KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 492/2008
af 3. juni 2008
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af mononatriumglutamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 5. september 2007 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af mononatriumglutamat (MNG) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt på baggrund af en klage indgivet den 23. juli 2007 af Ajinomoto Foods Europe S.A.S., der tegner sig for 100 % af den samlede EF-produktion af MNG. Klagen indeholdt prima facie-beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade for den eneste EF-producent, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanterne for de berørte lande om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.
(4)
Klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandørsammenslutninger og brugere tilkendegav deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at der kunne blive tale om at udtage stikprøver i undersøgelsen i lyset af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og importører i Fællesskabet. Da antallet af eksporterende producenter i Kina samt importører i Fællesskabet, som var villige til at samarbejde, var lavere end forventet, blev det imidlertid besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige.
(6)
For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder.
(7)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, dvs. til den eneste EF-producent, 22 importører og 27 brugere af den pågældende vare samt til to råvareleverandører.
(8)
Der indkom spørgeskemabesvarelser fra den klagende EF-producent, tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, fire brugere og to leverandører.
(9)
For så vidt angår det land, der er berørt af undersøgelsen, modtog Kommissionen svar fra tre eksporterende producenter i Kina.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Producent i Fællesskabet
-
Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Frankrig og den forretningsmæssigt forbundne forhandler Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburg, Tyskland.
b)
Brugere i Fællesskabet
En bruger anmodede i henhold til grundforordningens artikel 19 om, at oplysningerne om brugerens virksomhed ikke blev offentliggjort, da dette ville være til betydelig skade for brugeren. Anmodningen blev konstateret at være tilstrækkeligt dokumenteret og blev derfor imødekommet.
-
Nestlé, Vevey, Schweiz
-
Unilever, Neuhausen, Schweiz.
c)
Importører i Fællesskabet
-
Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland
-
Helm AG, Hamburg, Tyskland
-
Standard sp z.o.o, Lublin, Polen.
d)
Eksporterende producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina
1)
Meihua Group
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, Bazhou, Hebei
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Indre Mongoliet
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Indre Mongoliet
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.
2)
LingHua Group
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Planlagte kontrolbesøg hos yderligere to virksomheder i koncernen
-
Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd, Jining, Shandog, og
-
Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd, Jining, Shandog, måtte opgives, jf. betragtning 15-18.
3)
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd, Jianyang, Fujian.
e)
Producent i referencelandet
-
Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd, Bangkok, Thailand.
1.3. Undersøgelsesperiode
(11)
Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 2006 til 30. juni 2007 (UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra april 2004 til udgangen af UP (den betragtede periode).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(12)
MNG, som eksporteres til Fællesskabet og har oprindelse i Kina (den pågældende vare), er et fødevaretilsætningsstof og anvendes hovedsagelig som smagsforstærker i supper, bouillon, fiske- og kødretter og færdiglavede fødevarer. MNG anvendes også i kosmetikindustrien. Varen angives normalt under KN-kode ex 2922 42 00.
(13)
MNG findes i pakninger af forskellig størrelse fra forbrugerpakninger på 0,5 g til bulksække på 1 000 kg. De mindre pakningsstørrelser sælges gennem detailhandlere til private forbrugere, medens de større pakninger på 20 kg og derover er bestemt for industrielle brugere. Endvidere findes der forskellige renhedsgrader. Men MNG har de samme egenskaber uanset pakningsstørrelse og renhedsgrad.
2.2. Samme vare
(14)
Der blev ikke konstateret forskelle mellem den pågældende vare og MNG produceret af EF-erhvervsgrenen og solgt på fællesskabsmarkedet. Kina har overgangsøkonomi, og derfor skulle den normale værdi som omtalt i betragtning 30-34 fastsættes på grundlag af oplysninger fra et tredjeland med markedsøkonomi. I henhold til de foreliggende oplysninger har MNG produceret og solgt i tredjelandet med markedsøkonomi stort set samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber som MNG produceret i Kina og eksporteret til Fællesskabet. Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer MNG anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Anvendelse af grundforordningens artikel 18
(15)
Den første dag under kontrolbesøget hos en eksporterende producent konstateredes det, at virksomheden havde indgivet urigtige oplysninger om eksportsalget, som blev betragtet som urigtige og vildledende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(16)
Derfor blev kontrollen indstillet, og virksomheden blev informeret om, at Kommissionen havde til hensigt at træffe foreløbige eller endelige afgørelser, positive eller negative, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, og virksomheden fik lejlighed til at fremsætte kommentarer.
(17)
Virksomheden gjorde ikke indsigelse mod resultaterne af undersøgelsen, for så vidt angår de forfalskede dokumenter, og heller ikke imod anvendelsen af grundforordningens artikel 18.
(18)
Kommissionen så derfor bort fra oplysningerne fra denne eksporterende producent, og der blev gjort brug af faktiske foreliggende oplysninger.
3.2. Markedsøkonomisk behandling
(19)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med nævnte artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor det godtgøres, at fremstilling og salg af samme vare finder sted på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger træffes og afholdes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben.
2)
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som er i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (IAS) og anvendes til alle formål.
3)
Der er ikke videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4)
Retligt sikre og stabile forhold garanteres ved love om konkurs og ejerforhold.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(20)
Tre kinesiske eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(21)
Det var nødvendigt at anvende grundforordningens artikel 18 i forbindelse med en eksporterende producent fra Kina (jf. betragtning 15-18).
(22)
Kontrollen viste, at de resterende to eksporterende producenter i Kina ikke opfyldte alle fem kriterier for markedsøkonomisk behandling.
(23)
Kontrollen viste, at en eksporterende producent i Kina (Meihua-koncernen, som består af fem selskaber) ikke kunne dokumentere, at virksomheden opfylder det andet og tredje kriterium ovenfor. For det første fremlagde Meihua-koncernen ikke et revideret konsolideret regnskab, som var i overensstemmelse med IAS 27-standarden, i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling og heller ikke under kontrolbesøget. Undersøgelsen viste, at på grund af de mange transaktioner inden for koncernen kan alene et revideret konsolideret regnskab, hvor alle interne balancer, transaktioner, indtægter og udgifter er helt fjernet, give et klart indtryk af koncernen. Meihua-koncernen fremlagde først et revideret konsolideret regnskab en rum tid efter kontrolbesøget, og derfor kunne Kommissionen hverken efterprøve oplysningerne i regnskabet eller danne sig et klart billede af koncernens finansielle situation. Endvidere kunne det konstateres, at de enkelte selskabers regnskaber ikke var i overensstemmelse med IAS 1- og IAS 18-standarderne, idet moderselskabet modregnede indtægter og udgifter, og modregningen var af væsentligt omfang. I betragtning af overtrædelserne af disse IAS-standarder og af det forhold, at overtrædelserne ikke engang blev nævnt i revisionsberetningerne, anses Meihua-koncernen for ikke at have dokumenteret, at regnskaberne var revideret i overensstemmelse med de nævnte standarder (andet kriterium).
(24)
På grundlag af de individuelle regnskaber for koncernens selskaber, som blev efterprøvet under kontrolbesøget, og ovennævnte oplysninger, som ikke kunne efterprøves, opdagede Kommissionen endvidere væsentlige fordrejninger af selskabernes og koncernens økonomiske situation. Der viste sig at være ydet væsentlige rentefrie lån. Det medførte en betydelig negativ arbejdskapital og eventuelle store finansielle omkostninger, som hverken fremgik af de individuelle selskabers eller af koncernens regnskab (tredje kriterium).
(25)
Det andet selskab, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, kunne ikke dokumentere, at det opfyldte de første tre kriterier. For det første traf det ikke beslutninger som reaktion på markedssignaler og uden væsentlig indgriben fra statens side, navnlig fordi staten var overrepræsenteret i bestyrelsen, og fordi selskabet havde visse tvivlsomme og beløbsmæssigt omfattende transaktioner med statsejede virksomheder (låneaftale med staten til en rente, der var dobbelt så høj som markedsrenten, forskud til statsejede virksomheder uden begrundelse) (første kriterium). For det andet fremlagde det ikke dokumentation for et klart sæt grundlæggende regnskaber, opstillet og revideret i henhold til IAS-standarder, idet det kunne konstateres, at regnskabet ikke var i overensstemmelse med IAS 1- og IAS 18-standarderne, eftersom selskabet modregnede i) forfaldne og ikke-betalte mellemværender samt ii) indtægter og udgifter. Begge former for modregning var af væsentligt omfang og gjorde det således vanskeligere at forstå transaktionerne samt andre begivenheder og forhold, der havde gjort sig gældende i forbindelse med selskabets aktiviteter. Da overtrædelsen af disse IAS-standarder ikke var nævnt i revisionsberetningen, viste selskabet ikke, at regnskabet var revideret i overensstemmelse med de nævnte standarder (andet kriterium). Endvidere blev der konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige evalueringer af aktiver og brugsrettigheder til jord (tredje kriterium).
(26)
Det konkluderedes derfor, at ingen af de kinesiske eksporterende producenter kunne dokumentere, at de opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
3.3. Individuel behandling
(27)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for de lande, der er omfattet af nævnte artikel, undtagen i de tilfælde, hvor selskaberne kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor indrømmes individuel behandling.
(28)
De eksporterende producenter, der ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, havde også ønsket individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(29)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at to eksporterende producenter fra Kina opfyldte alle kravene til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
3.4. Normal værdi
3.4.1. Referenceland
(30)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (referenceland).
(31)
I indledningsmeddelelsen blev Thailand foreslået som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette forslag.
(32)
Kun en interesseret part fremsatte bemærkninger og foreslog Brasilien eller Indonesien som alternative referencelande. Kommissionen kontaktede kendte virksomheder i Brasilien og Indonesien. Der indkom imidlertid ikke besvarelser af spørgeskemaer eller anvendelige bemærkninger fra producenter i Brasilien eller Indonesien.
(33)
Endvidere er Thailand en af verdens største MNG-producenter; landet har et konkurrencedygtigt marked, og den store MNG-producent i Thailand samarbejdede i fuldt omfang. Thailand opfyldte kriterierne for at være et hensigtsmæssigt referenceland, fordi der er konkurrence på det thailandske marked, der sælges tilstrækkeligt store mængder på det thailandske marked, og det kinesiske og det thailandske marked er sammenlignelige, for så vidt angår varesortiment og produktionsproces.
(34)
På baggrund af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at Thailand er et passende referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.4.2. Metode til fastsættelse af den normale værdi
(35)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for Kina fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på det thailandske hjemmemarked for sammenlignelige varetyper, da salget fandtes at finde sted i normal handel. For så vidt angår varetyper, kunne det konstateres, at der stort set kun blev eksporteret en varetype fra Kina i UP, dvs. MNG med en renhedsgrad på 99 % eller derover, som var direkte sammenlignelig med den vare, producenten i referencelandet solgte på hjemmemarkedet. Undersøgelsen viste, at der var visse forskelle i produktionsprocessen hos thailandske og kinesiske producenter, idet sidstnævnte benytter andet udstyr, som kræver mindre elkraft. De thailandske hjemmemarkedssalgspriser blev derfor justeret i nedadgående retning med et beløb, der afspejler disse forskelle.
3.5. Eksportpris
(36)
Alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina solgte ved eksport til Fællesskabet enten direkte til uafhængige kunder eller gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne virksomheder beliggende i Kina og Taiwan. Derfor blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(37)
For alle de andre kinesiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de to samarbejdsvillige eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede dumpingimport fra Kina ifølge Eurostats importstatistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 74. På grundlag heraf blev samarbejdsniveauet anset for at være lavt. I konsekvens heraf blev eksportpriserne foreløbigt baseret på de transaktioner med den højeste dumpingmargen, der var foretaget af en af de to samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
3.6. Sammenligning
(38)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik.
(39)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle selskaber (samarbejdsvillige eksporterende producenter og producenten i referencelandet) i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter samt provision, når dette var relevant og berettiget.
3.7. Dumpingmargener
3.7.1. For de samarbejdsvillige producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(40)
For de selskaber, der blev indrømmet individuel behandling, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(41)
På det grundlag udgør de foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:
Selskab
Foreløbig dumpingmargen
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5 %
3.7.2. For alle andre eksporterende producenter
(42)
Den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem eksportprisen som beskrevet i betragtning 37 og den normale værdi som beskrevet i betragtning 35.
(43)
På det grundlag blev dumpinggraden for hele landet foreløbigt fastsat til 39,7 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.
4. SKADE
4.1. Definition af EF-erhvervsgren
(44)
Den eneste samarbejdsvillige EF-producent tegnede sig for 100 % af produktionen af MNG i Fællesskabet i UP. Denne producent anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(45)
Da EF-erhvervsgrenen således kun består af en enkelt producent, måtte alle tal vedrørende følsomme oplysninger indekseres eller gives inden for et interval af fortrolighedshensyn. Tal i parentes henviser til negative tal.
(46)
Da EF-producentens regnskabsår går fra den 1. april til den 31. marts i det efterfølgende år, henviser alle oplysningerne nedenfor til regnskabsår (RÅ) og ikke kalenderår (RÅ2005 omfatter f.eks. perioden fra den 1. april 2004 til den 31. marts 2005). Oplysningerne om import angives på samme sammenlignelige grundlag.
4.2. Forbruget i Fællesskabet
(47)
Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens salgsmængder på fællesskabsmarkedet plus importen fra Kina og andre tredjelande ifølge tal fra Eurostat. Forbruget af MNG i Fællesskabet steg fra RÅ2005 til RÅ2006 og faldt derefter støt i RÅ2007 og UP. Forbruget faldt sammenlagt 4 % i den betragtede periode.
Tabel 1
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Forbruget i Fællesskabet (tons)
Indeks
100
107
98
96
4.3. Import til Fællesskabet fra Kina
4.3.1. Mængde og markedsandel
(48)
Importen fra Kina steg betydeligt fra 4 701 tons i RÅ2005 til 34 613 tons i UP, dvs. 636 % i den betragtede periode.
(49)
Den tilsvarende markedsandel lå på mellem 3 % og 7 % i RÅ2005 og steg til trods for et fald i forbruget til mellem 38 % og 43 % i den betragtede periode.
Tabel 2
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Import fra Kina (tons)
4 701
11 376
34 254
34 613
Indeks
100
242
729
736
Kinas markedsandel
Indeks
100
226
745
768
Kilde: Importmængder fra Eurostat.
4.3.2. Salgspris pr. enhed
(50)
Gennemsnitspriserne på import fra Kina svingede i den betragtede periode og udviste sammenlagt et beskedent fald på 2 %.
Tabel 3
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Priser på import fra Kina (EUR/ton)
790
818
785
773
Indeks
100
104
99
98
Kilde: Importpriser fra Eurostat.
4.3.3. Prisunderbud
(51)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EF-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for den pågældende import, der var fastsat på cif-basis med en passende justering for told og omkostninger efter importen. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter.
(52)
Ved anvendelse af denne metode lå prisforskellen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspris (ab fabrik), dvs. prisunderbudsmargenen, på mellem 21 % og 24 %.
4.4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
(53)
Udviklingen i alle de økonomiske forhold, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev undersøgt for at fastlægge EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode.
4.4.1. Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse
(54)
Produktionskapaciteten steg 5 % i RÅ2006 og derefter yderligere 3 procentpoint i RÅ2007 for til sidst at forblive uændret i UP. Stigningerne var en følge af nye investeringer, jf. betragtning 60.
(55)
EF-erhvervsgrenens produktion af MNG faldt støt og udviste sammenlagt en nedgang på 6 % i den betragtede periode. Produktionstallene for RÅ2007 og UP afspejler, at EF-erhvervsgrenen blev nødt til at standse produktionen i en måned i 2006.
(56)
Som følge af nedgangen i produktionsmængderne faldt kapacitetsudnyttelsen 14 % i den betragtede periode.
Tabel 4
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Produktionskapacitet
Indeks
100
105
108
108
Produktion
Indeks
100
99
93
94
Kapacitetsudnyttelse
Indeks
100
95
86
86
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
4.4.2. Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige enhedspriser i Fællesskabet
(57)
EF-erhvervsgrenens salg af MNG til uafhængige kunder på fællesskabsmarkedet steg lidt i RÅ2006 for derefter at udvise et kraftigt fald i RÅ2007 på 25 procentpoint. Salget faldt 24 % i den betragtede periode. Den kraftige nedgang i salgsmængderne førte til et betydeligt fald i markedsandelen på sammenlagt 12,5 procentpoint i den betragtede periode (fra en markedsandel på 58,6 % i RÅ2005 til 46,1 % i UP).
(58)
De gennemsnitlige priser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet steg 19 % i den betragtede periode. Stigningen var endnu større i RÅ2007 (+23 %), men derefter var der tale om et beskedent fald i priserne i de sidste tre måneder i UP. Prisstigningen var nødvendig for at dække stigningen i omkostningerne til råmaterialer og andre input. Selv om det faktisk lykkedes EF-erhvervsgrenen at øge produktionseffektiviteten i forbindelse med MNG, kunne salgspriserne ikke dække produktionsomkostningerne i UP.
Tabel 5
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Salgsmængde
Indeks
100
101
76
76
Markedsandel
Indeks
100
94
77
79
Gennemsnitlige priser
Indeks
100
106
123
119
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
4.4.3. Lagre
(59)
I løbet af den betragtede periode forøgedes lagerbeholdningerne med 52 %. Væksten i lagerbeholdningerne fandt sted i den anden halvdel af den betragtede periode og faldt sammen med det kraftige fald i salget, som begyndte i RÅ2007. I slutningen af UP var lagerbeholdningerne stadig store.
Tabel 6
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Lagre
Indeks
100
101
153
152
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
4.4.4. Rentabilitet, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital
(60)
EF-erhvervsgrenens salg af samme vare på fællesskabsmarkedet var ikke rentabelt i den betragtede periode. I begyndelsen af perioden skal dette forhold dog ses på baggrund af Ajinomoto Foods Europe (AFE)'s erhvervelse af Orsan SA og den omstrukturering, der fandt sted på det pågældende tidspunkt. Orsan SA's økonomiske situation havde rent faktisk været dårlig indtil 2003, og AFE iværksatte en gennemgribende omstrukturering for at reducere omkostningerne og forbedre effektiviteten med særlige investeringer i 2004 og 2005. Investeringerne havde til formål at øge produktionskapaciteten, udvikle en ny produktlinje og øge energieffektiviteten. Den koncern, som EF-erhvervsgrenen nu tilhører, overførte også knowhow, herunder nye og mere effektive bakteriestammer til den gæringsproces, som er nødvendig for produktionen af MNG i Fællesskabet.
(61)
Selv om investeringerne også fortsatte i 2006 og 2007, lykkedes det EF-erhvervsgrenen at reducere tabet, navnlig i UP, på grund af højere salgspriser, men også som følge af mere effektiv udnyttelse af råmaterialer og energi. Men det var ikke muligt med yderligere prisstigninger. Der blev stadig flere kinesiske eksportører, og de trængte hurtigt ind på fællesskabsmarkedet. Derfor led EF-erhvervsgrenen fortsat store tab ved salg på fællesskabsmarkedet i UP.
(62)
Investeringsafkastet fra produktion og salg af samme vare var negativt i hele den betragtede periode, hvilket afspejler ovennævnte negative tendens for rentabiliteten.
(63)
Den likviditet, der blev skabt som følge af MNG produceret og solgt i EU, var som de øvrige finansielle indikatorer negativ i hele den betragtede periode.
(64)
Bortset fra det økonomiske tab var der ingen tegn på, at EF-erhvervsgrenen, som er en del af Ajinomoto-koncernen, havde problemer med at rejse kapital til sine aktiviteter.
Tabel 7
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Rentabilitet
Indeks
(100)
(103)
(66)
(75)
Investeringer
Indeks
100
211
65
51
Investeringsafkast
Indeks
(100)
(92)
(63)
(67)
Likviditet
Indeks
(100)
(102)
(59)
(83)
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
4.4.5. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(65)
EF-erhvervsgrenens beskæftigelse faldt 9 % i den betragtede periode. Lønningerne steg først 6 % i RÅ2006 i forhold til RÅ2005. Men i RÅ2007 og UP faldt lønningerne til det niveau, de havde haft i RÅ2005.
(66)
Produktiviteten steg 3 % i RÅ2006 og udviste derefter et beskedent fald i RÅ2007. I UP steg produktiviteten igen til det samme niveau som i RÅ2006.
Tabel 8
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Beskæftigelse
Indeks
100
95
92
91
Lønninger
Indeks
100
106
100
100
Produktivitet
Indeks
100
103
101
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
4.4.6. Vækst
(67)
Forbruget i Fællesskabet faldt 4 % i den betragtede periode, og EF-erhvervsgrenens salgsvolumen faldt 24 %. Derfor mistede EF-erhvervsgrenen 12,5 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode.
4.4.7. Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(68)
Dumpingmargenerne for eksportører i Kina fremgår af afsnittet om dumping ovenfor og ligger væsentligt over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
(69)
Der er intet tegn på, at EF-erhvervsgrenen er ved at komme sig over følgerne af tidligere dumping. Det skal bemærkes, at importen af MNG ikke har været underlagt foranstaltninger siden 2003.
4.5. Konklusion vedrørende skade
(70)
De fleste skadesindikatorer for EF-erhvervsgrenen udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Produktion og kapacitetsudnyttelse faldt henholdsvis 6 % og 14 %. Nok faldt forbruget på fællesskabsmarkedet 4 %, men EF-erhvervsgrenens salgsmængder faldt betydeligt mere, dvs. 24 %, og derfor mistede EF-erhvervsgrenen 12,5 procentpoint af markedsandelen. Andre skadesindikatorer, som f.eks. lagre og beskæftigelse, udviklede sig også i negativ retning i den betragtede periode.
(71)
Undersøgelsen viste, at lavprisimporten fra Kina underbød EF-erhvervsgrenens priser med op til 24 % i UP. EF-erhvervsgrenens salgspriser steg 19 % i den betragtede periode som følge af omkostningsstigninger, men det medførte en nedgang i salgsmængderne og i markedsandelen. Derfor udviklede de øvrige finansielle skadesindikatorer, herunder investeringsafkast, likviditet og rentabilitet, sig også negativt i den betragtede periode.
(72)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(73)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af MNG med oprindelse i Kina har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Dumpingimportens følgevirkninger
(74)
I den betragtede periode blev lavprisdumpingimporten fra Kina mængdemæssigt over syv gange større, hvilket medførte en stigning i markedsandelen i Fællesskabet for MNG fra Kina fra 3-7 % i RÅ2005 til 38-43 % i UP. Samtidig var de kinesiske eksportører de eneste aktører på markedet, som sænkede salgsprisen. Forhåndenværende oplysninger viser, at både EF-producenten og eksportører fra andre tredjelande hævede deres priser som følge af stigende produktionsomkostninger (navnlig højere priser på råmaterialer og energi).
(75)
Stigningen i importen fra Kina faldt sammen med forværrelsen af EF-erhvervsgrenens situation. I RÅ2006 steg importmængderne fra Kina 142 %, mens salgsmængden i Fællesskabet steg 1 %. I RÅ2007 steg importmængden fra Kina yderligere 201 %, og salgspriserne faldt 4 %, mens salgsmængden i Fællesskabet faldt 25 procentpoint. Derfor oplevede EF-erhvervsgrenen en nedgang i de mængder, der blev solgt på fællesskabsmarkedet, og mistede som følge heraf 12,5 procentpoint af markedsandelen i UP. Pristrykket som følge af dumpingimporten fra Kina forhindrede EF-erhvervsgrenen i at hæve salgspriserne til et niveau, som ville fjerne tabet og forbedre den finansielle situation yderligere.
(76)
På baggrund af ovenstående kan det foreløbigt konkluderes, at lavprisdumpingimporten fra Kina, som i høj grad underbød EF-erhvervsgrenens priser i UP, og som også i høj grad steg mængdemæssigt, har spillet en afgørende rolle for den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, hvilket afspejles i den dårlige finansielle situation og forringelsen af de øvrige skadesindikatorer i UP, samt tab af markedsandel.
5.3. Andre faktorers følgevirkninger
5.3.1. Import fra andre tredjelande
(77)
Importen fra tredjelande, som ikke er berørt af denne undersøgelse, faldt 65 % i den betragtede periode, hvilket medførte en nedgang i markedsandelen fra 35-40 % i RÅ2005 til 10-15 % i UP. Disse importpriser steg 20 % i den betragtede periode svarende til udviklingen i EF-erhvervsgrenens priser.
(78)
Udviklingen i importen fra tredjelande mellem RÅ2005 og UP fremgår af følgende, både for så vidt angår mængder og priser:
Tabel 9
Andre tredjelande
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Samlet import
(tons)
31 910
30 926
13 080
11 225
Indeks
100
97
41
35
Kilde: Eurostat.
Andre tredjelande
RÅ2005
RÅ2006
RÅ2007
UP
Gennemsnitspris for hele importen
(EUR/ton)
789
831
976
945
Indeks
100
105
124
120
Kilde: Eurostat.
(79)
På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at importen fra andre tredjelande ikke brød årsagssammenhængen mellem den konstaterede dumpingimport fra Kina og den væsentlige skade, der var påført EF-erhvervsgrenen.
5.3.2. Udviklingen i efterspørgslen
(80)
For så vidt angår udviklingen i efterspørgslen, faldt forbruget af MNG i Fællesskabet mellem RÅ2005 og UP. Men da der kun var tale om et beskedent fald (- 4 %), kan det ikke forklare nedgangen i EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet, som var på 24 %. Det skal understreges, at EF-erhvervsgrenen mistede 12,5 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode, og at salget blev erstattet af dumpingimport med oprindelse i Kina. Den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, kan derfor ikke tilskrives faldende efterspørgsel på fællesskabsmarkedet.
5.3.3. EF-erhvervsgrenens eksportresultater og produktivitet
(81)
Visse interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens dårlige eksportresultater kunne være årsag til den skade, der var forvoldt, men det skal bemærkes, at eksportsalget steg med over 50 % i den betragtede periode. Påstanden må derfor afvises.
(82)
For så vidt angår produktivitetsfaktoren, skal det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen kunne reducere de faste omkostninger og arbejdsomkostningerne og øge produktiviteten pr. arbejdstager i den betragtede periode.
(83)
På baggrund af ovenstående har hverken EF-erhvervsgrenens eksportresultater eller en påstået nedgang i produktiviteten medvirket til at forringe situationen i UP.
5.3.4. Valutakurssvingninger
(84)
Visse interesserede parter hævdede, at det har gavnet importen af MNG til Fællesskabet, at USD har mistet værdi i forhold til euroen. Det kunne faktisk konstateres, at langt størstedelen af importtransaktionerne fra Kina til Fællesskabet faktureres i USD.
(85)
Som bekendt skal undersøgelsen fastslå, om dumpingimporten (med hensyn til priser og mængde) har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, eller om en sådan væsentlig skade kan skyldes andre faktorer. I den forbindelse fremgår det af grundforordningens artikel 3, stk. 6, at det skal dokumenteres, at dumpingimportens prisniveau forårsager skade. Den omhandler derfor kun forskelle mellem prisniveauer, og der findes således intet krav om en analyse af de faktorer, der påvirker prisniveauet.
(86)
I praksis undersøges dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenens priser hovedsageligt gennem fastlæggelse af prisunderbuddet, pristrykket og prisfaldet. Til dette formål sammenlignes de dumpede eksportpriser og EF-erhvervsgrenens salgspriser, og de eksportpriser, der anvendes til skadesberegningerne, skal i visse tilfælde omregnes til en anden valuta for at tilvejebringe et sammenligningsgrundlag. Følgelig sikrer brugen af vekselkurser i denne sammenhæng kun, at prisforskellen fastsættes på et sammenligneligt grundlag. Det fremgår heraf, at vekselkursen principielt ikke kan udgøre en anden skadesfaktor.
(87)
Ovenstående bekræftes også af ordlyden i grundforordningens artikel 3, stk. 7, der henviser til andre kendte faktorer end dumpingimporten. Listen over de andre kendte faktorer i nævnte artikel indeholder ingen henvisning til faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau. Hvis importen foregår til dumpingpriser, og selv om den har nydt godt af en gunstig udvikling i vekselkurserne, så anses den gunstige udvikling i sådanne vekselkurser altså ikke for at kunne udgøre en anden skadesfaktor.
(88)
Analysen af de faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau, f.eks. udsving i vekselkurserne, kan således ikke tillægges afgørende betydning, og en sådan analyse ville være mere vidtgående end det, der kræves i grundforordningen.
(89)
Uanset ovenstående forholder det sig under alle omstændigheder sådan, at selv på basis af vekselkursen fra begyndelsen af RÅ2005 underbød importen fra Kina EF-erhvervsgrenens priser i betydeligt omfang. Den store underbudsmargen kan derfor ikke forklares med ændringen i vekselkursen mellem euroen og USD i den betragtede periode.
(90)
På baggrund af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at styrkelsen af euroen i forhold til USD ikke er tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.
5.3.5. EF-erhvervsgrenens import
(91)
Visse interesserede parter hævdede, at EF-erhvervsgrenen importerede MNG fra ikke-kinesiske forretningsmæssigt forbundne fabrikker uden for Fællesskabet, og at det havde en indvirkning på salget af de mængder MNG, der blev produceret i Fællesskabet.
(92)
Undersøgelsen viste, at EF-erhvervsgrenen omlagde salgsstrukturen/kanalerne i Fællesskabet efter erhvervelsen af Orsan. Næsten hele den mængde MNG, EF-erhvervsgrenen solgte på fællesskabsmarkedet i UP, var produceret af den eneste EF-producent. Salget på fællesskabsmarkedet af MNG fra eksportører, som var forretningsmæssigt forbundne med EF-erhvervsgrenen, i lande uden for Fællesskabet, reduceredes støt og betydeligt i den betragtede periode.
(93)
Visse interesserede parter fremførte endvidere, at EF-erhvervsgrenen eller andre selskaber i Ajinomoto-koncernen er forretningsmæssigt forbundet med kinesiske MNG-producenter, som eksporterer den pågældende vare til Fællesskabet. Det hævdedes, at eksport til Fællesskabet fra de forretningsmæssigt forbundne selskaber forårsagede den skade, der er forvoldt EF-erhvervgrenen. Det hævdedes endvidere, at Ajinomoto-koncernen selv er ansvarlig for de kinesiske eksportørers prispolitik.
(94)
Undersøgelsen viste, at forbindelsen til et kinesisk selskab, som hævdedes at være forretningsmæssigt forbundet med Ajinomoto-koncernen, ophørte før UP. Endvidere viste selskabets eksportsalg til Fællesskabet i årene før UP sig at være af ubetydeligt omfang. I forbindelse med to andre kinesiske MNG-producenter, som var forretningsmæssigt forbundet med den eneste EF-producent, viste det sig, at deres eksport til Fællesskabet i UP var af ubetydeligt omfang. Det forhold, at Ajinomoto-gruppen kan have været ansvarlig for selskabernes prispolitik, blev ikke anset for relevant i denne forbindelse.
(95)
Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at EF-erhvervsgrenens import fra forretningsmæssigt forbundne parter uden for Fællesskabet ikke har bidraget til den væsentlige skade, der er påført dem.
5.3.6. Ny markedsordning for sukker
(96)
Visse interesserede parters påstand om, at Fællesskabets nye markedsordning for sukker (og den deraf følgende stigning i sukkerpriserne) skulle have en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, blev ikke bekræftet. Undersøgelsen har vist, at EF-erhvervsgrenen drog fordel af langsigtede aftaler, som blev indgået en rum tid inden gennemførelsen af den nye ordning, og som sikrede en lav indkøbspris for sukker i det meste af den betragtede periode. I den anden halvdel af UP, efter gennemførelsen af den nye markedsordning for sukker, steg indkøbsprisen for sukker lidt, men virkningen blev delvis udlignet, fordi gæringsteknologien nu er blevet mere effektiv. Gæringsudbyttet steg i UP og er højt sammenlignet med, hvad kinesiske producenter opnår i gennemsnit. Det vil sige, at EF-producenter har brug for væsentligt mindre sukker pr. ton MNG end kinesiske producenter.
5.3.7. Forskel på råmaterialer
(97)
I Fællesskabet fremstilles MNG af sukkermelasse, mens det i Kina fremstilles af majs- eller risstivelse. Visse interesserede parter hævdede, at prisudviklingen for disse råmaterialer kunne have givet de kinesiske producenter en fordel. Sammenlignes omkostningerne til de råmaterialer, der er brug for til at fremstille den samme mængde MNG, viser det sig dog, at det er en fordel at producere MNG af melasse. Foreliggende oplysninger tyder endda på, at fordelen blev endnu større i UP på grund af den kraftige stigning i majspriserne, både internationalt og på det kinesiske marked. Men på grund af de kinesiske dumpingvarer gav denne fordel sig ikke udslag i en større markedsandel for MNG af melasse, fremstillet af EF-erhvervsgrenen.
(98)
Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at forskellen på de råmaterialer, som EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter i Kina anvender, ikke bidrog til den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.
5.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(99)
Ovenstående analyse har vist, at der var en omfattende stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten med oprindelse i Kina mellem RÅ2005 og UP, såvel som et højt prisunderbudsniveau i UP. Stigningen i markedsandelen for lavprisimporten fra Kina faldt sammen med et betydeligt fald i EF-erhvervsgrenens markedsandel, hvilket sammen med pristrykket bl.a. førte til store tab for EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode. På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse.
(100)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EF-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra det pågældende land har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. FÆLLESSKABETS INTERESSER
6.1. Indledende bemærkning
(101)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, råvareleverandørernes, importørernes og brugernes interesser.
6.2. EF-erhvervsgren
6.2.1. EF-erhvervsgrenens karakter og struktur
(102)
EF-erhvervsgrenen består af en enkelt producent i Frankrig. Selskabet ejes af Ajinomoto-koncernen, som bl.a. er involveret i produktion og salg af MNG i hele verden. EF-erhvervsgrenen købte råmaterialerne af EF-leverandører, hvilket således havde en betydning for beskæftigelsesniveauet hos råvareleverandørerne.
6.2.2. Virkningerne for EF-erhvervsgrenen af, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger
(103)
EF-erhvervsgrenen har siden RÅ2005 bestræbt sig på at investere i en gennemgribende omstrukturering for at reducere omkostningerne og kan derfor anses for at være levedygtig. Men på grund af dumpingimport er der forvoldt skade i form af en betragtelig nedgang i salgsmængden og i utilstrækkelige muligheder for at forhøje salgsprisen, hvilket har ført til store finansielle tab for EF-erhvervsgrenen. Det forventes, at mængden af MNG solgt af EF-erhvervsgrenen vil øges ved indførelse af antidumpingtold, og at priserne på fællesskabsmarkedet også i et vist omfang vil stige. Dette vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at nå et acceptabelt rentabilitetsniveau.
(104)
Ved indførelse af foranstaltninger antages det at være muligt at genskabe loyale konkurrencevilkår på markedet. Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenens tab skyldes, at den har vanskeligt ved at konkurrere med lavprisdumpingimporten med oprindelse i Kina. Indføres der antidumpingforanstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen sandsynligvis være i stand til at genvinde i det mindste en del af den tabte markedsandel med efterfølgende positive virkninger for rentabiliteten.
(105)
EF-erhvervsgrenen led som nævnt væsentlig skade på grund af dumpingimporten med oprindelse i Kina. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation kunne blive yderligere forværret, og de positive virkninger af de senere års investeringer vil således blive undermineret. De pristrykkende virkninger af dumpingimporten vil fortsat modvirke alle EF-erhvervsgrenens bestræbelser, navnlig på at genvinde et rentabelt niveau. Træffes der ikke foranstaltninger, vil det bringe EF-erhvervsgrenens tilstedeværelse på lang sigt i fare.
(106)
Det kan konkluderes, at foranstaltninger forventes at være effektive med hensyn til at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at overvinde virkningerne af den skadevoldende dumping, der er afdækket ved denne undersøgelse.
6.3. Importører
(107)
Tre importører i alt samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og alle var imod indførelse af antidumpingforanstaltninger. Disse importører tegnede sig for ca. 46 % af den samlede import fra Kina til Fællesskabet og ca. 19 % af forbruget af MNG i Fællesskabet i UP.
(108)
På baggrund af de foreløbige resultater er det blevet konkluderet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville få en ubetydelig indvirkning på to af de samarbejdende importører. For så vidt angår den tredje, ser MNG i første omgang ud til at tegne sig for 7-12 % af importørens omsætning. Under fem arbejdstagere i selskabet beskæftiger sig direkte med MNG-delen af selskabets aktiviteter. Selskabets fortjeneste ved salg af MNG er ringe. På baggrund heraf burde indførelsen af antidumpingtold ikke få en ubetydelig indvirkning. Men indførelsen af foranstaltninger forventes at medføre en stigning i priserne for MNG (fra alle kilder) på fællesskabsmarkedet. Importøren burde derfor kunne overføre hele eller næsten hele den stigning, som følger af indførelsen af antidumpingforanstaltninger, uden nogen væsentlig indvirkning på den samlede fortjeneste.
(109)
Under disse omstændigheder blev det foreløbigt konkluderet, at på baggrund af de givne oplysninger vil eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke blive væsentlige for importørerne.
6.4. Brugere
(110)
Fire brugerselskaber i alt, som tegner sig for 18 % af importen af MNG fra Kina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Selskaberne er aktive inden for fødevareforarbejdnings- og kosmetikindustrien.
(111)
To af de samarbejdende brugere beskæftiger sig med fødevareforarbejdning. Disse to selskaber tegnede sig sammenlagt for ca. 17 % af importen af MNG fra Kina i UP. Det skal bemærkes, at begge selskaber også får betydelige mængder fra EF-erhvervsgrenen samt fra andre kilder. Det skal også bemærkes, at MNG-relaterede aktiviteter kun tegner sig for en beskeden del af begge selskabers samlede aktiviteter. For så vidt angår et af selskaberne, som kun importerede meget små mængder MNG fra Kina i UP, vil indførelsen af foranstaltninger få en ubetydelig indvirkning. For så vidt angår det andet selskab, vil indvirkningen af den eventuelle indførelse af foranstaltninger blive undersøgt nærmere.
(112)
For så vidt angår de to andre samarbejdende brugere, kunne det konstateres, at de kun tegnede sig for ca. 1 % af importen fra Kina i UP. Derfor blev indførelsen af antidumpingforanstaltninger anset for ikke at ville få en væsentlig indvirkning på selskabernes finansielle situation.
(113)
Under disse omstændigheder blev det foreløbigt konkluderet, at på baggrund af de givne oplysninger vil eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke blive væsentlige for brugerne.
6.5. Leverandører af råmaterialer
(114)
To leverandører besvarede spørgeskemaet og støttede indførelsen af antidumpingforanstaltninger. En af dem er leverandør af råmaterialer, dvs. sukkermelasse, til EF-erhvervsgrenen. Den sukkermelasse, som dette selskab leverer til EF-erhvervsgrenen, tegner sig for ca. 5 % af selskabets omsætning. Hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger, er der som anført ovenfor risiko for, at EF-erhvervsgrenens tilstedeværelse på lang sigt bringes i fare. Skulle det ske, ville det få en tydelig negativ indvirkning på den situation, som leverandørerne af råmaterialer til EF-erhvervsgrenen befinder sig i.
(115)
For så vidt angår den anden leverandør, vil spørgsmålet blive undersøgt nærmere efter indførelsen af foreløbige foranstaltninger.
(116)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens salg fortsat falde og dermed også dens efterspørgsel efter råmaterialer. Dette vil med stor sandsynlighed påvirke råvareleverandørernes rentabilitet i negativ retning.
6.6. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(117)
Visse interesserede parter hævdede, at Ajinomoto-koncernen muligvis ikke blot havde en dominerende stilling på fællesskabsmarkedet, men også på verdensmarkedet. De anførte, at når man ser bort fra kinesiske konkurrenter, har Ajinomoto-koncernen i realiteten monopol på produktion af MNG på verdensplan. Det skal dog fremhæves, at på baggrund af oplysninger fra en af de interesserede parter, som fremsatte denne påstand, tegner ikke-kinesisk og ikke-Ajinomoto-relateret produktion af MNG sig stadig for over 500 000 tons (hvilket er mere end Ajinomoto-koncernens samlede produktion af MNG).
(118)
For så vidt angår situationen på fællesskabsmarkedet i tilfælde af antidumpingforanstaltninger vil de berørte eksporterende producenter i Kina - i betragtning af deres stærke markedsposition - sandsynligvis blive ved med at sælge deres varer, dog ikke til dumpingpriser. Det er også sandsynligt, at der fortsat vil være et tilstrækkeligt antal større konkurrenter på fællesskabsmarkedet, herunder producenterne i Indonesien, Sydkorea, Vietnam, Brasilien og Taiwan. Det bør fremhæves, at i begyndelsen af den betragtede periode tegnede importen fra disse kilder sig for 31,4 % af fællesskabsmarkedet, og der var tale om en betydelig nedgang på grund af dumpingimporten fra Kina. Brugerne ville derfor sandsynligvis fortsat kunne vælge mellem forskellige leverandører af MNG. Uden foranstaltninger vil EF-erhvervsgrenens fremtid dog blive sat på spil, og dens forsvinden ville i høj grad reducere konkurrencen på fællesskabsmarkedet.
6.7. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(119)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingtold i det foreliggende tilfælde.
7. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(120)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(121)
Med henblik på fastsættelse af toldniveauet er der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb, der er nødvendigt til at fjerne den skade, der forvoldes EF-erhvervsgrenen.
(122)
Da EF-erhvervsgrenen led finansielle tab i hele den betragtede periode, blev den fortjeneste, der kunne have været opnået uden dumpingimporten, baseret på de fortjenstmargener for samme vare, som blev opnået i den betragtede periode af MNG-producenter i lande uden dumpingimport fra Kina (dvs. Taiwan og Thailand). På det grundlag blev det konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EF-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat med henblik på beregningen af underbud og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris med det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(123)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(124)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle selskaber i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes ved undersøgelsen vedrørende ovennævnte selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.
(125)
Der foreslås følgende antidumpingtold:
Selskab
Skadestærskel
Dumpingmargen
Antidumping toldsats
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Alle andre selskaber
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(126)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres kommentarer vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. De foreløbige resultater kan tages op til yderligere overvejelse i lyset af de endelige resultater -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på import af mononatriumglutamat henhørende under KN-kode ex 2922 42 00 (Taric-kode 2922420010) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:
Selskab
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Alle andre selskaber
39,7
A999
3. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juni 2008.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 492/2008,
annettu 3 päivänä kesäkuuta 2008,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Menettelyn aloittaminen
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä5 päivänä syyskuuta 2007 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa yhteisöön.
(2)
Menettely käynnistettiin sen jälkeen, kun 100:aa prosenttia yhteisön mononatriumglutamaatin tuotannosta edustava Ajinomoto Foods Europe S.A.S. oli tehnyt asiasta valituksen 23 päivänä heinäkuuta 2007. Valituksessa esitetty alustava näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä yhteisön ainoalle tuottajalle aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.
1.2 Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten maiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Valituksen tekijä, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat, tavarantoimittajien järjestöt ja käyttäjät ilmaisivat kantansa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuojien määrä oli ilmeisen suuri, tutkimuksessa saatettaisiin käyttää otantaa. Yhteistyöhalunsa julki tuoneita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisön tuojia oli kuitenkin odotettua vähemmän, joten otannan käyttöä ei pidetty tarpeellisena.
(6)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille.
(7)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat tarkasteltavana olevan tuotteen ainoa yhteisön tuottaja, 22 tuojaa ja 27 käyttäjää sekä kaksi raaka-aineen toimittajaa.
(8)
Vastauksia saatiin valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, kolmelta etuyhteydettömältä tuojalta, neljältä käyttäjältä ja kahdelta toimittajalta.
(9)
Tutkimuksen kohteena olleesta maasta eli Kiinasta komissio sai vastauksia kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta.
(10)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:
a)
Yhteisön tuottaja
-
Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Ranska, ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias Ajinomoto Foods Deutschland, Hampuri, Saksa
b)
Yhteisön käyttäjä
Yksi käyttäjä pyysi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti, ettei sitä koskevia tietoja saateta julkisiksi, koska sillä olisi sen kannalta huomattavan epäsuotuisa vaikutus. Pyyntö todettiin riittävästi perustelluksi, joten siihen suostuttiin.
-
Nestlé, Vevey, Sveitsi
-
Unilever, Neuhausen, Sveitsi
c)
Yhteisön tuojat
-
Omya Peralta GmbH, Hampuri, Saksa
-
Helm AG, Hampuri, Saksa
-
Standard sp. z.o.o., Lublin, Puola
d)
Vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset Kiinassa
1.
Meihua-ryhmä
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Sisä-Mongolia
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, Sisä-Mongolia
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei
2.
LingHua-ryhmä
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Tarkastuskäynnit on sovittu myös ryhmän kahteen muuhun yritykseen:
-
Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog ja
-
Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining. Shandog oli hylättävä johdanto-osan 15-18 kappaleessa selitetyistä syistä.
3.
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian
e)
Vertailumaahan sijoittautunut tuottaja
-
Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Thaimaa.
1.3 Tutkimusajanjakso
(11)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2006 ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson huhtikuusta 2004 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(12)
Kiinasta peräisin oleva ja yhteisöön viety mononatriumglutamaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, on elintarvikelisäaine, jota käytetään pääasiassa arominvahventeena keitoissa, liemissä, liha- ja kalaruoissa sekä valmisruoissa. Sitä käytetään myös hygieniatuotteissa. Tuote luokitellaan yleensä CN-koodiin ex 2922 42 00.
(13)
Mononatriumglutamaattia on saatavilla erikokoisissa pakkauksissa, 0,5 gramman kuluttajapakkauksista 1 000 kilogramman suurpakkauksiin. Pienempiä pakkauskokoja myydään vähittäiskaupassa yksityisille kuluttajille, ja yli 20 kilogramman pakkaukset on tarkoitettu teolliseen käyttöön. Lisäksi tarjolla on eri puhtausasteita. Eri pakkauskokojen sisältämän mononatriumglutamaatin tai sen eri puhtausasteiden ominaisuuksissa ei kuitenkaan ole eroja.
2.2 Samankaltainen tuote
(14)
Tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön tuotannonalan tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän mononatriumglutamaatin välillä ei havaittu mitään eroja. Kiina on siirtymätalousmaa, ja kuten johdanto-osan 30-34 kappaleessa todetaan, normaaliarvo oli määritettävä markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta saatujen tietojen perusteella. Käytettävissä olevien tietojen mukaan markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet kuin Kiinassa tuotetulla ja yhteisöön viedyllä mononatriumglutamaatilla. Tästä syystä päätellään alustavasti, että mononatriumglutamaatin kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Perusasetuksen 18 artiklan soveltaminen
(15)
Yhden vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa havaittiin paikan päällä tehdyn tarkastuksen ensimmäisenä päivänä, että tuottaja oli toimittanut vientimyynnistään virheellisiä tietoja, joita pidettiin väärinä ja harhaanjohtavina perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(16)
Tämän johdosta tarkastus päätettiin ja yritykselle ilmoitettiin, että perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti (alustavat tai lopulliset, myönteiset tai kielteiset) päätelmät tehtäisiin käytettävissä olevien tosiseikkojen perusteella, ja sille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia.
(17)
Vastauksessaan yritys ei kiistänyt tutkimuksessa havaittua asiakirjojen väärentämistä eikä vastustanut perusasetuksen 18 artiklan soveltamista.
(18)
Näissä olosuhteissa tämän vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja ei siis otettu huomioon vaan hyödynnettiin käytettävissä olevia tosiseikkoja.
3.2 Markkinatalouskohtelu
(19)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään mainitun artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, eli jos osoitetaan, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;
2)
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3)
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4)
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;
5)
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(20)
Kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa.
(21)
Perusasetuksen 18 artiklaa oli sovellettava yhteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan (ks. johdanto-osan 15-18 kappale).
(22)
Tarkastuksessa todettiin, että muut kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät täyttäneet kaikkia viittä markkinatalouskohtelun edellytystä.
(23)
Tarkastuksessa vahvistettiin, että yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja (Meihua-ryhmä, joka muodostuu viidestä yrityksestä) ei voinut osoittaa täyttävänsä edellä esitettyjä vaatimuksia 2 ja 3. Ensinnäkään se ei esittänyt IAS 27:n mukaisia auditoituja konsolidoituja tilinpäätöstietoja markkinatalouskohtelun hakulomakkeessa eikä tarkastuskäynnin aikana. Tutkimuksessa kävi ilmi, että koska ryhmällä oli paljon liiketoimia, ainoastaan auditoitu konsolidoitu tilinpäätös, jossa kaikki ryhmän sisäiset taseet, liiketoimet, tulot ja menot on täysin eliminoitu, voisi antaa selvän kuvan ryhmästä. Meihua-ryhmä toimitti auditoidun konsolidoidun tilinpäätöksen vasta tarkastuskäynnin jälkeen, minkä vuoksi komissio ei pystynyt todentamaan kirjanpitoon sisältyviä tietoja eikä saamaan selkeää kuvaa ryhmän taloudellisesta tilanteesta. Lisäksi havaittiin, että yksittäisten yritysten kirjanpidossa ei noudatettu IAS 1:tä eikä IAS 18:aa, koska emoyritys tasoitti tuloja ja menoja ja tasoittaminen oli aineellista. Kun otetaan huomioon IAS-standardien rikkominen ja se, että sitä ei edes mainittu kirjanpitoraporteissa, katsotaan, että Meihua-ryhmä ei osoittanut, että sen kirjanpito oli kyseisten standardien mukainen (vaatimus 2).
(24)
Ryhmän yritysten tarkastuskäynnillä tarkastettujen yksittäisten tilien perusteella ja edellä mainittujen varmentamattomien tietojen perusteella havaittiin merkittäviä vääristymiä yritysten ja ryhmän taloudellisessa tilanteessa. Korottomia lainoja löydettiin merkittäviä määriä. Tämä johti merkittävään negatiiviseen käyttöpääomaan ja potentiaalisesti korkeisiin rahoituskustannuksiin, jotka eivät näkyneet yksittäisten yritysten tai ryhmän kirjanpidossa (vaatimus 3).
(25)
Toinen yritys, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., ei voinut osoittaa täyttävänsä vaatimukset 1-3. Ensinnäkään sen päätöksiä ei tehty markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, pääasiassa siksi, että valtio oli yliedustettuna sen johtokunnassa ja yrityksellä oli joitakin epäilyttäviä ja määrältään suuria liiketoimia valtion omistamien yritysten kanssa (valtiolta laina, jonka korko oli kaksinkertainen markkinakorkoon nähden, ennakkomaksut valtion omistamille yrityksille ilman perusteita) (vaatimus 1). Toiseksi se ei esittänyt todisteita sen tueksi, että sillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on laadittu ja auditoitu kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti, koska kirjanpitoa ei havaittu IAS 1:n ja IAS 18:n mukaiseksi, sillä yritys tasoitti i) velkoja saamisilla ja ii) tuloja ja menoja. Molemmat tasoittamiset, jotka olivat aineellisia, vähensivät näin mahdollisuuksia ymmärtää liiketoimia, muita tapahtumia ja olosuhteita yrityksen toiminnassa. Koska edellä mainittuja kansainvälisen tilinpäätösstandardin rikkomisia ei mainittu tilintarkastuskertomuksessa, yritys ei osoittanut, että sen kirjanpito olisi tarkastettu kyseisten standardien mukaisesti (vaatimus 2). Myös aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin epäasianmukaisten varojen ja maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa (vaatimus 3).
(26)
Tämän johdosta pääteltiin, ettei mikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja osoittanut täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa asetettuja vaatimuksia.
3.3 Yksilöllinen kohtelu
(27)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan tarvittaessa vahvistetaan koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille voidaan sen vuoksi myöntää yksilöllinen kohtelu.
(28)
Vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.
(29)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella voitiin todeta, että kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täytti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.
3.4 Normaaliarvo
3.4.1 Vertailumaa
(30)
Kun kyse on siirtymätalousmaista, on niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(31)
Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettiin Thaimaata vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä.
(32)
Vain yksi asianomainen osapuoli toimitti kommentteja, joissa ehdotettiin vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi Brasiliaa tai Indonesiaa. Komissio otti yhteyttä tiedossaan oleviin yrityksiin Brasiliassa ja Indonesiassa. Brasilialaisilta ja indonesialaisilta tuottajilta ei kuitenkaan saatu vastauksia kyselylomakkeeseen eikä asian kannalta merkityksellisiä kommentteja.
(33)
Thaimaa on maailmanlaajuisesti yksi suurimmista mononatriumglutamaatin tuottajista, jolla on kilpaillut markkinat, ja suurin thaimaalainen mononatriumglutamaatin tuottaja toimi täydessä yhteistyössä. Thaimaa täytti asianmukaisen vertailumaan perusteet, koska sen markkinoilla on kilpailua, kotimarkkinoilla myydyt määrät ovat riittäviä sekä kiinalaiset ja thaimaalaiset markkinat ovat toisiinsa verrattavissa tuotevalikoiman ja tuotantoprosessin osalta.
(34)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin näin ollen alustavasti, että Thaimaa soveltuu perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.
3.4.2 Normaaliarvon määrittämisessä käytetyt menetelmät
(35)
Kiinalle määritettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta eli kaikkien Thaimaan kotimarkkinoilla vastaavista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, sillä myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tuotelajien osalta voidaan todeta, että Kiinasta vietiin tutkimusajanjaksolla pääasiassa vain yhtä tuotelajia eli mononatriumglutamaattia, joka oli vähintään 99-prosenttisesti puhdasta, ja tämä oli suoraan verrattavissa tuotteeseen, jota vertailumaan tuottaja myi kotimarkkinoillaan. Tutkimuksessa kävi ilmi joitakin eroavaisuuksia thaimaalaisten ja kiinalaisten valmistajien tuotantoprosesseissa sikäli, että kiinalainen valmistaja käytti erilaisia laitteita, jotka vaativat vähemmän sähköenergiaa. Thaimaan kotimarkkinoiden myyntihintoja oikaistiin tämän vuoksi alaspäin näitä eroavaisuuksia vastaavalla summalla.
3.5 Vientihinta
(36)
Kaikki yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta yhteisöön joko suoraan riippumattomille asiakkaille taikka Kiinassa tai Taiwanissa sijaitsevien etuyhteydettömien yritysten välityksellä. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(37)
Kaikkien muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kahden yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Eurostatin tuontitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 74. Tällä perusteella katsottiin, että yhteistyön aste oli alhainen. Tämän seurauksena vientihinnat määritettiin alustavasti perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti niiden liiketoimien perusteella, joissa polkumyyntimarginaali oli korkein ja jotka oli tehnyt toinen kahdesta yksilöllisen kohtelun saaneesta yhteistyössä toimineesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta.
3.6 Vertailu
(38)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(39)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille yrityksille (yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille ja vertailumaan tuottajalle) myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
3.7 Polkumyyntimarginaalit
3.7.1 Yhteistyössä toimineet tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu
(40)
Niiden yritysten, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(41)
Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ovat näin ollen seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5 %
3.7.2 Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat
(42)
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin vertaamalla vientihintaa siten kuin se on esitetty johdanto-osan 37 kappaleessa sekä normaaliarvoa siten kuin se on esitetty johdanto-osan 35 kappaleessa.
(43)
Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 39,7 prosenttia CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.
4. VAHINKO
4.1 Yhteisön tuotannonalan määritelmä
(44)
Ainoa yhteistyössä toiminut yhteisön tuottaja tuotti tutkimusajanjakson aikana 100 prosenttia yhteisössä tuotetusta mononatriumglutamaatista. Sen vuoksi katsotaan, että se muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.
(45)
Koska yhteisön tuotannonalan muodostaa näin ollen yksi ainoa tuottaja, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä. Suluissa olevat luvut ovat negatiivisia.
(46)
Koska yhteisön tuottaja käyttämä varainhoitovuosi on 1 päivän huhtikuuta ja seuraavan vuoden 31 päivän maaliskuuta välinen aika, kaikki jäljempänä olevat tiedot esitetään varainhoitovuosittain eikä kalenterivuosittain (esim. varainhoitovuosi 2005 kattaa 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivänä maaliskuuta 2005 välisen ajan). Tuontia koskevat tiedot on esitetty samalla tavalla vertailukelpoisuuden vuoksi.
4.2 Yhteisön kulutus
(47)
Yhteisön kulutus määritettiin Eurostatin tietojen pohjalta yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien määrien ja Kiinasta ja muista kolmansista maista tuotujen määrien perusteella. Mononatriumglutamaatin yhteisön kulutus kasvoi varainhoitovuosien 2005 ja 2006 välillä ennen kuin se laski jatkuvasti varainhoitovuodella 2007 ja tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kulutus laski neljä prosenttia tarkastelujakson aikana.
Taulukko 1
Varainhoitovuosi 2005
Varainhoitovuosi 2006
Varainhoitovuosi 2007
Tutkimusajanjakso
Yhteisön kulutus (tonnia)
Indeksi
100
107
98
96
4.3 Tuonti Kiinasta yhteisöön
4.3.1 Määrä ja markkinaosuus
(48)
Tuonnin määrä Kiinasta lisääntyi merkittävästi 4 701 tonnista (varainhoitovuonna 2005) 34 613 tonniin tutkimusajanjaksolla eli 636 prosenttia tarkastelujaksolla.
(49)
Vastaava markkinaosuus oli 3-7 prosenttia varainhoitovuonna 2005, ja se kasvoi 38-43 prosenttiin tarkastelujaksolla kulutuksen laskusta huolimatta.
Taulukko 2
Varainhoitovuosi 2005
Varainhoitovuosi 2006
Varainhoitovuosi 2007
Tutkimusajanjakso
Tuonti Kiinasta (tonnia)
4 701
11 376
34 254
34 613
Indeksi
100
242
729
736
Kiinan markkinaosuus
Indeksi
100
226
745
768
Lähde: Tuontimäärät, Eurostat
4.3.2 Yksikkömyyntihinta
(50)
Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla ja osoittivat kaikkiaan hienoista 2 prosentin laskua.
Taulukko 3
Varainhoitovuosi 2005
Varainhoitovuosi 2006
Varainhoitovuosi 2007
Tutkimusajanjakso
Tuontihinnat Kiinasta (euroa/tonni)
790
818
785
773
Indeksi
100
104
99
98
Lähde: Tuontihinnat, Eurostat.
4.3.3 Hintojen alittavuus
(51)
Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin tarkasteltavana olevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset.
(52)
Edellä esitetyn menetelmän perusteella hintojen ero ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) eli hintojen alittavuuden marginaali oli 21-24 prosenttia.
4.4 Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne
(53)
Kaikkien perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa mainittujen taloudellisten tekijöiden suuntauksia tarkasteltiin yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen määrittämiseksi tarkastelujaksolla.
4.4.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(54)
Tuotantokapasiteetti kasvoi 5 prosenttia varainhoitovuonna 2006 ja vielä lisää 3 prosenttiyksikköä varainhoitovuonna 2007 ja pysytteli sitten vakaana tutkimusajanjaksolla. Tuotantokapasiteetin kasvu johtui uusista investoinneista (ks. johdanto-osan 60 kappale).
(55)
Yhteisön tuotannonalan mononatriumglutamaatin tuotanto laski jatkuvasti niin, että laskua oli yhteensä 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Varainhoitovuoden 2007 ja tutkimusajanjakson tuotantoluvut osoittavat, että yhteisön tuotannonalan täytyi lopettaa tuotanto yhdeksi kuukaudeksi vuonna 2006.
(56)
Tuotantomäärän laskun vuoksi kapasiteetin käyttöaste laski 14 prosenttia tarkastelujaksolla.
Taulukko 4
Varainhoitovuosi 2005
Varainhoitovuosi 2006
Varainhoitovuosi 2007
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti
Indeksi
100
105
108
108
Tuotanto
Indeksi
100
99
93
94
Kapasiteetin käyttöaste
Indeksi
100
95
86
86
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen.
4.4.2 Myyntimäärät, markkinaosuus ja keskimääräiset yksikköhinnat yhteisössä
(57)
Yhteisön tuotannonalan mononatriumglutamaatin myynti riippumattomille asiakkaille yhteisön markkinoilla lisääntyi hieman varainhoitovuonna 2006 ennen valtavaa 25 prosenttiyksikön laskua varainhoitovuonna 2007. Tarkastelujaksolla myynti laski 24 prosenttia. Tämä hurja myyntimäärän lasku johti markkinaosuuden 12,5 prosenttiyksikön laskuun tarkastelujaksolla (58,6 prosentin markkinaosuudesta varainhoitovuonna 2005 tutkimusajanjakson 46,1 prosenttiin).
(58)
Keskimääräinen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla kohosi 19 prosenttia tarkastelujaksolla. Kohoaminen oli vieläkin jyrkempää varainhoitovuonna 2007 (23 prosenttia), mutta hinnat laskivat hieman tutkimusajanjakson kolmen viimeisen kuukauden aikana. Hintojen kohoaminen oli välttämätöntä raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten kohonneiden kustannusten kattamiseksi. Siitä huolimatta, että yhteisön tuotannonala onnistui itse asiassa lisäämään tehokkuuttaan mononatriumglutamaatin tuotannossa, myyntihinnat eivät kattaneet tuotantokustannuksia tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 5
Varainhoitovuosi 2005
Varainhoitovuosi 2006
Varainhoitovuosi 2007
Tutkimusajanjakso
Myynnin määrä
Indeksi
100
101
76
76
Markkinaosuus
Indeksi
100
94
77
79
Keskimääräiset hinnat
Indeksi
100
106
123
119
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen.
4.4.3 Varastot
(59)
Varastot kasvoivat tarkastelujakson aikana 52 prosenttia. Varastojen kasvu tapahtui tarkastelujakson toisella puoliskolla samaan aikaan kun myynti laski merkittävästi varainhoitovuodesta 2007 lähtien. Tutkimusajanjakson lopussa varastojen taso oli edelleen korkea.
Taulukko 6
Varainhoitovuosi 2005
Varainhoitovuosi 2006
Varainhoitovuosi 2007
Tutkimusajanjakso
Varastot
Indeksi
100
101
153
152
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen.
4.4.4 Kannattavuus, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti
(60)
Yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti yhteisön markkinoilla ei ollut kannattavaa tarkastelujakson aikana. Jakson alussa tilannetta on tarkasteltava ottaen huomioon se, että Ajinomoto Foods Europe (AFE) hankki Orsan S.A.:n ja että tällöin toteutettiin rakenneuudistus. Orsan S.A.:n taloudellinen tilanne olikin ollut kehno vuoteen 2003 asti, ja AFE ryhtyi toteuttamaan perusteellisia rakenneuudistuksia kustannusten vähentämiseksi ja tehokkuuden parantamiseksi erityisinvestoinnilla vuosina 2004 ja 2005. Investoinneilla pyrittiin lisäämään tuotantokapasiteettia, kehittämään uusia tuotteita ja parantamaan energiatehokkuutta. Ryhmä, johon yhteisön tuotannonala nyt kuuluu, siirsi myös osaamista, esimerkiksi uusia ja parempia bakteerikantoja mononatriumglutamaatin tuotantoon tarvittavaa käymisprosessia varten.
(61)
Vaikka investointien tekemistä jatkettiin myös vuosina 2006 ja 2007, yhteisön tuotannonala onnistui vähentämään tappioitaan varsinkin tutkimusajanjaksolla kohonneiden myyntihintojen mutta myös raaka-aineen ja energian tehostuneen käytön ansiosta. Hintojen lisäkasvu ei kuitenkaan ollut enää mahdollista. Kiinalaisten viejien toiminta lisääntyi jatkuvasti, ja ne valloittivat nopeasti yhteisön markkinat. Sen seurauksena yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittäviä tappioita myynnistä yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksolla.
(62)
Samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvä sijoitetun pääoman tuotto oli tappiollista koko tarkastelujakson ajan, mikä vastasi edellä mainittua kannattavuuden negatiivista kehityssuuntausta.
(63)
Muiden taloudellisten indikaattoreiden osalta voidaan todeta, että EU:ssa tuotetun ja myydyn mononatriumglutamaatin aikaan saama kassavirta oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan.
(64)
Taloudellisia tappioita lukuun ottamatta ei ollut mitään merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonalalla, joka siis oli osa Ajinomoto-ryhmää, olisi ollut ongelmia saada pääomaa toimintaansa varten.
Taulukko 7
Varainhoitovuosi 2005
Varainhoitovuosi 2006
Varainhoitovuosi 2007
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus
Indeksi
(100)
(103)
(66)
(75)
Investoinnit
Indeksi
100
211
65
51
Investointien tuotto
Indeksi
(100)
(92)
(63)
(67)
Kassavirta
Indeksi
(100)
(102)
(59)
(83)
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen.
4.4.5 Työllisyys, tuottavuus ja palkat
(65)
Yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä väheni 9 prosenttia tarkastelujakson aikana. Palkat nousivat 6 prosenttia varainhoitovuonna 2006 verrattuna varainhoitovuoteen 2005. Varainhoitovuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla ne kuitenkin putosivat takaisin varainhoitovuoden 2005 tasolle.
(66)
Tuottavuus kasvoi 3 prosenttia varainhoitovuonna 2006 ja laski vähän varainhoitovuonna 2007. Tutkimusajanjaksolla tuottavuus kohosi taas samalle tasolle kuin varainhoitovuonna 2006.
Taulukko 8
Varainhoitovuosi 2005
Varainhoitovuosi 2006
Varainhoitovuosi 2007
Tutkimusajanjakso
Työllisyys
Indeksi
100
95
92
91
Palkat
Indeksi
100
106
100
100
Tuottavuus
Indeksi
100
103
101
103
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen.
4.4.6 Kasvu
(67)
Yhteisön kulutus väheni 4 prosenttia tarkastelujaksolla, ja yhteisön tuotannonalan myynnin määrä laski samaan aikaan 24 prosenttia. Tämä johti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden laskemiseen 12,5 prosenttiyksiköllä tarkastelujakson aikana.
4.4.7 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(68)
Kiinalaisten viejien polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa osassa, ja ne ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun lisäksi otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
(69)
Ei ollut mitään merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi toipumassa aiemman polkumyynnin vaikutuksista. On huomattava, että mononatriumglutamaatin tuontiin ei ole kohdistunut toimenpiteitä sitten vuoden 2003.
4.5 Vahinkoa koskeva päätelmä
(70)
Useimmat yhteisön tuotannonalaan liittyvät vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Tuotanto putosi 6 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 14 prosenttia. Kulutus yhteisön markkinoilla putosi 4 prosenttia mutta yhteisön tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti enemmän eli 24 prosenttia, mikä johti markkinaosuuden putoamiseen 12,5 prosenttiyksiköllä. Myös muut vahinkoindikaattorit, kuten varastot ja työllisyys, kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla.
(71)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kiinalainen halpatuonti alitti yhteisön tuotannonalan hinnat jopa 24 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat kohosivat tarkastelujaksolla 19 prosenttia kustannusten kohoamisen vuoksi, mutta tämän seurauksena myyntimäärä putosi ja markkinaosuus pieneni. Muutkin taloudelliset vahinkoindikaattorit, kuten investointien tuotto, kassavirta ja kannattavuus, kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla.
(72)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
5. SYY-YHTEYS
5.1 Johdanto
(73)
Komissio on perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkinut, onko Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
5.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(74)
Tarkastelujaksolla Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut halpatuonti lisääntyi määrällisesti yli seitsenkertaisesti, minkä johdosta kiinalaisen mononatriumglutamaatin markkinaosuus yhteisön markkinoilla kasvoi 3-7 prosentista (varainhoitovuosi 2005) 38-43 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Samaan aikaan kiinalaiset viejät olivat markkinoilla ainoita toimijoita, jotka laskivat myyntihintojaan. Käytettävissä olevat tiedot viittaavat siihen, että sekä yhteisön tuotannonala että viejät muista kolmansista maista kohottivat hintojaan kasvavien tuotantokustannusten vuoksi (pääasiassa raaka-aineen ja energian hinnannousu).
(75)
Kiinasta tapahtuneen tuonnin kasvu tapahtui samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen kanssa. Varainhoitovuonna 2006 tuontimäärä Kiinasta lisääntyi 142 prosenttia ja yhteisön myyntimäärä lisääntyi 1 prosentin. Varainhoitovuonna 2007 tuontimäärä Kiinasta lisääntyi vielä 201 prosenttia ja myyntihinnat laskivat 4 prosenttia, ja yhteisön myyntimäärä väheni 25 prosenttiyksikköä. Tämän johdosta yhteisön tuotannonalan myyntimäärä yhteisön markkinoilla laski ja sen markkinaosuus pieneni 12,5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla. Kiinalaisen polkumyyntituonnin vuoksi yhteisön tuotannonalalla ei ollut mahdollisuutta kohottaa myyntihintojaan tasolle, joka olisi poistanut tappiot ja parantanut sen taloudellista tilannetta.
(76)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta peräisin olevalla halvalla polkumyyntituonnilla, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana ja jonka määrä myös kasvoi, on ollut ratkaiseva asema yhteisön tuotannonalan kärsimässä vahingossa, mikä näkyy sen heikossa taloudellisessa tilanteessa ja muiden vahinkoindikaattoreiden kehityksessä huonompaan suuntaan tutkimusajanjakson aikana sekä markkinaosuuden pienenemisessä.
5.3 Muiden tekijöiden vaikutus
5.3.1 Tuonti muista kolmansista maista
(77)
Tuonti kolmansista maista, jotka eivät kuuluneet tämän tutkimuksen piiriin, väheni 65 prosenttia tarkastelujaksolla, minkä johdosta niiden markkinaosuus putosi varainhoitovuoden 2005 tasolta 35-40 prosentista 10-15 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin hinnat kohosivat 20 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä noudattelee yhteisön tuotannonalan hinnankehityksen suuntausta.
(78)
Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista varainhoitovuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noudattelivat seuraavia suuntauksia:
Taulukko 9
Muut kolmannet maat
Varainhoitovuosi 2005
Varainhoitovuosi 2006
Varainhoitovuosi 2007
Tutkimusajanjakso
Tuonti yhteensä
(tonnia)
31 910
30 926
13 080
11 225
Indeksi
100
97
41
35
Lähde: Eurostat.
Muut kolmannet maat
Varainhoitovuosi 2005
Varainhoitovuosi 2006
Varainhoitovuosi 2007
Tutkimusajanjakso
Koko tuonnin keskimääräinen hinta
(euroa/tonni)
789
831
976
945
Indeksi
100
105
124
120
Lähde: Eurostat.
(79)
Edellä esitetty huomioon ottaen pääteltiin alustavasti, ettei muista kolmansista maista tuleva tuonti poistanut syy-yhteyttä havaitun polkumyynnin ja Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä.
5.3.2 Kysynnän kehitys
(80)
Kysynnän kehityksestä voidaan todeta, että mononatriumglutamaatin yhteisön kulutus väheni varainhoitovuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Väheneminen ei kuitenkaan ollut merkittävää (-4 %) eikä voi selittää yhteisön tuotannonalan myyntimäärän vähenemistä yhteisön markkinoilla 24 prosentilla. On korostettava, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 12,5 prosenttiyksikköä ja sen myynti korvautui Kiinasta peräisin olevalla polkumyyntituonnilla. Tästä syystä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ei voida katsoa aiheutuneen yhteisön markkinoiden kysynnän supistumisesta.
5.3.3 Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ja tuottavuus
(81)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan kehno vientitoiminta saattaisi olla kärsityn vahingon syy, mutta on huomattava, että vientimyynti lisääntyi yli 50 prosenttia tarkastelujaksolla. Näin ollen väite oli hylättävä.
(82)
Tuottavuudesta olisi huomattava, että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala pystyi alentamaan kiinteitä kustannuksiaan ja työvoimakustannuksiaan ja lisäämään työntekijäkohtaista tuottavuutta.
(83)
Edellä esitetyn perusteella yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen tutkimusajanjaksolla ei vaikuttanut sen vientitoiminta eikä väitetty tuottavuuden heikkeneminen.
5.3.4 Valuuttakurssien vaihtelut
(84)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen euroon nähden on edistänyt mononatriumglutamaatin tuontia Euroopan yhteisöön. Ylivoimaisesti suurin osa Kiinasta Euroopan yhteisöön suuntautuvista tuontitapahtumista laskutetaankin dollareissa.
(85)
On muistettava, että tutkimuksessa on selvitettävä, onko polkumyynnillä tapahtunut tuonti (hintojen ja määrien osalta) aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle vai onko merkittävä vahinko aiheutunut muista tekijöistä. Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa todetaan tältä osin, että on osoitettava, aiheuttaako polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintataso vahinkoa. Siinä viitataan sen vuoksi pelkästään hintatasojen väliseen eroon, eikä vaadita analysoimaan hintatasoihin vaikuttavia tekijöitä.
(86)
Käytännössä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalan hintoihin tarkastellaan lähinnä toteamalla hinnan alittavuus, hintojen aleneminen ja hinnankorotusten estyminen. Tässä tarkoituksessa verrataan polkumyynnillä tapahtuneen viennin hintoja ja yhteisön tuotannonalan myyntihintoja, ja vahinkoa koskevissa laskelmissa käytettävät vientihinnat on joissakin tapauksissa muutettava toiseksi valuutaksi vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Valuuttakurssien käytöllä siis ainoastaan varmistetaan, että hintojen välinen ero määritetään vertailukelpoisella tavalla. Tämän perusteella on ilmeistä, että valuuttakurssi ei periaatteessa voi olla vahingon aiheuttava muu tekijä.
(87)
Edellä esitetyn vahvistuksena on myös perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan sanamuoto, jossa viitataan muihin tiedossa oleviin tekijöihin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi. Kyseisessä artiklassa olevassa tiedossa olevien tekijöiden luettelossa ei viitata tekijöihin, jotka vaikuttavat polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintatasoon. Eli jos on kyse polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, ei voida katsoa, että valuuttakurssin muutos voisi olla muu vahinkoa aiheuttava tekijä, vaikka viennille olisikin ollut hyötyä valuuttakurssien myönteisestä kehityksestä.
(88)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintatasoon vaikuttaneiden tekijöiden, kuten valuuttakurssien vaihtelun, tarkastelusta ei näin ollen voida saada yksiselitteistä tulosta, ja tällainen tarkastelu menisi perusasetuksen vaatimuksia pitemmälle.
(89)
Sitä paitsi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat jo varainhoitovuoden 2005 alussa vallinneella vaihtokurssilla. Näin ollen euron ja dollarin vaihtokurssin muutokset eivät voi selittää merkittävää hinnan alittavuuden marginaalia tarkastelujaksolla.
(90)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei euron vahvistuminen Yhdysvaltain dollariin nähden ole riittävä tekijä poistamaan syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon väliltä.
5.3.5 Yhteisön tuotannonalan tuonti
(91)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonala toi mononatriumglutamaattia muista kuin kiinalaisista yhteisön ulkopuolella sijaitsevista etuyhteydessä olevista tehtaistaan, ja tämä vaikutti yhteisössä tuotetun mononatriumglutamaatin myyntimääriin.
(92)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että Orsanin hankinnan jälkeen yhteisön tuotannonala järjesti myyntirakenteensa ja -kanavansa yhteisössä uudelleen. Lähes kaikki yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjaksolla yhteisön markkinoilla myymä mononatriumglutamaatti oli ainoan yhteisön tuottajan tuottamaa. Yhteisön tuotannonalaan etuyhteydessä olevilta viejiltä yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevan mononatriumglutamaatin myynti yhteisön markkinoilla väheni jatkuvasti ja merkittävästi tarkastelujaksolla.
(93)
Jotkin osapuolet väittivät lisäksi, että myös yhteisön tuotannonala tai muut Ajinomoto-ryhmän yritykset ovat etuyhteydessä kiinalaisiin mononatriumglutamaatin tuottajiin, jotka vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön. Väitteen mukaan näiden etuyhteydessä olevien yritysten vienti yhteisöön on aiheuttanut vahingon yhteisön tuotannonalalle. Lisäksi väitettiin, että Ajinomoto-ryhmä on itse vastuussa näiden kiinalaisten viejien hintapolitiikasta.
(94)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että väitetysti Ajinomoto-ryhmään etuyhteydessä olleen yhden kiinalaisen yrityksen tapauksessa etuyhteys oli päättynyt ennen tutkimusajanjaksoa. Lisäksi kyseisen yrityksen vientimyynti yhteisöön tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina oli mitättömän pientä. Ainoaan yhteisön tuottajaan etuyhteydessä olevien kahden muun kiinalaisen mononatriumglutamaatin tuottajan tapauksessa katsottiin, että niiden vienti yhteisöön tutkimusajanjaksolla oli merkityksetöntä. Tältä osin sitä, että Ajinomoto-ryhmä saattoi olla vastuussa näiden yritysten hintapolitiikasta, ei pidetty asiaankuuluvana.
(95)
Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että yhteisön tuotannonalan tuonti siihen etuyhteydessä olevilta osapuolilta yhteisön ulkopuolelta ei aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
5.3.6 Uusi sokerialan järjestelmä
(96)
Tiettyjen asianomaisten osapuolten väitettä, jonka mukaan yhteisön uudella sokerialan järjestelmällä (ja siitä johtuvalla sokerin hintojen kohoamisella) oli negatiivista vaikutusta yhteisön tuotannonalan tuotantokustannuksiin, ei voitu vahvistaa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonala hyötyi pitkäaikaisista sopimuksista, jotka oli allekirjoitettu ennen uuden järjestelmän täytäntöönpanoa, ja tämä varmisti, että se pystyi ostamaan sokeria alhaisin hinnoin lähes koko tarkastelujakson. Tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla uuden sokerijärjestelyn käyttöönoton jälkeen sokerin ostohinta kohosi hieman, mutta vaikutus kumoutui osittain tehokkaamman käymisteknologian kehittämisen myötä. Käymistuotos lisääntyi tutkimusajanjaksolla ja on korkea verrattuna kiinalaisten tuottajien keskimäärin saamiin tuotoksiin. Tämä tarkoittaa sitä, että yhteisön tuottaja tarvitsee mononatriumglutamaattitonnia kohti huomattavasti vähemmän sokeria verrattuna kiinalaisiin tuottajiin.
5.3.7 Erot perusraaka-aineissa
(97)
Yhteisössä mononatriumglutamaattia tuotetaan sokerimelassista, kun taas Kiinassa sitä tuotetaan maissi- tai riisitärkkelyksestä. Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että näiden raaka-aineiden hintakehitys olisi saattanut tarjota kiinalaisille tuottajille kilpailuetua. Saman mononatriumglutamaattimäärän tuottamiseen tarvittavien raaka-aineiden kustannusten vertailu kuitenkin osoitti, että on kilpailun kannalta edullisempaa tuottaa mononatriumglutamaattia melassista. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tämä kilpailuetu on jopa kasvanut tutkimusajanjaksolla, kun maissin hinta on kohonnut jyrkästi sekä kansainvälisesti että Kiinan markkinoilla. Kiinalaisten tuotteiden polkumyynnin vuoksi tämä kilpailuetu ei kuitenkaan kasvattanut yhteisön tuotannonalan melassista tuottaman mononatriumglutamaatin markkinaosuutta.
(98)
Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että yhteisön tuotannonalan ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämien raaka-aineiden erot eivät vaikuttaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
5.4 Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(99)
Edellä oleva tarkastelu osoitti, että Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat tuntuvasti varainhoitovuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä ja että hinnan alittavuus oli huomattava tutkimusajanjaksolla. Samaan aikaan kun Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi, mikä yhdessä hintojen alentamispaineen kanssa johti muun muassa yhteisön tuotannonalan merkittäviin tappioihin tarkastelujakson aikana. Kun lisäksi tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ilmeni, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta.
(100)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että asianomaisista maista tuleva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. YHTEISÖN ETU
6.1 Alustavat huomautukset
(101)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, raaka-aineen toimittajien, tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.
6.2 Yhteisön tuotannonala
6.2.1 Yhteisön tuotannonalan luonne ja rakenne
(102)
Yhteisön tuotannonalan muodostaa yksi ainoa Ranskassa sijaitseva tuottaja. Yrityksen omistaa Ajinomoto-ryhmä, joka muun toimintansa ohessa myös tuottaa ja myy mononatriumglutamaattia maailmanlaajuisesti. Yhteisön tuotannonala ostaa raaka-aineensa yhteisön tavarantoimittajilta, ja tällä on näin ollen vaikutusta raaka-aineen toimittajien työllisyyteen.
6.2.2 Toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen vaikutukset yhteisön tuotannonalaan
(103)
Yhteisön tuotannonala on pyrkinyt varainhoitovuodesta 2005 lähtien tekemään investointeja perusteelliseen rakenneuudistukseen alentaakseen kustannuksia, ja tämän tuloksena sitä voidaan pitää elinkelpoisena. Polkumyyntihinnoin tapahtuneen tuonnin seurauksena sille on kuitenkin aiheutunut vahinkoa, joka näkyy myyntimäärän merkittävänä vähenemisenä ja myyntihintojen riittämättömänä nousuna, mikä puolestaan on johtanut yhteisön tuotannonalan merkittäviin taloudellisiin tappioihin. Voidaan odottaa, että polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen yhteisön tuotannonalan myymän mononatriumglutamaatin määrä kasvaa ja sen hinnat yhteisön markkinoilla kohoavat tietyssä määrin. Tämä antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden päästä hyväksyttävälle kannattavuustasolle.
(104)
Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että yhteisön tuotannonalan tappiot johtuvat sen vaikeudesta kilpailla Kiinasta polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin kanssa. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton ansiosta yhteisön tuotannonala todennäköisesti pystyy saamaan takaisin ainakin osan menettämästään markkinaosuudesta, millä on positiivista vaikutusta kannattavuuteen.
(105)
Yhteisön tuotannonalalle aiheutui siis merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenee todennäköisesti entisestään, mikä kumoaisi viime vuosina tehtyjen investointien positiiviset vaikutukset. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alas painava vaikutus tekisi edelleen tyhjiksi kaikki yhteisön tuotannonalan ponnistelut etenkin kannattavuuden palauttamisessa entiselle tasolle. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi yhteisön tuotannonalan selviytymisen pitkällä aikavälillä.
(106)
Päätelmänä voidaan todeta, että on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta polkumyynnistä.
6.3 Tuojat
(107)
Kaikkiaan kolme tuojaa teki tutkimuksessa yhteistyötä, ja kaikki vastustivat polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa. Näiden tuojien osuus on noin 46 prosenttia Kiinasta yhteisöön suuntautuvasta kokonaistuonnista ja noin 19 prosenttia yhteisön mononatriumglutamaatin kulutuksesta tutkimusajanjaksolla.
(108)
Alustavien havaintojen perusteella voidaan päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla olisi hyvin vähäinen vaikutus kahteen yhteistyössä toimineeseen tuojaan. Yhden yhteistyössä toimineen tuojan osalta voidaan alustavasti todeta, että mononatriumglutamaatin osuus sen liikevaihdosta on 7-12 prosentin luokkaa. Yrityksen se osa, jossa ollaan suoraan tekemisissä mononatriumglutamaatin kanssa, työllistää alle viisi henkilöä. Yrityksen mononatriumglutamaatin myynnistä saama voitto on vähäinen. Nämä huomioon ottaen polkumyyntitullin käyttöönoton vaikutus ei ole vähäinen. Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan kuitenkin vaikuttavan niin, että (kaikista lähteistä peräisin olevan) mononatriumglutamaatin hinnat nousevat yhteisön markkinoilla. Sen vuoksi tuojan pitäisi pystyä siirtämään edelleen kaikki tai lähes kaikki polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta johtuvat hinnannousut niin, että sillä ei ole merkittäviä vaikutuksia sen kokonaisvoittoon.
(109)
Näin ollen pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi tuojiin merkittävästi.
6.4 Käyttäjät
(110)
Tutkimuksessa teki yhteistyötä kaikkiaan neljä käyttäjäyritystä, joiden osuus Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnista oli 18 prosenttia. Nämä yritykset toimivat elintarvikkeiden jalostusteollisuudessa ja hygieniatuoteteollisuudessa.
(111)
Kaksi yhteistyöhön osallistuneista käyttäjistä toimii elintarvikkeiden jalostusteollisuudessa. Yhdessä näiden kahden käyttäjäyrityksen osuus Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnista oli 17 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Nämä molemmat yritykset hankkivat myös suuria määriä yhteisön tuotannonalalta samoin kuin muista lähteistä. Lisäksi on huomattava, että molemmissa yrityksissä mononatriumglutamaattiin liittyvät liiketoimet ovat vain pieni osa koko liiketoiminnasta. Toiselle näistä yrityksistä, joka toi erittäin vähän mononatriumglutamaattia Kiinasta tutkimusajanjaksolla, toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus olisi vähäinen. Toisen yrityksen osalta mahdollisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutusta tutkitaan edelleen.
(112)
Kahden muun yhteistyössä toimineen käyttäjän osalta havaittiin, että niiden osuus Kiinasta peräisin olevasta tuonnista oli vain noin 1 prosentti tutkimusajanjaksolla. Näissä olosuhteissa katsottiin, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittävää vaikutusta näiden yritysten taloudelliseen tilanteeseen.
(113)
Näin ollen pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi käyttäjiin merkittävästi.
6.5 Raaka-aineen toimittajat
(114)
Kaksi toimittajaa vastasi kyselylomakkeeseen ja tuki polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Toinen niistä toimittaa raaka-ainetta eli sokerimelassia yhteisön tuotannonalalle. Yrityksen yhteisön tuotannonalalle toimittaman sokerimelassin osuus on noin 5 prosenttia yrityksen liikevaihdosta. Jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, vaarana on - kuten aiemmin todettiin - että yhteisön tuotannonalan selviytyminen pitkällä aikavälillä olisi kyseenalaista. Jos näin tapahtuisi, tämä vaikuttaisi negatiivisesti yhteisön tuotannonalalle raaka-ainetta toimittavien yritysten tilanteeseen.
(115)
Toisen toimittajan osalta tilannetta tarkastellaan uudelleen mahdollisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.
(116)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan myynti laskee edelleen ja samalla sen raaka-aineen kysyntä vähenee. Tämä vaikuttaa mitä todennäköisimmin kielteisesti raaka-aineen toimittajien kannattavuuteen.
6.6 Kilpailu ja kauppaa vääristävät vaikutukset
(117)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Ajinomoto-ryhmällä olisi määräävä markkina-asema yhteisön markkinoiden lisäksi myös maailmanmarkkinoilla. Nämä osapuolet väittivät, että kiinalaisia kilpailijoita lukuun ottamatta Ajinomoto-ryhmällä on monopoliasema mononatriumglutamaatin tuotannossa maailmanlaajuisesti. On kuitenkin korostettava, että yhden väitteen esittäneen osapuolen toimittamien tietojen perusteella muun kuin kiinalaisen ja Ajimotoon yhteydessä olevan mononatriumglutamaatin tuotannon määrä oli edelleen yli 500 000 tonnia (mikä on enemmän kuin Ajinomoto-ryhmän mononatriumglutamaatin tuotanto).
(118)
Mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden vaikutuksista yhteisön markkinoihin voidaan todeta, että koska asianomaisilla kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan eivät enää polkumyyntihinnoin. On myös todennäköistä, että yhteisön markkinoilla olisi edelleen riittävästi suuria kilpailijoita, esimerkiksi indonesialaisia, eteläkorealaisia, vietnamilaisia, brasilialaisia ja taiwanilaisia tuottajia. On korostettava, että tarkastelujakson alussa näistä maista peräisin olevan tuonnin osuus yhteisön markkinoilla oli 31,4 prosenttia, ja se laski huomattavasti Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin johdosta. Sen vuoksi on todennäköistä, että käyttäjät voivat edelleen valita mononatriumglutamaatin eri toimittajien välillä. Jos toimenpiteitä ei kuitenkaan otettaisi käyttöön, yhteisön tuotannonalan tulevaisuus olisi vaakalaudalla. Sen katoaminen vähentäisi voimakkaasti kilpailua yhteisön markkinoilla.
6.7 Yhteisön etua koskevat päätelmät
(119)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja.
7. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
7.1 Vahingon korjaava taso
(120)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.
(121)
Tullin suuruuden määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(122)
Koska yhteisön tuotannonala kärsi taloudellisia tappioita koko tarkastelujakson ajan, voitto, joka olisi voitu saada ilman polkumyynnillä tapahtunutta tuontia, perustui samankaltaisen tuotteen voittomarginaaleihin, jotka mononatriumglutamaatin tuottajat saivat tarkastelujaksolla maissa, joihin ei suuntautunut Kiinasta tuontia polkumyyntihinnoin (eli Taiwanissa ja Thaimaassa). Tämän perusteella todettiin, että 5 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voitiin pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin mukauttamalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla sekä lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta.
7.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(123)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(124)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(125)
Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:
Yritys
Vahingon korjaava marginaali
Polkumyyntimarginaali
Polkumyyntitullit
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Kaikki muut yritykset
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. OSAPUOLILLE ILMOITTAMINEN
(126)
Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Alustavia päätelmiä voi olla tarpeen tarkastella uudelleen ennen lopullisten päätelmien tekemistä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja CN-koodiin ex 2922 42 00 (Taric-koodiin 2922420010) kuuluvan mononatriumglutamaatin tuonnissa.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli jäljempänä mainittujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Kaikki muut yritykset
39,7
A999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä kesäkuuta 2008.