RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 348/2000
af 14. februar 2000
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine og om endelig opkrævning af den midlertidige told
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 10, stk. 2,
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1) Ved forordning (EF) nr. 1802/1999(2) (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told") indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine.
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(2) Efter at der var indført en midlertidig antidumpingtold, fik de interesserede parter, der anmodede derom, lejlighed til at blive hørt mundtligt. Parterne blev underrettet om de væsentligste faktorer og betragtninger, der dannede grundlag for beslutningen om at henstille, at der blev indført en endelig antidumpingtold og foretaget endelig opkrævning af de beløb, der var stillet som sikkerhed i form af midlertidig told, med en sats svarende til den endelige told. Desuden fik de en frist til at fremsætte deres bemærkninger til disse oplysninger.
(3) Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte, og de endelige undersøgelsesresultater blev i fornødent omfang ændret i overensstemmelse hermed.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(4) Der mindes om, at den pågældende vare i betragtning 7 i forordningen om midlertidig told er defineret som sømløse rør af jern eller ulegeret stål af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, sømløse rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, koldttrukne eller koldtvalsede, og andre rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, i det følgende benævnt "sømløse rør".
(5) Det er atter blevet hævdet, at sømløse rør bør opdeles på to separate berørte varer, nemlig handelsstålrør og stålledningsrør til brug i olie- og gassektoren, og at enhver skade, der påføres erhvervsgrenen i Fællesskabet, bør analyseres separat for hver vare.
(6) Begrundelsen for at kræve denne sondring er, at handelsrør og ledningsrør ikke kan erstatte hinanden, fordi der stilles særlige krav til rør til brug i olie- og gassektoren. Desuden er det blevet hævdet, at de højere produktionsomkostninger for ledningsrør forhindrer salg deraf med henblik på brug uden for olie- og gassektoren. Fremdeles er det blevet hævdet, at handelsrør benyttes i bygge- og infrastruktursektoren, medens ledningsrør benyttes i olie- og gasindustrierne, og at de to varer sælges via forskellige afsætningskanaler, idet ledningsrørene i højere grad sælges direkte til endelige brugere end til forhandlere.
(7) Det blev fundet godtgjort, at alle sømløse rør har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Skønt der findes en bred vifte af forskellige typer med hensyn til ydre tværsnit, vægtykkelse, stålsort og tekniske specifikationer, er der ikke konstateret nogen klar skillelinje mellem dem.
(8) Desuden viste undersøgelsen, at alle typer sømløse rør blev solgt til både forhandlere og endelige brugere. Det var derfor ikke muligt at sondre klart mellem afsætningskanalerne, hvilket heller ikke i sig selv er af nogen relevans.
(9) Endelig blev det fundet godtgjort, at alle sømløse rør i alt væsentligt har samme anvendelse. Selv om de anvendes i mange forskellige sektorer såsom bygge-, automobil- og olieindustrierne, kraftværker, dampkedler, aeromekanik, hydraulik og bygge- og anlægsvirksomhed, og selv om det accepteres, at ikke alle brugere kan bruge alle typer sømløse rør, anses de alle for at have samme grundlæggende anvendelse.
(10) Selv om visse typer sømløse rør utvetydigt er beregnet til en særlig anvendelse (f.eks. olieledninger), kan sådanne ledninger også anvendes på mindre specifikke anvendelsesområder. Det blev desuden fundet godtgjort, at handelsrør også har mange anvendelsesmuligheder. Disse forhold viser tilsammen, at der er udtalt konkurrence mellem alle varetyper, og at disse kan erstatte hinanden.
(11) Det midlertidige undersøgelsesresultat, som gik ud på, at alle sømløse rør, dvs. både handelsrør og ledningsrør, er en og samme vare, bekræftes således i sin helhed.
2. Samme vare
(12) Der mindes om, at Kommissionen i betragtning 11 og 12 i forordningen om midlertidig told fandt det godtgjort, at de sømløse rør, der blev importeret fra de berørte lande, de sømløse rør, der blev fremstillet og solgt i Fællesskabet af erhvervsgrenen i Fællesskabet, og de sømløse rør, der blev solgt på det kroatiske hjemmemarked, havde samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og i alt væsentligt havde samme anvendelse.
(13) Det er blevet hævdet, at sømløse rør fremstillet i Fællesskabet er forskellige fra sømløse rør importeret fra Ukraine, fordi de sidstnævnte fremstilles efter andre standarder end dem, erhvervsgrenen i Fællesskabet benytter, og at de særlige prøvningskrav, der stilles til sømløse rør fremstillet i Fællesskabet, indebærer, at produktionsprocesserne er forskellige.
(14) Undersøgelsen viste, at der gælder de samme eller lignende nationale og internationale standarder for erhvervsgrenen i Fællesskabet og de ukrainske eksportører. Det fremgår af oplysninger fra de ukrainske eksportører, at sømløse rør eksporteret til Fællesskabet er i overensstemmelse med industrielle standarder som f.eks. DIN, API og ASTM, ligesom det er tilfældet for sømløse rør fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet, uanset om der er tale om handelsrør eller ledningsrør.
(15) Det midlertidige undersøgelsesresultat, som gik ud på, at sømløse rør importeret fra de berørte lande, sømløse rør fremstillet og solgt i Fællesskabet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og sømløse rør solgt på det kroatiske hjemmemarked er samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen"), bekræftes således i sin helhed.
D. DUMPING
1. Kroatien
(16) Siden de midlertidige foranstaltninger blev truffet, er der ikke fremført nogen argumenter vedrørende beregningen af den normale værdi, fastlæggelsen af eksportprisen, sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen eller fastlæggelsen af dumpingmargenen. Undersøgelsesresultaterne i betragtning 13 til 19 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. Dumpingmargenen og restmargenen forbliver derfor på samme niveau, dvs. 40,8 %.
2. Ukraine
a) Normal værdi
(17) Efter at forordningen om midlertidig told var offentliggjort, gjorde en importør indsigelse mod, at Kroatien var valgt som egnet tredjeland med markedsøkonomi ved beregningen af den normale værdi for Ukraine. Den pågældende importør hævdede, at omkostningerne ved energi og rå- og hjælpestoffer var meget højere i Kroatien end i Ukraine, at det kroatiske hjemmemarked var kendetegnet af monopol eller i hvert fald domineret af landets eneste producent, og at den fremlagte dokumentation for den kroatiske hjemmemarkedsafsætnings repræsentativitet var utilstrækkelig.
(18) Dertil skal siges, at argumentet om de højere omkostninger i Kroatien ikke er relevant, fordi Ukraine er et land uden markedsøkonomi, og enhver sammenligning derfor efter sagens natur er upålidelig. Det relevante i denne sammenhæng er, om de ukrainske producenter havde nogen absolutte eller komparative fordele i forhold til Kroatien, som for eksempel en mere effektiv energiudnyttelse. Dette var imidlertid ikke tilfældet. Desuden var valget af Kroatien ikke urimeligt, fordi et af alternativerne, nemlig Brasilien, var opgivet med den begrundelse, at priserne på det brasilianske marked var alt for høje som følge af en producents dominerende stilling. Kroatien var imidlertid både importør og eksportør af den pågældende vare, således at der forelå et konkurrenceelement på dets hjemmemarked. Desuden var salget på hjemmemarkedet repræsentativt og udgjorde mere end 5 % af Ukraines samlede eksport til Fællesskabet opgjort på grundlag af mængde. Endelig skal det nævnes, at selv om Kommissionen gjorde alt, hvad der stod i dens magt, for at undersøge andre alternativer til Brasilien såsom Amerikas Forenede Stater og Den Tjekkiske Republik, blev der ikke udvist nogen samarbejdsvilje fra nogen af landenes side.
(19) Da der ikke er fremført andre argumenter vedrørende metoden eller beregningen af den normale værdi, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 20 til 26 i forordningen om midlertidig told.
b) Eksportpris
(20) En eksporterende producent gjorde indsigelse mod, at Kommissionen ved fastlæggelsen af eksportprisen ikke havde taget hensyn til dens salg til en forretningsmæssigt forbundet importør i Fællesskabet med den begrundelse, at de fremlagte oplysninger blev anset for upålidelige. Da der ikke blev afgivet nye oplysninger til afkræftelse heraf, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told.
c) Sammenligning
(21) De eksporterende producenter fremsatte på ny krav om en korrektion for forskelle i fysiske karakteristika som følge af de lavere standarder, som den ukrainske rørindustri anvendte i forhold til erhvervsgrenen i Fællesskabet. Dette krav blev på det midlertidige stadium afvist, fordi det var utilstrækkeligt dokumenteret. De eksporterende producenter fremlagde imidlertid heller ikke denne gang nogen fyldestgørende dokumentation for deres påstande, og da der ikke forelå nye oplysninger, bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 29 til 31 i forordningen om midlertidig told.
d) Dumpingmargen
(22) Det midlertidige undersøgelsesresultat vedrørende dumpingmargenen for Ukraine (123,7 %) bekræftes derfor.
E. SKADE
1. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet
(23) Da der ikke foreligger nye oplysninger, bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater i betragtning 34 til 38 i forordningen om midlertidig told vedrørende definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
2. Importen til Fællesskabet fra de pågældende lande
a) Kumulation
(24) Den kroatiske eksporterende producent har hævdet, at importen fra Kroatien ikke skulle vurderes kumulativt med importen med oprindelse i Ukraine. Det blev i den forbindelse hævdet, at importen fra Kroatien i undersøgelsesperioden mængdemæssigt var væsentlig lavere end importen fra Ukraine, medens priserne i forbindelse med denne import var højere. Desuden blev det hævdet, at den kroatiske eksport havde fulgt de priser, som importen fra Ukraine til fællesskabsmarkedet havde bestemt.
(25) Det blev fundet godtgjort, at dumpingmargenerne var betydelige for begge lande. Importmængden voksede for begge landes vedkommende i den af undersøgelsen omfattede periode og nåede op på et meget højt niveau, der for begge landes vedkommende blev anset for at ligge noget over de minimis-niveauet. Hvad angår priserne i forbindelse med importen, blev det fundet godtgjort, at priserne på sømløse rør fra begge lande i undersøgelsesperioden betegnede et føleligt underbud i forhold til EF-erhvervsgrenens priser. Desuden sælges sømløse rør fra begge lande via de samme afsætningskanaler og på nogenlunde samme salgsbetingelser, således at de konkurrerer indbyrdes og med de rør, der sælges af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
(26) De midlertidige undersøgelsesresultater vedrørende det hensigtsmæssige i at vurdere importen fra Kroatien og Ukraine kumulativt bekræftes derfor.
b) Dumpingimportens priser
(27) Prisunderbudsmargenerne for Kroatien og Ukraine blev beregnet på ny på baggrund af de interesserede parters tilkendegivelser vedrørende priserne på visse varekategorier og gruppe opdelingen af sømløse rør med henblik på prissammenligningen.
(28) For Kroatiens vedkommende er det reviderede prisunderbud udtrykt som et vejet gennemsnit og i procent af EF-erhvervsgrenens priser opgjort til 14,4 %.
(29) For Ukraines vedkommende er det reviderede prisunderbud udtrykt som et vejet gennemsnit og i procent af EF-erhvervsgrenens priser opgjort til 24 %.
3. EF-erhvervsgrenens situation
a) Indledende bemærkninger
(30) Efter at forordningen om midlertidig told var offentliggjort, fandt Kommissionen ved afgørelse af 8. december 1999 det godtgjort, at nogle fællesskabsproducenter, der var en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure, havde overtrådt EF-traktatens artikel 81 ved at benytte sig af konkurrencebegrænsende forretningsmetoder. Der blev draget den konklusion, at Dalmine, Mannesmannröhren-Werke og Vallourec fra 1990 til 1995 var parter i en aftale, som sikrede en vis beskyttelse af deres hjemmemarkeder for visse søm løse rør, navnlig OCTG-rør og visse rørledninger.
(31) Afgørelsen blev taget op til ny vurdering med henblik på at fastslå, om den konstaterede skade, der var påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, kunne tilskrives dumpingimporten, eller om den var forårsaget af visse fællesskabsproducenters egen opførsel.
(32) Det skal bemærkes, at den periode, som resultaterne af denne undersøgelse blev baseret på (1. januar 1997 til 31. oktober 1998), ligger uden for den periode, i hvilken de konkurrencebegrænsende forretningsmetoder blev konstateret. Da disse forretningsmetoder blev benyttet i en periode, som lå tidligere end den periode, der er genstand for denne procedure, og da væksten i den mængdemæssige import fra Kroatien og Ukraine til dumpingpris tidsmæssigt faldt sammen med en forringelse af EF-erhvervsgrenens situation, kan det ikke konkluderes, at visse fællesskabsproducenters konkurrencebegrænsende forretningsmetoder bidrog til den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure, i en udstrækning, som bryder årsagssammenhængen i henhold til artikel 3, stk. 6, i grundforordningen mellem den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, og den pågældende import.
b) Argumenter fremført af interesserede parter vedrørende de midlertidige undersøgelsesresultater
(33) De ukrainske eksporterende producenter har hævdet, at der ikke er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i henhold til artikel 3 i grundforordningen, fordi indikatorerne for produktivitet og kapacitetsudnyttelse forbedredes i perioden fra 1997 til undersøgelsesperioden, og fordi markedsandelen holdt sig på et konstant niveau. Desuden betvivlede de de midlertidige undersøgelsesresultater vedrørende EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Denne påstand blev støttet af visse artikler i pressen om forbedrede finansielle resultater for Fællesskabets producenter af sømløse rør.
(34) Det skal bemærkes, at der i henhold til artikel 3, stk. 5, i grundforordningen ikke er nogen af de faktorer, der er nævnt i denne bestemmelse, som kan give et afgørende svar på, om der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet skade i henhold til artikel 3 i grundforordningen.
(35) Med hensyn til forbedringen af EF-erhvervsgrenens situation fra 1997 til undersøgelsesperioden, navnlig hvad angår produktivitet og kapacitetsudnyttelse, skal denne ses på baggrund af de antidumpingforanstaltninger, der i 1997 blev truffet over for importen af sømløse rør fra Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen, Rumænien, Rusland og Den Slovakiske Republik ved forordning (EF) nr. 2320/97(3). Hensigten med disse antidumpingforanstaltninger var netop at fjerne den skade, som var konstateret for EF-erhvervsgrenen.
(36) Desuden skal det bemærkes, at den rentabilitet, som erhvervsgrenen i Fællesskabet opnåede fra 1997 til undersøgelsesperioden, holdt sig på et lavere niveau end det, som erhvervsgrenen kunne forvente under normale konkurrencevilkår uden dumpingimport. Hvad angår rentabilitetstallenes pålidelighed, skal det bemærkes, at de svarer til de oplysninger, som erhvervsgrenen i Fællesskabet afgav som led i undersøgelsen, og som blev efterprøvet på stedet. Om de rentabilitetstal, som de ukrainske eksporterende producenter har fremlagt, skal det bemærkes, at de medtager varer, der ikke er omfattet af undersøgelsen og vedrører en anden periode end den, der er genstand for denne undersøgelse. Med hensyn til markedsandel blev det fundet godtgjort, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke magtede at genvinde den tidligere tabte markedsandel. Erhvervsgrenen i Fællesskabet kunne således ikke fuldt ud nyde godt af den tidligere gennemførelse af endelige foranstaltninger over for importen med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen, Rumænien, Rusland og Den Slovakiske Republik.
(37) På baggrund af det ovenstående bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater vedrørende den væsentlige skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(38) Da der ikke foreligger nye oplysninger, bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater i betragtning 68 til 73 i forordningen om midlertidig told.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(39) På baggrund af Kommissionens undersøgelsesresultater, som er beskrevet i betragtning 30, er det blevet undersøgt, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville påvirke konkurrencesituationen på dette marked. I lyset af den kendsgerning at unfair konkurrenceadfærd var blevet konstateret i en periode forud for den periode, som er blevet anvendt i nærværende undersøgelse, er der ingen grund til at konkludere, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger i nærværende undersøgelse vil få betydning for konkurrencen på dette marked i fremtiden.
(40) Da der ikke foreligger nye oplysninger om Fællesskabets interesser, bekræftes de midlertidige undersøgelsesresultater i betragtning 74 til 83 i forordningen om midlertidig told.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(41) Den metode til beregning af skadesmargenen, der er beskrevet i betragtning 86 og 87 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
(42) Skadesmargenerne er efter revision for at tage hensyn til bemærkninger fremsat af interesserede parter efter offentliggørelsen af de midlertidige undersøgelsesresultater, som beskrevet i betragtning 27, opgjort til følgende:
TABELPOSITION
2. De endelige foranstaltningers form og niveau
(43) De konklusioner, der er draget ovenfor vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser, gør det hensigtsmæssigt at træffe endelige foranstaltninger. Som følge af varetypernes uensartethed bør antidumpingtolden have form af værditold.
(44) I henhold til artikel 9, stk. 4, i grundforordningen baseres toldens størrelse for alle eksporterende producenters vedkommende på skaden eller dumpingmargenen, alt efter hvilket beløb der er lavest. Tolden er følgende udtrykt i procent af prisen frit Fællesskabets grænse:
TABELPOSITION
(45) Efter at der var truffet midlertidige antidumpingforanstaltninger, afgav den eksporterende producent i Kroatien og de eksporterende producenter i Ukraine i samarbejde med de ukrainske myndigheder pristilsagn af samme type som dem, Kommissionen i 1997 godtog fra andre producenter i Central- og Østeuropa under forordning (EF) nr. 2320/97. Skaden udlignes ved hjælp af følgende to faktorer: først et pristilsagn, som dækker importen op til en aftalt mængdemæssig tærskel, og dernæst en værditold, som pålægges import, der overstiger denne tærskel.
(46) For at sikre, at den importmængde, der undtages fra værditolden, ikke overstiger den mængde, der er fastsat i pristilsagnet, gøres undtagelsen fra antidumpingtolden betinget af, at der forelægges medlemsstaternes toldmyndigheder et gyldigt produktionscertifikat med tydelig angivelse af producenten, en nøjagtig varebeskrivelse og en erklæring undertegnet af producenten.
(47) For at gøre det muligt for Kommissionen effektivt at overvåge overholdelsen af tilsagnene har producenterne også accepteret regelmæssigt at afgive detaljerede oplysninger til Kommissionen om deres salg med henblik på eksport til Fællesskabet og at opbevare genparter af produktionscertifikaterne med henblik på efterfølgende kontrol.
(48) For Ukraines vedkommende er det tilsagn, der er afgivet af de ukrainske eksporterende producenter, et fælles tilsagn, som afspejler Ukraines status som land uden markedsøkonomi, og det underbygges med tilsagn fra de ukrainske myndigheders side om passende overvågning, navnlig hvad angår den mængde, der er undtaget fra antidumpingtold.
(49) Pristilsagnene op til en vis mængdemæssig tærskel og værditolden for resten af importen anses derfor for at være et hensigtsmæssigt middel til at udligne den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. Hvis et tilsagn misligholdes, eller hvis der er mistanke derom, indfører Kommissionen omgående midlertidig eller endelig told i henhold til artikel 8, stk. 9 og 10, i grundforordningen.
(50) Kommissionen har godtaget disse tilsagn.
I. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD
(51) På baggrund af størrelsen af de dumpingmargener, der er fastlagt for de eksporterende producenter, og omfanget af den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, anses det for nødvendigt endeligt at opkræve de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordningen om midlertidig told, til den endeligt fastsatte toldsats -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af følgende varer med oprindelse i Kroatien og Ukraine:
- sømløse rør af jern eller ulegeret stål af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder (henhørende under KN-kode 7304 10 10 og 7304 10 30 )
- sømløse rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, koldttrukne eller koldtvalsede (henhørende under KN-kode 7304 31 99 )
- andre rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder (henhørende under KN-kode 7304 39 91 og 7304 39 93 ).
2. Tolden fastsættes til følgende procent af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ved import af den i stk. 1 beskrevne vare:
TABELPOSITION
3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.
Artikel 2
1. Importen undtages fra den i artikel 1 fastsatte antidumpingtold, forudsat at varerne er fremstillet og solgt med henblik på eksport til Fællesskabet af de virksomheder, som er nævnt i stk. 4, og som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og forudsat at de i stk. 2 og 3 fastsatte betingelser er opfyldt.
2. Når angivelsen om overgang til fri omsætning fremlægges, gøres det til en betingelse for fritagelse for told, at der forelægges de kompetente medlemsstaters toldvæsener et gyldigt originalt produktionscertifikat udstedt af en af de i stk. 4 nævnte virksomheder. Produktionscertifikatet skal være i overensstemmelse med de krav, der stilles til sådanne certifikater i det af Kommissionen godtagne tilsagn, og dettes hovedelementer er omhandlet i bilaget.
3. Det i stk. 2 omhandlede produktionscertifikat skal fremlægges inden for tre måneder efter udstedelsesdatoen. De mængder, der frembydes for medlemsstaternes toldvæsener med henblik på import fritaget for antidumpingtold til Fællesskabet, må ikke overstige de mængder, der er fastsat i certifikatet. Hvis de mængder, der er fastsat i certifikatet, overskrides, skal de overskydende mængder underkastes told og angives under den relevante Taric-tillægskode i artikel 1, stk. 2.
4. Import ledsaget af et produktionscertifikat skal angives under følgende Taric-tillægskoder:
TABELPOSITION
Artikel 3
Medlemsstaternes rapporter til Kommissionen i henhold til artikel 14, stk. 6, i forordning (EF) nr. 384/96 skal for hver overgang til fri omsætning indeholde oplysninger om importåret og -måneden, KN- og Taric-koden, Taric-tillægskoden, foranstaltningens art, oprindelseslandet, mængden, værdien, antidumpingtolden, importmedlemsstaten og om fornødent produktionscertifikatets serienummer.
Artikel 4
De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1802/1999 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves med en sats svarende til den endelige told, der indføres. Sikkerhedsstillelse, der overstiger den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2000.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 348/2000,
annettu 14 päivänä helmikuuta 2000,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa sekä käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1) Komissio on asetuksella (EY) N:o 1802/1999(2), jäljempänä "väliaikaista tullia koskeva asetus", ottanut käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa.
B MYÖHEMPI MENETTELY
(2) Väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönoton jälkeen annettiin sitä pyytäneille asianomaisille osapuolille mahdollisuus tulla kuulluiksi. Osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa ja väliaikaisen tullin vakuutena olleiden määrien lopullista kantamista kyseisen tullin tasoisina. Niille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa oli mahdollista tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(3) Asianomaisten osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa.
C TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1 Tarkasteltavana oleva tuote
(4) Kerrattakoon, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7 kappaleessa tarkasteltavina oleva tuote määritellään seuraavasti: raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut, öljy- ja kaasuputkijohdoissa käytettävät saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm, poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut, kylmävedetyt tai kylmävalssatut saumattomat putket ja muut, poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm, jäljempänä "saumattomat putket".
(5) On väitetty toistuvasti, että saumattomat putket olisi jaettava kahteen eri tarkasteltavina olevaan tuotteeseen eli kauppalaatua olevasta teräksestä valmistettuihin putkiin sekä öljy- ja kaasuputkijohdoissa käytettäviin teräsputkiin, ja että yhteisölle mahdollisesti aiheutunutta vahinkoa olisi arvioitava erikseen kummankin tuotteen osalta.
(6) Väitetyn eron perusteena on, etteivät kauppalaatua olevat putket ja putkijohdoissa käytettävät putket voi korvata toisiaan, koska öljy- ja kaasuputkijohdoissa käytettävien putkien osalta vaaditaan erityistä sertifiointia. On myös väitetty, että putkijohdoissa käytettävien putkien korkeimpien tuotantokustannusten vuoksi niitä ei myydä muihin tarkoituksiin kuin öljy- ja kaasuputkina käytettäväksi. Lisäksi on väitetty, että kauppalaatua olevia putkia käytetään rakennus- ja infrastruktuuritarkoituksiin, kun taas putkijohdoissa käytettäviä putkia käytetään öljyn- ja kaasuntuotannossa, ja että tuotteita myydään eri myyntikanavia käyttäen siten, että putkijohdoissa käytettäviä putkia myydään suoraan loppukäyttäjille kauppiaiden sijasta.
(7) Kaikkien saumattomien putkien fyysiset ja tekniset perusominaisuudet todettiin samoiksi. Vaikka on olemassa paljon erityyppisiä putkia, joiden tyyppi vaihtelee ulkoläpimitan, seinämän paksuuden, teräslajien ja teknisten erittelyjen mukaisesti, niiden välillä ei todettu olevan selvää jaottelua.
(8) Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikentyyppisiä saumattomia putkia myydään sekä kauppiaille että loppukäyttäjille. Näin ollen ei voitu vahvistaa selvää erottelua myyntikanavien kesken, vaikkei tällä seikalla sinänsä olekaan merkitystä.
(9) Kaikkien saumattomien putkien todettiin myös olevan olennaisesti samanlaisia käyttötarkoitukseltaan. Vaikka niitä käytetään eri tuotannonaloilla kuten rakennus-, auto- ja öljyteollisuudessa, voimaloiden rakentamisessa, boilereiden valmistuksessa, pneumatiikassa ja hydrauliikassa sekä koneenrakennuksessa, ja vaikka on hyväksyttävä se, että kaikki käyttäjät eivät voi käyttää kaikentyyppisiä saumattomia putkia, niillä katsotaan kuitenkin olevan sama peruskäyttötarkoitus.
(10) Tietyt saumattomat putket on selvästi tarkoitettu erityisiin käyttötarkoituksiin (esimerkiksi öljyputkina käytettäviksi), mutta niitä voidaan käyttää myös tarkemmin eriytymättömiin tarkoituksiin. Lisäksi todettiin, että myös kauppalaatua olevia putkia voidaan käyttää useisiin tarkoituksiin. Kaikki nämä seikat osoittavat, että eri tuotelajien välillä on huomattavaa kilpailua ja ne voivat pitkälti korvata toisensa.
(11) Näin ollen vahvistetaan alustavat päätelmät siitä, että kaikki saumattomat putket, niin kauppalaatua olevat kuin putkijohdoissa käytettävät putket, ovat yksi tuote.
2 Samankaltainen tuote
(12) Muistutettakoon, että komissio totesi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa, että kyseisistä maista tuoduilla saumattomilla putkilla, yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamilla ja myymillä saumattomilla putkilla sekä Kroatian kotimarkkinoilla myydyillä saumattomilla putkilla todettiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja olennaisesti samat käyttötarkoitukset.
(13) On väitetty, että yhteisössä tuotetut saumattomat putket ovat erilaisia kuin Ukrainasta tuodut putket, koska viimeksi mainittujen putkien valmistuksessa noudatettiin eri standardeja kuin mitä yhteisön tuotannonala noudattaa, ja että yhteisössä tuotettuihin saumattomiin putkiin sovellettavien erityisten testausvaatimusten vuoksi tuotantoprosessit olivat erilaiset.
(14) Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että sekä yhteisön tuotannonala että ukrainalaiset viejät noudattavat tuotannossaan samoja tai samankaltaisia kansallisia ja kansainvälisiä standardeja. Ukrainalaisten viejien toimittamista tiedoista käy ilmi, että yhteisöön viedyt saumattomat putket, niin kauppalaatua olevat kuin putkijohdoissa käytettävät putket, ovat tuotannonalan standardien (esim. DIN, API ja ASTM) mukaisia, samalla tavoin kuin yhteisön tuotannonalan tuottamat putket.
(15) Edellä todettujen seikkojen perusteella vahvistetaan alustavat päätelmät siitä, että kyseisistä maista tuodut saumattomat putket, yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamat ja myymät saumattomat putket sekä Kroatian kotimarkkinoilla myydyt saumattomat putket ovat asetuksen (EY) N:o 384/1996, jäljempänä "perusasetus", 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla samankaltaisia tuotteita.
D POLKUMYYNTI
1 Kroatia
(16) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei ole toimitettu normaaliarvon laskemista, vientihinnan määrittämistä, normaaliarvon ja vientihinnan vertailua tai polkumyyntimarginaalin määrittämistä koskevia huomautuksia. Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13-19 kappaleessa esitetyt päätelmät. Polkumyyntitulli ja jäännösmarginaali ovat näin ollen edelleen samat eli 40,8 prosenttia.
2 Ukraina
a) Normaaliarvo
(17) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen eräs tuoja kiisti Kroatian soveltuvuuden kolmanneksi markkinatalousmaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Ukrainan osalta. Kyseinen tuoja väitti, että energian ja muiden tuotantopanosten hinnat ovat Kroatiassa paljon korkeammat kuin Ukrainassa, että Kroatian ainoalla tuottajalla on kotimarkkinoilla monopoli tai ainakin hallitseva asema, ja ettei ollut esitetty riittävää näyttöä Kroatian kotimarkkinoiden myynnin edustavuudesta.
(18) On katsottava, että Kroatian kalliimpia kustannuksia koskevalla väitteellä ei ole merkitystä, koska Ukraina ei ole markkinatalousmaa ja vertailu on näin ollen luonnostaan epäluotettavaa. Tässä yhteydessä on merkitystä sillä, oliko ukrainalaisilla tuottajilla absoluuttista tai suhteellista etua, kuten energian tehokkaampi käyttö, Kroatiaan verrattuna. Näin ei kuitenkaan ollut. Lisäksi Kroatian valinta oli kohtuullista sikäli, että yksi muista ehdotetuista maista eli Brasilia oli hylätty sillä perusteella, että Brasilian markkinoiden hinnat olivat liian korkeat erään tuottajan hallitsevan aseman vuoksi. Tarkasteltavana olevaa tuotetta kuitenkin paitsi vietiin Kroatiasta myös tuotiin sinne, joten maan kotimarkkinoilla oli kilpailua. Lisäksi kotimarkkinoiden myynti oli edustavaa ja se oli määrältään suurempi kuin 5 prosenttia Ukrainan kaikesta yhteisöön suuntautuvasta viennistä. Vaikka oli kaikin keinoin pyritty tarkastelemaan mahdollisuutta löytää Brasilian lisäksi muitakin vertailumaita, jollaisia olisivat voineet olla esimerkiksi Amerikan yhdysvallat ja Tsekin tasavalta, kummastakaan maasta ei löytynyt valmiutta yhteistyöhön.
(19) Koska menetelmien tai normaaliarvon laskennan osalta ei ole esitetty muita väitteitä, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20-26 kappaleessa esitetyt päätelmät.
b) Vientihinta
(20) Eräs vientiä harjoittava tuottaja vastusti sitä, ettei komissio ollut vientihintaa määrittäessään ottanut huomioon sen myyntiä siihen etuyhteydessä olevalle yhteisön tuojalle, koska toimitetut tiedot oli todettu epäluotettaviksi. Koska väitteiden tueksi ei esitetty uutta näyttöä, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa esitetyt päätelmät.
c) Vertailu
(21) Vientiä harjoittavat tuottajat toistivat vaatimuksensa oikaisun tekemisestä fyysisten ominaispiirteiden huomioon ottamiseksi, koska Ukrainan putkivalmistajat noudattivat alhaisempia standardeja kuin yhteisön tuotannonala. Vaatimus oli hylätty tutkimuksen alustavassa vaiheessa, koska sille ei ollut esitetty riittäviä perusteluja. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät edelleenkään pystyneet perustelemaan väitteitään, ja kun uusia tietoja ei ole tullut esille, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29-31 kappaleessa olevat päätelmät.
d) Polkumyyntimarginaali
(22) Alustavien päätelmien mukaisesti polkumyyntimarginaali vahvistetaan näin ollen 123,7 prosentin suuruiseksi Ukrainan osalta.
E VAHINKO
1 Yhteisön tuotannonalan määrittely
(23) Koska esille ei ole tullut uusia tietoja, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34-38 kappaleessa esitetyt yhteisön tuotannonalaa koskevat väliaikaiset päätelmät vahvistetaan.
2 Tarkasteltavina olevista maista yhteisöön tuleva tuonti
a) Kumulaatio
(24) Kroatialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Kroatiasta peräisin olevaa tuontia ei pitäisi arvioida kumulatiivisesti Ukrainasta peräisin olevan tuonnin kanssa. Tältä osin väitettiin, että Kroatiasta tutkimusajanjaksona tulleen tuonnin määrä oli huomattavasti pienempi kuin Ukrainasta tulleen tuonnin määrä, kun taas kyseisen tuonnin hinnat olivat korkeammat. Samaten väitettiin, että Kroatiasta peräisin oleva vienti on seurannut Ukrainasta yhteisön markkinoille suuntautuneen tuonnin hintoja.
(25) Polkumyyntimarginaalien on todettu olevan huomattavat molempien maiden osalta. Molemmista maista peräisin oleva tuonti lisääntyi tarkastelujaksona merkittävästi, ja sen todettiin molemmissa tapauksissa olevan yli vähimmäistason. Tuontihintojen osalta todettiin, että molemmista maista peräisin olevien saumattomien putkien hinnat ovat merkittävästi alittaneet yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksona. Lisäksi molemmista maista peräisin olevia saumattomia putkia myydään samoja myyntikanavia käyttäen ja vertailukelpoisin myyntiehdoin, joten ne kilpailivat keskenään ja yhteisön tuotannonalan myymien putkien kanssa.
(26) Tämän vuoksi vahvistetaan Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin kumulatiivisen arvioinnin soveltuvuutta koskevat alustavat päätelmät.
b) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat
(27) Kroatiaa ja Ukrainaa koskevat hinnan alittavuuden marginaalit laskettiin uudelleen ottaen huomioon näyttö, jonka asianomaiset osapuolet toimittivat tiettyjen tuoteluokkien hinnoista sekä hintavertailua varten suoritettavasta saumattomien putkien ryhmittelystä.
(28) Kroatiaa koskeva tarkistettu painotettu keskimääräinen hinnan alittavuus ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista on 14,4 prosenttia.
(29) Ukrainaa koskeva tarkistettu painotettu keskimääräinen hinnan alittavuus ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista on 24 prosenttia.
3 Yhteisön tuotannonalan tilanne
a) Alustava huomautus
(30) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen komissio totesi, että eräät tässä menettelyssä tarkoitettuun yhteisön tuotannonalaan kuuluvat yhteisön tuottajat olivat rikkoneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklaa harjoittamalla kilpailua rajoittavaa toimintaa. Todettiin, että vuosina 1990-1995 yritykset Dalmine, Mannesmannröhren-Werke ja Vallourec osallistuivat sopimukseen, joilla he pidättyivät viemästä kotimarkkinoidensa ulkopuolelle tiettyjä saumattomia putkia, erityisesti öljy- ja kaasuteollisuuden käyttöön tarkoitettuja teräsputkia ja tiettyjä putkijohdoissa käytettäviä putkia.
(31) Päätöstä on tarkasteltu sen määrittämiseksi, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista vai tiettyjen yhteisön tuottajien omasta menettelystä.
(32) Olisi huomattava, että tämän tutkimuksen päätelmien perusteena oleva ajanjakso (1. tammikuuta 1997-31. lokakuuta 1998) ei osu samaan ajanjaksoon, jona kilpailua rajoittavaa toimintaa on todettu harjoitetun. Koska tällaista toimintaa harjoitettiin ennen tässä menettelyssä tarkasteltua ajanjaksoa ja koska Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän kasvu tapahtui samaan aikaan kuin yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni, ei voida päätellä, että tiettyjen yhteisön tuottajien kilpailua rajoittava toiminta olisi vaikuttanut tässä menettelyssä tarkasteltuun yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon niin, että se poistaisi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja tarkasteltavana olevan tuonnin välisen, perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun syy-yhteyden.
b) Asianomaisten osapuolten alustavista päätelmistä esittämät väitteet
(33) Ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat väittäneet, ettei yhteisön tuotannonalalle ole aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla merkittävää vahinkoa, koska tuottavuutta ja kapasiteetin käyttöastetta koskevat indikaattorit paranivat ja markkinaosuus pysyi vakaana vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Lisäksi ne kiistivät yhteisön tuotannonalan kannattavuutta koskevat alustavat päätelmät. Väitteen tueksi esitettiin lehtiartikkeleita, joissa todettiin yhteisön saumattomien putkien tuottajien taloudellisen tilan parantuneen.
(34) Mainittakoon, että perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan yksikään säännöksessä luetelluista tekijöistä ei välttämättä ole ratkaiseva määritettäessä, onko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinkoa perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla.
(35) Yhteisön tuotannonalan tilanteen parantumista vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä erityisesti tuottavuuden ja kapasiteetin käyttöasteen osalta olisi tarkasteltava ottaen huomioon asetuksella (EY) N:o 2320/97 vuonna 1997 käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet Tsekin tasavallasta, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakian tasavallasta peräisin olevassa saumattomien putkien tuonnissa(3). Kyseisten polkumyynnin vastaisten toimien nimenomaisena tavoitteena olikin sen vahingon poistaminen, jonka yhteisön tuotannonalan oli todettu kärsineen.
(36) Olisi myös huomattava, että vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli heikompi kuin mitä tuotannonala olisi tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin puuttuessa voinut odottaa. Kannattavuutta koskevien lukujen luotettavuuden suhteen olisi huomattava, että ne vastaavat yhteisön tuotannonalan tutkimuksen aikana toimittamia tietoja, jotka varmistettiin paikan päällä suoritetuissa tarkastuksissa. Ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien esittämistä kannattavuusluvuista olisi todettava, että niihin sisältyy tuotteita, jotka eivät kuulu tutkimuksen soveltamisalaan, ja että ne koskevat muuta kuin tässä tutkimuksessa tarkasteltua ajanjaksoa. Markkinaosuudesta todettiin, että yhteisön tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin aiemmin menettämäänsä markkinaosuutta. Näin ollen yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin hyötymään lopullisista toimenpiteistä, jotka oli otettu käyttöön Tsekin tasavallasta, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakian tasavallasta peräisin olevassa saumattomien putkien tuonnissa.
(37) Edellä todettujen seikkojen perusteella vahvistetaan yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa koskevat väliaikaiset päätelmät.
F SYY-YHTEYS
(38) Koska esille ei ole tullut uusia tietoja, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68-73 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
G YHTEISÖN ETU
(39) Edellä johdanto-osan 30 kappaleessa mainitut komission päätelmät huomioon ottaen on tutkittu, voiko polkumyynnin vastaisten toimien käyttöönotto aiheuttaa kilpailullisia ongelmia kyseisillä markkinoilla. Koska kilpailunvastaisten toimien on todettu tapahtuneen ennen tässä menettelyssä tarkasteltua ajanjaksoa, ei ole perusteita päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimien käyttöön ottamisella tässä menettelyssä olisi kilpailuvaikutuksia kyseisillä markkinoilla tulevaisuudessa.
(40) Koska esille ei ole tullut yhteisön etuun liittyviä uusia tietoja, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 74-83 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
H POLKUMYYNTITOIMENPITEET
1 Vahingon korjaava taso
(41) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 ja 87 kappaleessa esitetty menetelmä vahinkomarginaalin määrittämiseksi vahvistetaan.
(42) Vahinkomarginaalit, joita on tarkistettu niiden huomautusten huomioon ottamiseksi, joita asianomaiset osapuolet esittivät alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ja jotka on esitetty edellä johdanto-osan 27 kappaleessa, ovat seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
2 Lopullisten toimenpiteiden muoto ja taso
(43) Edellä esitetyt polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät vaativat lopullisia toimenpiteitä. Tuoteryhmien monipuolisuus huomioon ottaen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön arvon perusteella kannettavana tullina.
(44) Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti tulli perustuu kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien osalta vahinko- tai polkumyyntimarginaaliin riippuen siitä, kumpi niistä on pienempi. Kyseiset tullit ilmaistuina prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnoista ovat seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
(45) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kroatialainen vientiä harjoittava tuottaja sekä ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat yhdessä Ukrainan viranomaisten kanssa tarjosivat hintasitoumuksia, jotka vastaavat komission muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden tuottajien osalta vuonna 1997 asetuksen (EY) N:o 2320/97 mukaisesti hyväksymiä hintasitoumuksia. Vahinko korjataan kahdella tavalla: ensiksi tiettyyn polkumyyntitullista vapautettuun tuotemäärään sovellettavalla hintasitoumuksella ja toiseksi sen ylittävään määrään sovellettavalla arvon perusteella kannettavalla tullilla.
(46) Sen varmistamiseksi, että arvon perusteella kannettavasta tullista vapautetun tuonnin määrä ei ylitä sitä määrää, jonka osalta sitoumus on esitetty, vapautus polkumyyntitullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille voimassa oleva tuotantotodistus, josta käy selvästi ilmi tuottaja ja joka sisältää tavaroiden tarkan kuvauksen sekä tuottajan allekirjoittaman vakuutuksen.
(47) Jotta komissio pystyisi valvomaan tehokkaasti sitoumusten noudattamista, tuottajat ovat luvanneet myös toimittaa komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta vientimyynnistään ja säilyttää tuotantotodistusten jäljennökset jälkeenpäin suoritettavia tarkastuksia varten.
(48) Koska Ukraina ei ole markkinatalousmaa, sen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tarjonneet yhteisen sitoumuksen, jonka tukena on Ukrainan viranomaisten antamat takeet riittävän seurannan varmistamisesta erityisesti polkumyyntitullista vapautetun tuotemäärän osalta.
(49) Tiettyyn vuosittaiseen tuotemäärään sovellettavaa hintasitoumusta ja sen ylittävään määrään sovellettavaa arvon perusteella kannettavaa tullia voidaan näin ollen pitää riittävinä keinoina yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. Mikäli sitoumusta rikotaan tai mikäli on perusteet epäillä sitoumusta rikotun, komissio ottaa välittömästi käyttöön väliaikaiset tai lopulliset tullit perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti.
(50) Komissio on hyväksynyt mainitut sitoumukset.
I VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN
(51) Koska vientiä harjoittavien tuottajien osalta havaitut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja koska yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli seuraavassa Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa:
- raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket, jollaisia käytetään öljy- tai kaasuputkijohdoissa, ulkoläpimitta enintään 406,4 mm (jotka kuuluvat CN-koodeihin 7304 10 10 ja 7304 10 30 ),
- saumattomat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, kylmävedetyt tai kylmävalssatut (jotka kuuluvat CN-koodiin 7304 31 99 ),
- saumattomat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, ulkoläpimitta enintään 406,4 mm (jotka kuuluvat CN-koodeihin 7304 39 91 tai 7304 39 93 ).
2. Polkumyyntitulli, jota sovelletaan vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintoihin edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden tuonnissa, on seuraava:
TAULUKON PAIKKA
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Tuonti vapautetaan edellä 1 artiklan mukaisesti käyttöön otetusta polkumyyntitullista edellyttäen, että tuotteita tuottavat ja myyvät yhteisöön vietäviksi 4 kohdassa luetellut yritykset, jotka ovat esittäneet komission hyväksymät sitoumukset, ja edellyttäen, että 2 ja 3 kohdan ehdot täyttyvät.
2. Vapautus tullista myönnetään sillä edellytyksellä, että vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevaa ilmoitusta tehtäessä jäsenvaltioiden toimivaltaisille tulliviranomaisille esitetään jonkin 4 kohdassa luetellun yrityksen antama ja voimassa oleva alkuperäinen tuotantotodistus. Tuotantotodistuksen, jonka tärkeimmät kohdat on lueteltu tämän asetuksen liitteessä, on oltava komission hyväksymässä sitoumuksessa esitettyjen, kyseisiä todistuksia koskevien vaatimusten mukainen.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu tuotantotodistus on esitettävä kolmen kuukauden kuluessa sen antamispäivästä. Määrät, jotka esitetään jäsenvaltioiden tulliviranomaisille tuotaviksi yhteisöön polkumyyntitullitta, eivät saa ylittää todistukseen merkittyjä määriä. Kun todistukseen merkityt määrät ylitetään, ylimenevään osaan sovelletaan tullia ja se tullataan edellä 1 artiklan 2 kohdassa mainittujen asianomaisten Taric-lisäkoodien mukaisesti.
4. Tuontitavarat, joiden mukana toimitetaan tuotantotodistus, tullataan seuraavien Taric-lisäkoodien mukaisesti:
TAULUKON PAIKKA
3 artikla
Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 384/1996 14 artiklan 6 kohdan mukaisista komissiolle antamista kertomuksista on ilmettävä kunkin vapaaseen liikkeeseen luovuttamisen osalta vuosi ja kuukausi, jona tuonti tapahtui, CN-koodit, Taric-koodit ja Taric-lisäkoodit, toimenpiteet, alkuperämaa, määrä, arvo, polkumyyntitulli ja jäsenvaltio, johon tuonti tapahtui, sekä tarpeen vaatiessa tuotantotodistuksen numero.
4 artikla
Kannetaan asetuksen (EY) N:o 1802/1999 mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisina käyttöönotettujen tullien suuruisina. Vapautetaan lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät.
5 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2000.