toiminta on ollut tappiollista otokseen valittujen yhteisön tuottajien rakenneuudistus- ja kustannusten alentamispyrkimyksistä huolimatta. Tämän vuoksi tuotantokapasiteettia on supistettu ja työntekijöitä on ollut pakko sanoa irti. Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että vaikka keskimääräiset myyntihinnat ovat nousseet, myynnin määrä on huomattavasti alentunut (22 prosenttia) vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
g) Markkinaosuus
(71) Markkinaosuuden kehitys osoittaa, että yhteisön tuotannonala menetti jatkuvasti markkinaosuuksiaan, erityisesti Taiwanista tulevan tuonnin hyväksi. Vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala menetti 7 prosenttia määrällisesti mitatusta ja 4 prosenttia arvon mukaan mitatusta markkinaosuudestaan. Määrällisesti edellä mainittu markkinaosuuden supistuminen tarkoittaa yli 450 000 yksikön myynnin menetystä. Vuonna 1995 markkinaosuus kasvoi 4 prosenttia mutta jatkoi sen jälkeen laskuaan tutkimusajanjakson loppuun saakka. Arvon mukaan mitatun markkinaosuuden kehitys noudatti määrällisen markkinaosuuden kanssa samaa suuntausta.
h) Investoinnit
(72) Suoria investointeja tehtiin pääasiassa koneisiin tehokkuuden parantamiseksi ja automaation lisäämiseksi tuotantoprosessissa. Tutkimus on osoittanut, että polkupyöräalan tekemät investoinnit olivat hyvin rajallisia (noin 2 prosenttia yhteisön riippumattomille asiakkaille tapahtuneessa myynnissä saavutetusta nettoliikevaihdosta). Kulutus on vähentynyt ja yhteisön tuottajien todellinen tuotantokapasiteetti on yksinään riittävä kattamaan 80 prosenttia tutkimusajanjakson aikana vallinneesta koko yhteisön kulutuksesta. Siksi ei ole markkinatilanne huomioon ottaen tarvetta tehdä investointeja tuotantokapasiteetin lisäämiseksi.
i) Työllisyys
(73) Työllistetyn henkilöstön määrä aleni 15 prosenttia. Yli 2 400 henkilöä sanottiin irti koko tutkimusajanjakson aikana.
4. Vahinkoa koskeva päätelmä
(74) Kiinasta, Malesiasta, Thaimaasta ja Indonesiasta peräisin olevien polkumyynnillä tuotavien polkupyörien tuonnissa käyttöönotettujen polkumyyntitullien ansiosta tämä polkumyynnillä tapahtuva tuonti yhteisöön väheni huomattavasti ja palautti markkinoille tasapuolisen kilpailun olosuhteet. Tämän olisi pitänyt johtaa yhteisön tuotannonalan tilanteen elpymiseen vuosina 1994 ja 1996.
(75) Näistä yhteisön markkinoihin kohdistuneista myönteisistä vaikutuksista huolimatta yhteisön tuotannonalaan liittyvät tärkeimmät vahinkoa osoittavat tekijät eli tuotanto, kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste, myynti sekä määrän että arvon mukaan mitattuna, markkinaosuus, kannattavuus, työllisyys ja investoinnit heikkenivät vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Tuotanto väheni 20 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste aleni 3 prosenttia huolimatta tuotantokapasiteetin supistamisesta (18 prosenttia). Myynnin määrä aleni 22 prosenttia ja arvo 14 prosenttia. Samana ajanjaksona markkinoiden arvosta menetettiin 4 prosenttia ja sen määrästä 7 prosenttia. Toiminta pysyi tappiollisena rakenneuudistustoimenpiteistä huolimatta, investointitaso aleni 11 prosenttia ja työllisyys heikkeni 15 prosenttia.
(76) Tarkastelun kohteena olevan ajanjakson analysointi osoitti, että vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtuneesta kulutuksen myönteisestä kehityksestä huolimatta ja Malesian, Indonesian ja Thaimaan osalta käyttöönotetuista polkumyyntitulleista huolimatta yhteisön tuotannonalan tuotanto laski 3 prosenttia ja myynnin määrä 2 prosenttia. Näin ollen markkinaosuuden uudet menetykset sekä määrällisesti (3 prosenttia) että arvon mukaan mitattuna (2 prosenttia) estivät tuotannonalan tilanteen paranemisen. Toiminta pysyi tappiollisena ja uusia taloudellisia menetyksiä kärsittiin jo aikaisemmin koettujen lisäksi.
(77) Koko tutkimuksen kohteena olevan ajanjakson ajan tapahtunut edellä kuvattujen vahinkoa osoittavien tekijöiden kielteinen kehitys huomioon ottaen katsotaan, että asianomaiselle tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
H. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(78) Komissio tutki yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy-yhteyttä koskevien päätelmien tekemistä varten muiden tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset ja niistä kyseisen tuotannonalan tilanteelle aiheutuneet seuraukset. Tällainen analyysi varmistaa sen, ettei näistä tekijöistä mahdollisesti aiheutunutta vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin seurauksena.
Muut tiedossa olevat tekijät kuten kulutuksen kehitys, muu polkupyörien tuonti yhteisöön, muiden yhteisön tuottajien kilpailu markkinoilla ja yhteisön tuotannonalan vientisaavutukset analysoidaan jäljempänä.
2. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Taiwanista
(79) Käytettävissä olevat tiedot ovat osoittaneet, että taiwanilaisten polkupyörien tuonti yhteisöön oli koko ajanjakson ajan hyvin huomattava. Vuonna 1994 Taiwanista tuotiin yli 2 miljoonaa yksikköä, mikä on yli 39 prosenttia kokonaistuonnista. Tutkimusajanjakson lopussa, kun muista maista tuleva tuonti oli vähentynyt merkittävästi, Taiwanista tuli tärkein tuoja, joka kattoi 55 prosenttia koko yhteisöön tulevasta tuonnista. Lukuina ilmaistu polkupyörien tuonti lisääntyi vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson lopun välillä määrällisesti 25 prosenttia ja arvon mukaan mitattuna 1 prosentin. Taiwanilaisten polkupyörien keskimääräiset myyntihinnat yhteisön markkinoilla alenivat keskimäärin 19 prosenttia. Edellä esitetyn seurauksena taiwanilaisten viejien markkinaosuus kasvoi saman ajanjakson kuluessa määrällisesti 50 prosenttia ja arvon mukaan mitattuna 14 prosenttia.
(80) Samanaikaisesti, kuten edellä on esitetty, yhteisön tuotannonalan tilanteen todettiin yleisesti huononevan, ja eniten heikkenivät tuotanto (20 prosenttia), myynnin määrä (22 prosenttia) ja myynnin arvo (14 prosenttia), minkä vuoksi toiminta oli vuodesta 1995 alkaen tappiollista.
(81) Jotta polkumyynnillä tapahtuvan Taiwanista tulevan lisääntyvän halpatuonnin ja yhteisön tuotannonalan heikkenevän tilanteen välistä syy-yhteyttä voitaisiin osoittaa vielä lisää, tehtiin polkupyörien eri luokkien sisäinen analyysi. Tämä analyysi osoitti, että yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä aleni eniten maastopyörien markkinalohkolla (luokka A). Kyseinen lohko käsittää noin 60 prosenttia koko Taiwanista tulevasta tuonnista. Tutkimus on osoittanut, että vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala joutui supistamaan maastopyörien tuotantoaan 38 prosenttia, mikä vastaa myynnin alenemista 1,4 miljoonalla yksiköllä ja minkä Taiwanista tuleva tuonti on suurimmaksi osaksi kattanut.
(82) Lisäksi osoitettiin myös, että Taiwanista tuodut ja yhteisössä tuotetut polkupyörät ovat samankaltaisia tuotteita, joita myydään yhteisön markkinoilla samanlaisten myyntikanavien kautta. Lisäksi markkinat ovat avoimet ja Taiwanilaisten polkupyörien alhaiset hintatarjoukset ovat yhteisön markkinoilla kaikkien polkupyöräalan ammattilaisten hyvin tuntemia. Taiwanilaisten viejien yhteisön markkinoilla perimien hintojen todettiin laskeneen vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 19 prosenttia. Näin ollen pelkästään sillä, että markkinoilla oli suuri määrä Taiwanista tuotuja alhaisin polkumyyntihinnoin myytäviä polkupyöriä, on ollut väistämättä merkittävä vaikutus kyseisiin markkinoihin.
(83) Yhteisön tuotannonalan hintakehitystä koskeva analyysi osoitti myös, että maastopyörien keskimääräinen myyntihinta laski 12 prosenttia niissä yhteisön jäsenvaltioissa, joihin pääosa Taiwanista tulevien polkupyörien tuonnista suuntautui, eli Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Saksassa. Toisaalta luokassa B, jossa Taiwanista tuleva tuonti jäi 13 prosenttiin ja luokassa D, jossa kyseinen tuonti oli vain 4 prosenttia, hintakehitys ei ollut yhtä laskeva. Edellä esitetystä yhteisön tuotannonalan hintakehitystä koskevasta havainnosta huolimatta Taiwanista tulevan tuonnin myyntihintojen todettiin edelleen olevan yhteisön tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisemmat. Kuten edellä johdanto-osan 57 kappaleessa on esitetty, alihinnoittelumarginaalien laskettiin vaihtelevan 11,6 prosentista 28,7 prosenttiin.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
a) Kulutuksen kehittyminen
(84) Vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön markkinoiden kulutus väheni määrällisesti 16 prosenttia ja arvon mukaan laskettuna 11 prosenttia, mikä merkitsee laskusuhdannetta polkupyöräalalla. Kulutuksen määrän kehitystä koskeva analyysi osoittaa, että väheneminen oli suurinta (17 prosenttia) vuosien 1994 ja 1996 välisenä aikana ja että suuntaus kääntyi kasvuun vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (1 prosentin kasvu).
(85) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä laski samaan aikaan 20 prosenttia ja myynnin arvo 12 prosenttia eli tosiasiallista kulutuksen vähenemistä enemmän, mikä näkyi markkinaosuuden menetyksestä. Vaikka myyntihinnat kehittyivät kokonaisuutena myönteisesti, Taiwanista tuotujen polkupyörien tärkeimmän tyypin maastopyörien (MTB-pyörien) myyntihinnat alenivat merkittävästi niissä jäsenvaltioissa, joissa Taiwanista tulevaa tuontia on eniten tarjolla.
(86) Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Taiwanista tulevan tuonnin määrä kasvoi jälleen 12 prosenttia, mutta sen suhteellinen arvo lisääntyi vain 7 prosenttia. Myyntihinnat laskivat edelleen 2 prosentin verran ja markkinaosuus kasvoi määrällisesti 14 prosenttia ja arvon mukaan laskettuna 9 prosenttia. Edellä esitetyt tulokset saavutettiin näin ollen kulutuksen lisääntyessä vain vähän.
b) Polkupyörien tuonti muista maista kuin Taiwanista
(87) Polkupyörien kokonaistuonti yhteisöön muista maista kuin Taiwanista väheni määrällisesti 32 prosenttia ja arvon mukaan laskettuna 20 prosenttia. Yhteisöön tuotujen polkupyörien määrä väheni yli miljoona yksikköä. Arvon mukaan laskettua vähenemistä suurempi määrällinen väheneminen osoittaa, että keskimääräisten myyntihintojen kehityssuuntaus oli tutkimuksen kohteena olevana ajanjaksona enimmäkseen nouseva.
(88) Kyseinen tuonti supistui eniten vuosina 1995 ja 1996, kun kulutus samalla väheni. Asianomaisten maiden menettämä osuus on kuitenkin kulutuksen laskua suurempi. Tuonnin määrät ja arvo elpyivät jonkin verran vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kulutuksen kääntyessä kyseisenä aikana nousuun.
(89) Tutkimuksen kohteena olevana ajanajakson tuonti maista, joiden osalta polkumyyntitullit oli otettu käyttöön (Kiinasta, Indonesiasta, Malesiasta ja Thaimaasta), väheni huomattavasti ja tuonti Kiinasta tyrehtyi käytännöllisesti katsoen kokonaan.
(90) Sen jälkeen, kun Kiinasta, Malesiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta tuleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti oli tutkimuksen kohteena olevana aikana vähentynyt jyrkästi, Puolasta, T Osekin tasavallasta, Intiasta ja Yhdysvalloista tuli suurimpia yhteisöön tulevien polkupyörien viejiä. Näistä maista peräisin oleva tuonti kattaa noin 25 prosenttia kaikesta muusta yhteisöön tulevasta tuonnista tai 70 prosenttia sellaisesta tuonnista, josta Taiwanin osuus on jätetty pois. Se, että kyseisistä maista tuleva tuonti on lisääntynyt koko tutkimuksen kohteena olevana aikana 77 000 yksiköllä samaan aikaan, kun Taiwanista tuleva tuonti on lisääntynyt yli 545 000 yksiköllä osoittaa, että taiwanilaisten tuonnin vaikutukseen verrattuna kyseisen tuonnin määrän vaikutus on ollut hyvin vähäinen. Kyseisen tuonnin suuntaa-antavan tuontihinnan kehitystä koskeva analyysi paljastaa lisäksi sen, että tämä tuonti ei ole lisännyt yhteisön hintoihin kohdistuvaa painetta, koska käytettävissä olevat tiedot osoittavat keskimääräisten hintojen nousseen.
c) Muut yhteisön tuottajat
(91) Muut yhteisön tuottajat edustivat vuonna 1996 noin 40 prosenttia koko yhteisön tuotannosta. Vaikka ne eivät nimenomaisesti tukeneet valitusta, yksikään niistä ei nimenomaisesti vastustanut sitä.
(92) Vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kyseisten valitusta tukemattomien tuottajien tuotanto supistui 16 prosenttia, myynnin määrä laski 14 prosenttia ja myynnin arvo aleni 6 prosenttia. Vaikka niiden markkinaosuus kasvoi määrällisesti 2 prosenttia ja arvon mukaan laskettuna 5 prosenttia, niiden nettomääräinen myynti laski (695 000 yksiköllä) ja tuotanto aleni (837 000 yksiköllä). Tämä osoittaa, että niille aiheutui myös vahinkoa ja niillä oli samanlaisia vaikeuksia kuin yhteisön tuotannonalaan kuuluvilla tuottajilla.
(93) Jotkin polkumyynnillä myytävien taiwanilaisten polkupyörien viejät ja tuojat väittävät, että yhteisössä aiheutunut vahinko johtuu suureksi osaksi valitukseen osallistumattomien italialaisten tuottajien toiminnasta, jotka ovat edustettuina useimmissa yhteisön jäsenvaltioissa. Näiden tuottajien hinnat todettiin hyvin alhaisiksi ja yhteisön markkinoilla vallitsevat hinnat alittaviksi.
(94) Komissiolle ei tässäkään tapauksessa toimitettu päteviä todisteita siitä, että joidenkin yhteisön tuottajien toiminta olisi voinut aiheuttaa vahinkoa muulle tuotannonalalle. Siksi tällaisen väitetyn mahdollisen toiminnan vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei ollut mahdollista arvioida. Lisäksi käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että Italian tuotanto laski vuosien 1994 ja 1996 välisenä aikana yli 1,6 miljoonaa yksikköä. Tämä lasku edustaa yli 60 prosenttia kaikkien yhteisön tuottajien kokonaistuotannon vähenemisestä koko tutkimuksen kohteena olevana aikana.
(95) Vaikuttaa siltä, että valitusta tukemattomat italialaiset tuottajat eivät ole aiheuttaneet yhteisön tuotannonalalle vahinkoa vaan ovat sen sijaan itse kärsineet vahinkoa tutkimuksen kohteena olevana ajanjaksona. Siksi edellä mainittujen osapuolten esittämä väite hylätään.
d) Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ja muut toiminnot
(96) Viennillä kolmansiin maihin on aina ollut yhteisön tuotannonalan toiminnassa vähäinen osuus. Vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana se edusti noin 2 prosenttia kokonaismyynnistä ja supistui hieman ajanjakson loppua kohti. Polkupyöräalan yleinen laskusuhdanne yhdessä sen tosiseikan kanssa, että tärkeimmät Euroopan viejäyritykset toimittavat vientimarkkinoille yhä yleisimmin paikan päällä valmistettuja tuotteita, voivat olla jossain määrin syynä yhteisön tuotannonalan viennin laskuun. Vientimyynnin vähäinen lasku ei ole kuitenkaan missään tapauksessa voinut aiheuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimää merkittävää vahinkoa. Vahinkoa osoittavien tekijöiden eli myynnin, myyntihintojen, markkinaosuuden ja kannattavuuden heikkenevää kehityssuuntausta ei joka tapauksessa voi selittää yhteisön tuotannonalan vientitoiminnan muuttumisella, koska kaikki kyseiset tekijät vahvistettiin yhteisön tuotannonalan yksinomaan yhteisössä tapahtuvan toiminnan perusteella.
(97) Yhteisön markkinoilla toimivat tahot väittivät, että joidenkin valituksen tehneiden yhteisön tuottajien muu liiketoiminta on ollut muutamana viime vuotena erittäin suurissa vaikeuksissa ja eräs tietty yritys on menettänyt yli 50 prosenttia vientikaupoistaan. Tämä oli aiheuttanut suuria tappioita ja niistä johtuvaa vahinkoa, jonka syynä ei voida pitää Taiwanista tulevaa tuontia.
(98) Kyseisen väitteen osalta on ensin muistettava, että yhteisön tuottajista vain vähäisellä määrällä on polkupyörien tuottamisen ja myynnin lisäksi merkittävää muuta toimintaa. Kaksi näistä yrityksistä kuuluu yhteisön tuottajista valittuun otokseen. Edellä mainittu erityinen tilanne koskee vain yhtä yhteisön tuottajaa.
(99) Polkumyyntiä koskevassa tutkimuksessa komissio analysoi yksinomaan kyseiseen tuotteeseen liittyvää yhteisössä tapahtuvaa toimintaa koskevia vahinkoa osoittavia tekijöitä. Näin ollen muusta, kyseiseen tuotteeseen liittymättömästä ja vailla yhteyksiä siihen olevasta toiminnasta johtuvien seikkojen aiheuttama mahdollinen vaikutus suljetaan järjestelmällisesti pois tutkimuksen tuloksista. Siksi tulokset, jotka johtavat päätelmään yhteisön tuotannonalan kärsimästä merkittävästä vahingosta, liittyvät vain polkupyöräalan toimintaan ja näin ollen edellä esitetyllä väitteellä ei ole merkitystä.
4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(100) Sitä mahdollisuutta ei voida sulkea pois, että muut tekijät kuin Taiwanista tuleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti, erityisesti kulutuksen väheneminen, olisivat osaltaan vaikeuttaneet yhteisön tuotannonalan tilannetta. Taiwanista tulevan tuonnin määrän huomattavalla lisääntymisellä, markkinaosuuden kasvulla, hintojen merkittävällä alenemisella ja kyseisen tuonnin alihinnoittelulla oli kuitenkin merkittäviä kielteisiä seurauksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen aikana, jolloin olisi voitu odottaa myönteistä kehitystä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen Kiinasta sekä Indonesiasta, Malesiasta ja Thaimaasta tulevassa tuonnissa. Sen vuoksi pääteltiin, että kyseinen tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, eikä muiden tekijöiden aiheuttama vahinko ollut riittävän suuri poistamaan tätä syy-yhteyttä.
I. YHTEISÖN ETU
1. Alustavat huomautukset
(101) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena on korjata polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollinen vaikutus yhteisön tuotannonalaan. Tämän tulisi johtaa sellaisen tilanteen palauttamiseen yhteisön markkinoille, jossa vallitsee tehokas kilpailu.
Tehtyään myönteisen päätelmän polkumyynnistä, vahingosta ja tämän vahingon syy-yhteydestä komissio tutki, oliko olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto tässä erityisessä tapauksessa ei ole yhteisön edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten ja perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti harkittiin tässä väliaikaisessa vaiheessa käytettävissä olevien todisteiden perusteella mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin asianomaisiin menettelyn osapuoliin kuten myös toimenpiteiden toteuttamiseen tai toteuttamatta jättämisen seurauksia.
(102) On myös muistettava, että Kiinasta sekä Malesiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien polkupyörien tuontia koskevissa polkumyynnin vastaisissa menettelyissä katsottiin samanlaisissa olosuhteissa, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto oli yhteisön edun mukaista.
2. Yhteisön tuotannonalan ja liitännäistoimintojen etu
(103) Tehokkaan kilpailun olosuhteiden palauttaminen ja tasapuolisia kaupankäynnin ehtoja vastaavien hintojen tarjoaminen markkinoilla on yleisesti katsoen jokaisen tuotannonalan edun mukaista. Yhteisön polkupyörien valmistajat, joista useimmat ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä, ovat joutuneet vuodesta 1988 alkaen kilpailemaan polkumyynnillä myytävän tuonnin kanssa. Tämä on tehnyt tuotannonalasta erittäin haavoittuvan, ja siksi toiminnan järkeistämis- ja rakenneuudistustoimenpiteet jatkuvat yhä edelleen, mikä on osoitus tuotannonalan sopeutumiskyvystä, kilpailukyvystä ja elinkelpoisuudesta.
(104) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo ja kulutuksen odotettavissa oleva myönteinen kehitys antaisivat myös mahdollisuuden pitää yllä työllisyyttä, joka on heikentynyt yli 2 400 työntekijällä koko tutkimuksen kohteena olevan ajanjakson aikana. Jos Taiwanista tulevassa polkupyörien tuonnissa otettaisiin käyttöön keskimäärin 6,5 prosentin polkumyyntitulli, yhteisön tuotannonala voisi saattaa päätökseen rakenneuudistustoimenpiteensä ja elpyä taloudellisesti sekä saada näin hyötyä tehokkaan kilpailun palauttamisesta markkinoille.
(105) Muutaman viime vuoden aikana aiheutunut merkittävä vahinko huomioon ottaen on erittäin todennäköistä, että ilman Taiwanista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisten vaikutusten korjaamistoimenpiteitä tuotannonalan epävarma taloudellinen tilanne heikkenee entisestään. Tämä voi lopulta johtaa yritysten uusiin konkursseihin tai toiminnan lopettamisiin markkinoilla ja vaarantaa näin koko yhteisössä tuhansia muita työpaikkoja. Edellä esitetyt polkupyöräalaa koskevat kielteiset seuraukset laajenisivat eurooppalaiseen osia valmistavaan teollisuuteen ja muihin polkupyöräalan liitännäistoimintoihin kohdistuvien seurannaisvaikutusten vuoksi.
3. Yhteisön tuojien etu
(106) Jäsenvaltioiden hallinnoilta saatujen tietojen perusteella yhteisössä on huomattava määrä polkupyörien maahantuojia, mutta niiden tuojien lukumäärää ei ole pystytty selvittämään, joita tämä menettely koskee välittömästi.
(107) Arvioidakseen toimenpiteiden toteuttamisen tai toteuttamatta jättämisen vaikutusta maahantuojiin komissio lähetti kyselylomakkeet yhteisön tunnetuille maahantuojille. Tuojista voidaan valita otos sen jälkeen, kun väliaikaiset päätelmät on julkistettu, ja yrityksissä voidaan toimitettujen tietojen varmentamiseksi tehdä tutkimuksia.
(108) Jotkin komissiolle tuntemattomat maahantuojat ilmoittautuivat määräaikaan mennessä, pyysivät kyselylomakketta ja toimittivat siihen vastauksen. Tietyt tuojat toimittivat myös menettelyä koskevia kirjallisia huomautuksia. Komission kyselyyn vastanneiden tai sille tietoja toimittaneiden 64 tuojan vastauksista vain kuusi katsottiin polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutusta tuojien toimintaan koskevan arvion kannalta tarkoituksenmukaisiksi.
(109) Vastaajat huomauttivat taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien innovatiivisuuden yhteisön markkinoita dynamisoivasta vaikutuksesta ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kielteisestä vaikutuksesta yleiseen liiketoimintaansa, työllisyyteen ja kuluttajien lopullisiin valintoihin.
(110) Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei aseta taiwanilaisten polkupyörien tuojia yhteisön muita polkupyörien tuojia heikompaan asemaan. Se vain korjaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vinouttavat vaikutukset ja palauttaa kaikille yhteisön toimijoille oikeudenmukaiset kaupankäynnin kilpailuolosuhteet.
(111) Joidenkin maahantuojien toimittamien merkityksellisten tietojen perusteella katsotaan, että Taiwanista tuotavien polkupyörien tuonnissa käyttöönotettava keskimääräinen 6,5 prosentin polkumyyntitulli saattaa lisätä tuojien kokonaismyyntikustannuksia noin 3,3 prosenttia. Tämä lisäkustannus tai ainakin osa siitä veloitettaisiin seuraavilta ostajilta eli tukkumyyjiltä tai vähittäiskauppiailta, joiden taiwanilaisten polkupyörien jälleenmyynnistä yhteisössä veloittamat katemarginaalit ovat jo suhteellisen korkeita. Siksi komissio katsoo, että esitettyjen toimenpiteiden taso estä tuojia tuomasta taiwanilaisia polkupyöriä, joten kyseiset pyörät säilyvät yhteisön markkinoilla koko ajan saatavilla.
(112) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Taiwanista tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden toteuttamisen mahdolliset kielteiset vaikutukset tuojiin eivät ole merkittävämpiä kuin toimenpiteiden toteuttamisesta muille yhteisön toimijoille koituvat myönteiset vaikutukset.
4. Kuluttajien etu
(113) Komissio vastaanotti yhteisön kuluttajajärjestöiltä huomautuksia, joissa esitettiin asianomaisten järjestöjen huoli siitä, että taiwanilaisten polkupyörien myyntihinnat voivat nousta polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton vuoksi. Myös vaatimus ottaa huomioon kuluttajien tarve säilyttää laaja valinnanvapaus polkupyörää ostaessaan esitettiin.
(114) Kuten edellä on jo mainittu, ehdotettujen toimenpiteiden taso ei aiheuta yhteisön markkinoiden sulkeutumista taiwanilaisilta polkupyöriltä, ja kuluttajien valinnanvapaus tulee koko ajan säilymään. Lisäksi on mahdollisen hinnannousun osalta mainittava, että kuluttajat eivät tuo taiwanilaisia polkupyöriä suoraan. Polkupyörät kulkevat yhden tai useamman kaupan portaan kautta ennen kuin niitä tarjotaan yleisölle. Tuontihinta, josta polkumyyntitullit kannetaan, edustaa keskimäärin 40 prosenttia polkupyörän koko vähittäismyyntihinnasta. Taiwanista peräisin olevien polkupyörien keskimääräinen polkumyyntitulli 6,5 prosenttia huomioon ottaen tullien mahdollinen suora vaikutus kuluttajalta perittävään jälleenmyyntihintaan jää jo 2,6 prosenttiin.
(115) On kuitenkin muistettava, että tehokkaiden kilpailuolosuhteiden palauduttua yhteisön markkinoille kilpailulla on edelleen hintatason suhteen kuluttajia hyödyttävä vaikutus. Koska markkinoilla toimii lisäksi suuri määrä kilpailijoita, mahdollisesti tapahtuvia hinnannousuja ei pidetä itsestään selvinä. Ne riippuvat todennäköisesti kilpailusta ja kuluttajien käyttäytymisestä. Todennäköisenä pidetään, että tuojat, tukkumyyjät, vähittäiskauppiaat ja muut taiwanilaisia polkupyöriä myyvät toimijat voivat myös päättää tarpeen mukaan alentaa suhteellisia voittomarginaalejaan, niin että taiwanilaisista polkupyöristä kuluttajilta perittävä jälleenmyyntihinta ei nouse.
5. Kilpailun seuraukset yhteisön markkinoilla
(116) Jotkut osapuolet väittivät, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet voivat edistää monopolitilanteen syntymistä yhteisön markkinoilla, koska suuret yritysryhmittymät kuten Derby, Cycleurope ja Atag ovat kasvaneet pienempiä yrityksiä ostamalla.
(117) Viejämaissa kuten Yhdysvalloissa, Turkissa, Puolassa, T Osekin tasavallassa, Intiassa ja Taiwanissa on suuri määrä tuottajia, jotka harjoittavat vientiä yhteisön markkinoille, ja yhteisössä on suuri määrä toimijoita ja tuottajia. Siksi vaaraa monopolitilanteen syntymisestä polkupyörämarkkinoille ei ole.
(118) Lisäksi ehdotettujen toimenpiteiden taso ei ole sellainen, että se sulkisi taloudellisesti katsoen yhteisön markkinat taiwanilaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, ja turvaa sen vuoksi edelleen niiden tuotteiden saatavuuden markkinoilla. Näin ollen toimenpiteet varmistavat tehokkaan kilpailun olosuhteiden palauttamisen kaikille markkinaosapuolille, mikä tehostaisi keskenään kilpailevien voimien toimintaa markkinoilla.
6. Yhteisön etua koskeva päätelmä
(119) Kaikkien tässä menettelyssä asiaan liittyvien erilaisten etujen tutkimisen jälkeen ei todettu mitään pakottavia syitä, joiden perusteella polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta olisi luovuttava. Päinvastoin, polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto on välttämätöntä yhteisön tuotannonalalle jo aiheutuneen vahingon edelleen suurenemisen ehkäisemiseksi ja tuotannonalan työllisyyden turvaamiseksi.
(120) Komissio katsoo myös, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto käsiteltävänä olevassa tapauksessa palauttaa kaikille yhteisön toimijoille tehokkaan kilpailun olosuhteet. Kuluttajien valinnanvapautta ei rajoiteta kohtuuttomasti ja markkinoilla on heitä varten edelleen suuri määrä kilpailijoita, mikä estää perusteettoman jälleenmyyntihintojen nousun.
J. VÄLIAIKAINEN TULLI
(121) Kyseisestä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvan vahingon jatkumisen estämiseksi ennen tutkimuksen päättymistä olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. Nämä toimenpiteet olisi toteutettava väliaikaisen polkumyynnin muodossa. Koska Taiwanista viedyt polkupyörät ovat hyvin erilaisia, arvotulli katsotaan parhaiten soveltuvaksi toimenpiteeksi.
Väliaikaisen tullin tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetun polkumyynnin taso ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarpeellinen tullin määrä.
(122) Tarpeelliseksi katsottiin, että vahingollisen polkumyynnin vaikutusten poistamiseen tarvittavan tullin määrän olisi mahdollistettava yhteisön tuotannonalalle tuotantokustannusten kattaminen ja kohtuullisen myyntivoiton saaminen. Tässä suhteessa 8 prosentin voittomarginaali liikevaihdosta todettiin voitavan katsoa asianmukaiseksi perustaksi ottaen huomioon pitkäaikaisten investointien tarve, joilla jatkuva tuotekehitys ja muut sellaiset tarpeet voitaisiin hoitaa. Yhteisön tuotannonalan katsottiin myös voivan kohtuudella odottaa saavansa kyseisen tuoton, jos vahingollista polkumyyntiä ei tapahtuisi.
(123) Näin ollen vahinkomarginaalit määritettiin mallikohtaisesti edellä mainitulla voittomarginaalilla lisättyjen yhteisön tuotannonalan tuotantokustannusten ja vertailukelpoisten tuontimallien alihinnoittelulaskelmassa käytettyjen tosiasiallisten nettomääräisten myyntihintojen välisenä erotuksena. Sen jälkeen kyseinen erotus ilmaistiin prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta.
(124) Koska kaikkien otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit todettiin alhaisemmiksi kuin vahinkomarginaali, käyttöön otettavan polkumyyntitullin olisi vastattava vahvistettua polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(125) Tutkimuksen aikana yhteistyössä toimineiden mutta otokseen valitsematta jääneiden yritysten polkumyyntitulli on yhtä suuri kuin yhteisöön suuntautuvan viennin määrän mukaisesti painotettu otoksen keskimääräinen polkumyyntimarginaali. Tämä marginaali oli kaikissa tapauksissa alhaisempi kuin vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrä. Yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten väliaikainen polkumyyntitulli perustuu kyseisille yrityksille johdanto-osan 42 kappaleessa selitetyllä tavalla laskettuun polkumyyntimarginaaliin, koska vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrä oli kaikissa tapauksissa korkeampi kuin vahvistettu polkumyyntimarginaali.
K. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(126) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaisten osapuolten olisi esitettävä kantansa kirjallisesti ja pyydettävä saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi todettava, että kaikki tässä asetuksessa tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen ennen komission mahdollisesti ehdottaman lopullisen tullin käyttöönottoa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan CN-koodeihin 8712 00 10, 8712 00 30 ja 8712 00 80 kuuluvien Taiwanista peräisin olevien polkupyörien ja muiden pyörien (mukaan lukien tavarankuljetuspolkupyörät), jotka eivät ole moottoroituja ja joissa on kuulalaakerit ja joista kuulalaakerit puuttuvat, tuonnissa.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on, ottaen huomioon, mitä jäljempänä 3 ja 4 kohdassa on säädetty, 18,2 prosenttia (Taric-lisäkoodi 8900).
3. Liitteessä lueteltujen vientiä harjoittavien tuottajien valmistamiin ja vietäväksi myymiin tuotteisiin sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 5,4 prosenttia (Taric-lisäkoodi 8548).
4. Seuraavassa lueteltujen yritysten valmistamiin ja vietäväksi myymiin tuotteisiin sovellettavat väliaikaiset polkumyyntitullit ovat:
TAULUKON PAIKKA
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.
6. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti esittää kirjallisesti kantansa ja pyytää komissiolta saada tulla suullisesti kuulluiksi 15 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 25 päivänä elokuuta 1998.