KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 22. december 1998
om Østrigs støtte til Ergee Textilwerk GmbH
(meddelt under nummer K(1998) 4568)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(1999/589/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber, særlig artikel 93, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have givet de interesserede parter en frist til at fremsætte deres bemærkninger, jf. EF-traktatens artikel 93, stk. 2, under hensyn til de indkomne bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDUREN
Ved skrivelse af 30. juni 1997 anmeldte Østrig en redningsstøtte til Ergee Textilwerk GmbH, Schrems, Østrig (herefter benævnt "Ergee"). Ifølge planerne skulle forbundsstaten og delstaten Niederösterreich stille garanti for et driftslån på op til 150 mio. ATS (10,8 mio. ECU). Ved skrivelse af 18. november 1997 anmeldte Østrig desuden en kapitaltilførsel fra den nye ejer på 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU), som skulle omdannes til egenkapital. Den nye ejer er det statslige Gesellschaft des Bundes für Industriepolitische Maßnahmen GmbH i Wien (herefter benævnt "GBI"). Eftersom GBI havde foretaget kapitaltilførslen, før Kommissionen havde truffet beslutning om den, og eftersom Kommissionen fandt, at kapitaltilførslen muligvis udgjorde statsstøtte, da er ikke forelå nogen omstruktureringsplan, blev sagen registreret som uanmeldt statsstøtte. Den 17. december 1997 godkendte Kommissionen redningsstøtten under sagsnummer NN 181/97 (ex N 455/97) for perioden fra juli til 1997 til udgangen af 1997. Østrig fik meddelt Kommissionens beslutning ved skrivelse af 22. januar 1998. En meddelelse herom blev desuden offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1).
Ved skrivelse af 19. december 1997 anmeldte Østrig omstruktureringsstøtte til Ergee. Kommissionen udbad sig nærmere oplysninger ved skrivelse af 26. januar 1998, som Østrig besvarede med skrivelse af 10. marts 1998. Den anmodede på ny ved skrivelse af 20. april 1998 om oplysninger, som den skulle have haft tilsendt inden for den almindeligt gældende frist på 20 arbejdsdage. Den 9. juni 1998 drøftede Kommissionens tjenestegrene i Bruxelles sagen med de østrigske myndigheder. Ved skrivelse af 23. juni fremsendte de baggrundsoplysninger angående GBI. De supplerende oplysninger, som Kommissionen udbad sig den 20. april 1998, er imidlertid endnu ikke modtaget. Med telefax af 3. juli 1998 fremsendte Østrig dog en række ændringer i anmeldelsen.
Kommissionen meddelte ved skrivelse af 4. august 1998 Østrig, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 93, stk. 2. Den fandt, at Østrig endnu ikke havde godtgjort, at samtlige omstruktureringsforanstaltninger var absolut nødvendige, og at statsstøtten var begrænset til, hvad der var strengt nødvendigt. Desuden ønskede Kommissionen at få at vide, om Ergee allerede i 1994 havde modtaget omstruktureringsstøtte. I øvrigt fastslog den, at GBI's kapitaltilførsel på 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU) i de seks måneder, redningsforanstaltningerne varede, kunne udgøre en forlænget redningsstøtte, og at der måske var andre af GBI's foranstaltninger, der måtte undersøges nærmere.
I overensstemmelse med EF-Domstolens dom af 13. april 1994 i de forenede sager C-324/90 og C-342/90 (Forbundsrepublikken Tyskland og Pleuger Worthington GmbH mod Kommissionen)(2) gav Kommissionen Østrig påbud om at fremsende alle de dokumenter, oplysninger og data, der var nødvendige for at undersøge, om omstruktureringsstøtten var forenelig med fællesmarkedet.
Denne kommissionsbeslutning blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3). I meddelelsen herom opfordrede Kommissionen alle interesserede til at fremsætte deres bemærkninger. Der fremkom herefter bemærkninger fra en interesseret part.
2. INDGÅENDE BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGERNE
Østrig har anmeldt følgende omstruktureringsforanstaltninger:
1) Forbundsstaten og delstaten Niederösterreich har planer om at stille garanti for et driftslån på op til 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU) i perioden fra 1998 til udgangen af 2000. Forbundsstaten og delstaten agter at dele denne garanti mellem sig i forholdet 2:1. Garantien stilles vederlagsfrit for Ergee.
2) Forbundsstaten og delstaten Niederösterreich har planer om at yde at lån på 40 mio. ATS (2,9 mio. ECU) i samme forhold på 2:1. Lånet skal være rente- og afdragsfrit i det første år. Derefter skal det tilbagebetales over seks år. Tilbagebetalingsbetingelserne og rentesatsen stemmer overens med retningslinjerne for ERP-fonden for 1996/97.
3) For det lån på 42 mio. ATS (3 mio. ECU), som Ergee fik ydet den 30. december 1994, vil arbejds-, sundheds- og socialministeriet og delstaten Niederösterreich ikke beregne renter. Hvis virksomheden i årene 1997-1998 kan godtgøre at beskæftige mindst 370 ansatte, vil de desuden give afkald på tilbagebetalingen af en tredjedel af lånet årligt, dvs. 14 mio. ATS (1 mio. ECU) p.a.
Østrig har bekræftet, at ingen af koncernens andre virksomheder har modtaget nogen støtte.
Desuden har Østrig meddelt Kommissionen, at GBI har til hensigt at forhøje acontoindbetalingen på et senere kapitalindskud fra 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU) til 50 mio. ATS (3,6 mio. ECU). Østrig har ikke anmeldt denne foranstaltning efter EF-traktatens artikel 93, stk. 3, da GBI's aktiviteter efter dens opfattelse ikke falder ind under EF-traktatens artikel 92.
3. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
Den britiske brancheorganisation British Apparel & Textile Confederation tilsluttede sig i skrivelse af 20. oktober 1998 fuldt ud de foranstaltninger, som Kommissionen agtede at træffe.
4. BEMÆRKINGER FRA ØSTRIG
Østrig fremsendte i skrivelse af 17. september 1998 de oplysninger, som Kommissionen havde udbedt sig i sin beslutning om indledning af proceduren angående de her omhandlede omstruktureringsforanstaltninger.
Østrig supplerede de allerede meddelte oplysninger om omstruktureringsplanen.
Østrig fremsendte oplysninger om egenkapitalen og andre forpligtelser i 1997 og den forventede balance for årende 1998-2000 samt indgående kommentarer hertil.
Desuden fremsendte Østrig oplysninger om de investeringer, der var gennemført i 1997, og dem, der planlagdes for 1998-2000. De enkelte investeringsprojekter blev indgående beskrevet og sat i forhold til udviklingen i Ergees anlægsformue og produktionskapacitet. Østrig udtalte, at de enkelte investeringsprojekter var nødvendige for at genoprette virksomhedens rentabilitet.
Østrig fremsendte en ajourført liste over alle omstruktureringsomkostningerne, inklusive de driftsmæssige og finansielle omstruktureringsforanstaltninger, samt en ajourført liste over samtlige omstruktureringsforanstaltninger.
Desuden fremsendte Østrig cashflow-beregninger, som efter Østrigs opfattelse beviser, at den samlede støtte er begrænset til, hvad der er nødvendigt for at genoprette Ergees rentabilitet.
Østrig fremsendte dokumentation for, at det rentebegunstigede lån på 42 mio. ATS (3 mio. ECU), som arbejds-, sundheds- og socialministeriet og delstaten Niederösterreich havde ydet i 1994, blev ydet til en investering. Investeringsomkostningerne blev udførligt specificeret.
Østrig beskrev de foranstaltninger, som GBI havde truffet, og den praksis, som GBI normalt følger. Det blev fremført, at GBI handler som en privat investor, og at GBI's aktiviteter derfor ikke er forbundet med statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92.
Endelig fremsendte Østrig de beregninger, som GBI havde lagt til grund for sin beslutning om at overtage Ergee. Efter Østrigs opfattelse beviser disse beregninger, der tager højde for den store risiko i forbindelse med overtagelsen, at GBI kunne regne med at få stort udbytte af sin investering.
5. VURDERING
Kommissionen har gennemgået sagen på grundlag af de oplysninger, som Østrig gav i sin skrivelse af 17. september 1998.
5.1. Støttemodtageren
Ergee blev oprettet i 1960 af Edwin E. Rössler KG, Sonthofen. Ergee er beliggende i regionen Waldviertel, som ifølge beslutning truffet af EFTA-Tilsynsmyndigheden(4) er et regionalstøtte berettiget område efter EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c).
I 1. september 1994 indgav Rössler KG konkursbegæring. Ergee var ikke omfattet af nogen konkursbehandling. Derefter overtog Ergees administrerende direktør alle anparterne og en del af det tyske moderselskabs aktiver. Denne management-buyout, der hovedsagelig var finansieret med fremmed kapital, slog imidlertid fejl. I juli 1997 overtog det statsejede selskab GBI anparterne i Ergee for 1 ATS.
Ergee havde i 1997 gennemsnitligt 417 ansatte, en omsætning på 495,8 mio. ATS (35,8 mio. ECU) og en balance på i alt 428 mio. ATS (30,9 mio. ECU). Ergee ejer 69,7 % af kapitalen i Loana a.s., Roznov, Tjekkiet, som har fire fabrikker med i alt 926 ansatte (1997). Desuden er Ergee eneejer af distributionsselskabet Ergee GmbH, Tyskland (190 ansatte) og Ergee AG, Krohbühl, Schweiz (7 ansatte). Ifølge Kommissionens henstilling af 3. april 1996 om definitionen af små og mellemstore virksomheder(5) er Ergee en stor virksomhed, der ikke kan betragtes om en SMV.
Ergee og Ergees datterselskaber er aktive i tekstilindustrien. I Østrig producerer Ergee strømper og strikvarer. Det tjekkiske datterselskab producerer sokker, strømper, støttestrømper og overtøj til børn.
I 1996 havde Ergee et underskud på sin ordinære virksomhed på 214,2 mio. ATS (15,5 mio. ECU) ved en omsætning på 600,1 mio. ATS (43,3 mio. ECU). Den negative egekapital udgjorde ved udgangen af 1996 168,3 mio. ATS (12,2 mio. ECU). På det tidspunkt, hvor Østrig anmeldte omstrukturerings- og redningsstøtten, var Ergee en kriseramt virksomhed.
5.2. GBI's aktiviteter
GBI blev oprettet i 1983 med statslige midler fra forbundsregeringen og drives med statslige midler. Ifølge den østrigske lov om aktieselskaber (GmbH-Gesetz) skal GBI's bestyrelse godkende overtagelser af datterselskaber, og således også overtagelsen af Ergee. Som GBI's eneaktionær udpeger forbundsstaten medlemmerne af denne bestyrelse. Staten har derfor også indflydelse på de beslutninger, som GBI træffer. Desuden er Ergee aktiv på et marked, der efter alt at dømme lider af overkapacitet. Endelig faldt GBI's overtagelse af Ergee sammen med en anmeldt rednings- og omstruktureringsstøtte til virksomheden. I overensstemmelse med sin faste praksis må Kommissionen derfor undersøge, om GBI's aktiviteter må betragtes som statsstøtte(6).
GBI's hovedopgave er at overtage kriseramte virksomheder, genoprette deres langsigtede rentabilitet og derefter sælge dem igen. GBI fremhævede kraftigt, at selskabets projekter ikke blot undersøges af dets egne omstruktureringseksperter, men også granskes af anerkendte revisionsfirmaer og uafhængige konsulentfirmaer. Ifølge oplysningerne fra Østrig overtager GBI kun virksomheder, der har udsigt til at kunne bringes på fode igen efter to-tre års forløb. GBI har siden 1983 undersøgt ca. 90 virksomheder, men kun opkøbt 9.
GBI har hidtil haft stor succes med at sanere kriseramte virksomheder. I 1983 overtog GBI fire virksomheder, nemlig Austria Haustechnik GmbH, Rottenmann, Glanzstoff Austria GmbH, St. Pölten, Austria Antriebstechnik G. Bauknecht GmbH, Spielberg, og IFE Industrieeinrichtungen Fertigungs AG, Waidhofen/Ybbs. Alle disse virksomheder blev i 1988 og 1989 solgt af GBI med gevinst efter vellykket omstrukturering. I 1993 overtog GBI de østrigske virksomheder Schmidt Schrauben Hainfeld GmbH og Assmann Ladenbau Leibnitz GmbH. I begge tilfælde blev der etableret særskilte selskaber, som opkøbte de kriseramte virksomheders lagre og lejede deres udstyr. Udstyret blev først købt, efter at der var skabt sikkerhed for, at omstruktureringen ville lykkes. Schmid Schrauben Hainfeld GmbH blev solgt med gevinst i 1996. For Assmann Ladenbau Leibnitz GmbH er der planer om at sætte virksomheden på børsen. I 1997 overtog GBI Ergee, ATB Austria Antriebstechnik AG, Spielberg, og ATB Antriebstechnik AG, Weinheim (Tyskland).
Kommissionen har undersøgt GBI's finansielle situation og fastslået, at der er tale om en yderst rentabel virksomhed. GBI's indtægtskilder omfatter honorarer for konsulenttjenester til datterselskaberne, dividende udloddet af disse og overskud, afkast på kapitalinvesteringer og indtægter af salg af virksomheder. GBI blev i 1983 udstyret med en egenkapital på 44 mio. ATS (3,2 mio. ECU), som frem til 1996 blev øget til 241 mio. ATS (17,4 mio. ECU) ved hjælp af overskud og uden yderligere midler fra staten.
Med hensyn til Ergee har Østrig udtalt, at GBI gennemførte en due diligence-undersøgelse, og at bestyrelsen først derefter besluttede at overtage den kriseramte virksomhed. Ergees produktion blev videreført på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Ergee var et meget kendt mærke i Mellemeuropa (Tyskland, Tjekkiet, Schweiz, Slovakiet og Østrig). Virksomheden frembød et betydeligt omstruktureringspotentiale, ikke alene med hensyn til personale, organisation, logistik og koncentration på færre produktionsanlæg, men også med hensyn til en optimal arbejdsdeling i de produktionsanlæg, der skulle videreføres, og en omlægning af distributionsnettet. Ifølge det oplyste var GBI også interesseret i en af Ergees østrigske konkurrenter, men opgav denne mulighed. Derefter indskød GBI en kapital på 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU) i Ergee og lagde den ind under koncernens cashflow-styring for at få dækket det øjeblikkelige finansieringsbehov. GBI vil i 1998 på ny tilføre en kapital på 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU) til Ergee. I øvrigt fik Ergee overført to af GBI's marketing- og finanskontroleksperter for at styrke ledelsen.
Østrig har fremlagt en udførlig beregning af investeringens forrentning. GBI vil beholde sine interesser i Ergee indtil år 2003 [...](7).
I lyset af alle de ovennævnte omstændigheder drager Kommissionen den konklusion, at GBI's aktiviteter må sidestilles med en privat investors og følgelig ikke udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92.
5.3. De anmeldte statslige støtteforanstaltninger
Garantien, det nye statslån og afkaldet på renter og muligvis også tilbagebetaling på det allerede ydede lån er statslige foranstaltninger. De anmeldte foranstaltninger iværksættes således med statslige midler. De tager sigte på at sætte kriseramte Ergee i stand til at fortsætte driften og genoprette rentabiliteten. Ergee begunstiges derved i forhold til sine konkurrenter. Virksomheden er aktiv i tekstilsektoren, hvor der inden for EØS findes mange konkurrerende virksomheder. Dens største konkurrenter er de østrigske virksomheder Palmers Textil AG og Wolford AG samt de tyske virksomheder Falke Gruppe og Kunert VertriebsgmH, som alle opererer internationalt. De anmeldte foranstaltninger er således egnet til at påvirke disse konkurrenters stilling i andre medlemsstater. De påvirker eller truer med at påvirke samhandelen mellem medlemsstater og udgør statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 92, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.
De ovennævnte støtteforanstaltninger falder ikke ind under nogen godkendt eller allerede eksisterende støtteordning og skal derfor anmeldes hver for sig i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3. Østrig har opfyldt denne anmeldelsespligt.
5.4. Undtagelsesbestemmelserne
I henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er støtte af den deri beskrevne art principielt uforenelig med fællesmarkedet. EF-traktatens artikel 92, stk. 2 og 3, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 2 og 3, omhandler de undtagelsestilfælde, hvor støtte kan anses at være forenelig med fællesmarkedet.
Kommissionen har undersøgt, om de anmeldte foranstaltninger kan falde ind under en af disse undtagelser fra statsstøtteforbuddet.
Undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 92, stk. 2, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 2, kan ikke anvendes i den konkrete sag, da der hverken er tale om støtte af social karakter til enkelte forbrugere, støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer, eller støtte for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.
Undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra a), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a), såvel som det regionale aspekt i undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), er ikke relevante, eftersom der ikke er tale om støtte til femme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller støtte til fremme af udviklingen af visse økonomiske regioner.
Med hensyn til undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), måtte Kommissionen fastslå, at der her omhandlede projekt ikke opfylder de kriterier, der normalt gælder for "projekter af fælleseuropæisk interesse", og heller ikke har til formål at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi.
Heller ikke undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra d), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra d), kan finde anvendelse, da der hverken er tale om støtte til fremme af kulturen eller til bevarelse af kulturarven.
Det er følgelig kun den første del af undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), der kan bringes i anvendelse, i det omfang, hvor støtten bidrager til fremme af visse erhvervsgrene og ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.
5.5. Fællesskabets rammebestemmelser
Ergee er en kriseramt virksomhed. De anmeldte foranstaltninger udgør omstruktureringsstøtte. EF's rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (herefter benævnt "rammebestemmelserne")(8) opstiller betingelserne for, hvornår omstruktureringsstøtte kan anses at være forenelig med fællesmarkedet.
Ifølge rammebestemmelserne skal omstruktureringen gennemføres som led i en realistisk, sammenhængende og omfattende plan, der inden for et kort tidsrum kan genetablere virksomhedens rentabilitet på lang sigt på basis af en realistisk vurdering af virksomhedens fremtidige driftsvilkår. Der skal i den forbindelse bl.a. tages højde for de faktorer, der lå til grund for virksomhedens vanskeligheder, udbud og efterspørgsel på markedet for virksomhedens produkter samt den forventede udvikling heri og virksomhedens specifikke stærke og svage sider. Omstruktureringsplanen skal sikre en velordnet overgang til en ny økonomisk struktur, der er bæredygtig på længere sigt, og som sætter virksomheden i stand til at klare sig ved egen hjælp uden behov for yderligere statsstøtte.
En omstrukturering indebærer normalt en reorganisering og rationalisering af virksomhedens aktiviteter til et mere effektivt niveau, hvilket typisk vil betyde, at virksomheden opgiver urentable eller tabsgivende aktiviteter. Hertil kommer en omstrukturering af de aktiviteter, der kan gøres konkurrencedygtige, samt udbygning og omstilling til nye, rentable aktiviteter. Den fysiske omstrukturering ledsages normalt af en finansiel omstrukturering.
Ifølge afsnit 3 i rammebestemmelserne skal Kommissionen navnlig undersøge, om omstruktureringen opfylder følgende betingelser: For det første skal omstruktureringen genoprette virksomhedens rentabilitet inden for et rimeligt tidsrum, for det andet må støtten ikke virke urimeligt konkurrencefordrejende, og for det tredje skal den stå i et rimeligt forhold til omstruktureringens omkostninger og fordele.
Desuden fastsætter rammebestemmelserne, at virksomheden skal gennemføre den omstruktureringsplan, som Kommissionen har fået forelagt, i fuldt omfang og opfylde alle de betingelser, der er fastsat i Kommissionens beslutning om støtten.
Endvidere skal Kommissionen føre tilsyn med gennemførelsen, udviklingen i og resultaterne af omstruktureringsplanen.
5.6. Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
Østrig har fremlagt en realistisk, sammenhængende og omfattende omstruktureringsplan. Kommissionen fastslår, at det indebærer, at virksomheden er forpligtet til at gennemføre omstruktureringsplanen.
Omstruktureringsplanen tager højde for de faktorer, som lå til grund for virksomhedens vanskeligheder. Disse vanskeligheder kan inddeles i tre hovedkategorier.
For det første var Ergee dårligt finansielt funderet. Ved udgangen af 1996 havde koncernen en negativ egenkapital på 122 mio. ATS (8,8 mio. ECU).
For det andet var der tydeligvis ikke en tilstrækkelig styring af koncernens fabrikker i Østrig og Tjekkiet, der var ingen ordentlig omkostningsstyring, og koncernen havde øjensynligt ikke i tilstrækkelig grad tilpasset sin produktionsproces til de ændrede forhold på markedet. Desuden havde virksomheden ingen målrettet mærke- og produktstrategi.
Det tredje problemområde beroede på, at Ergee igennem de seneste år ikke havde investeret nok.
Ergees omstruktureringsforanstaltninger, der er sammenfattet i tabellen nedenfor, er derfor koncentreret om disse tre hovedområder.
TABELPOSITION
5.6.1. Finansielle omstruktureringsforanstaltninger
De finansielle omstruktureringsomkostninger beløber sig i alt til ca. 491 mio. ATS (35,6 mio. ECU). For at sanere koncernens finanser var det nødvendigt at få udlignet dens negative egenkapital på 121 mio. ATS (8,8 mio. ECU), tilføre ny kapital svarende til ca. 25 % af balancesummen, dvs. ca. 165 mio. ATS (12,0 mio. ECU), dække de for 1997 og 1998 forudsagte tab på 148 mio. ATS (10,7 mio. ECU) og foretage en ekstraordinær afskrivning på lagre og fordringer på 56 mio. ATS (4,1 mio. ECU).
Kommissionen finder, at de finansielle omstruktureringsforanstaltninger er nødvendige for at få saneret Ergees finansielle situation.
Denne sanering blev især opnået ved, at Ergees banker gav afkald på ugaranterede lån på 338 mio. ATS (24,5 mio. ECU) i 1997. De pågældende banker var de østrigske banker Bank Austria AG, Erste Bank der österreichischen Sparkassen AG og Raiffeisenbank Oberes Waldviertel registrierte Genossenschaft mit beschränkter Haftung. I skrivelse af 28. maj og 8. juni 1998 bekræftede disse banker, at de var gået med til at give afkald på lånene, da deres tab i tilfælde af Ergees konkurs ville være blevet langt større. Kommissionen finder, at Bank Austria AG er en offentlig virksomhed, selv om over 50% af aktierene er i hænderne på private investorer, eftersom staten i sin egenskab af største enkeltaktionær kontrollerer banken. De andre to banker er private banker. Langt det største beløb kom fra den private Erste Bank der österreichischen Sparkassen AG. Bankerne dannede et konsortium og traf beslutningerne med enstemmighed. Kommissionen udleder heraf, at den offentlige bank Bank Austria AG handlede som en privat investor.
GBI har tilført en kapital på 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU) og forpligtet sig til at indskyde yderligere 25 mio. ATS, så snart Kommissionen har truffet beslutning i denne sag.
Staten vil give afkald på det eksisterende ugaranterede lån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU), hvis Kommissionen godkender det, og Ergee opfylder de betingelser, der stilles til antallet af ansatte i fabrikkerne i Østrig. Desuden vil virksomheden selv bidrage med salg af aktiver for [...](9) og med et forventet overskud i 1999-2000 på i alt [...](10).
Der er således tale om midler på i alt 494 mio. ATS (35,8 mio. ECU), som skulle kunne bringe virksomhedens finanser på fode igen.
5.6.2. Driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger
Omkostningerne ved de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger beløber sig til i alt 84,1 mio. AS (6,1 mio. ECU). Koncernen skal først og fremmest gennemføre personalenedskæringer for at forbedre sin omkostningsstruktur. Antallet af ansatte er allerede reduceret fra 1966 i 1996 til 1397 i 1998. Det svarer til en nedskæring på 29 %. Omkostningerne ved personaleplanen (hovedsagelig for Tyskland) udgør 55,5 mio. ATS (4,0 mio. ECU).
TABELPOSITION
Personalenedskæringerne gennemføres først og fremmest som led i en omorganisering inden for koncernen. Koncernen vil iværksætte en bedre styring af fabrikkerne i Østrig og Tjekkiet. Desuden vil den opgive lagrene i Tyskland og koncentrere lagrene på de østrigske fabrikker. Det tyske datterselskab skal omdannes til et distributionselskab. [...](11). Omkostningerne ved omorganiseringerne i Østrig beløber sig til 1 mio. ATS (0,1 mio. ECU).
Efter GBI's overtagelse af Ergee blev medlemmerne af Ergees og Loana a.s.' direktion erstattet af folk med erfaring i virksomhedssaneringer. Desuden har GBI udstationeret to af sine eksperter i marketing og finansstyring i Ergee for at styrke virksomhedsledelsen. Endvidere blev der også placeret folk med erfaring i virksomhedssaneringer og nøje kendskab til tekstilindustrien i Ergees bestyrelse. De ledelsesmæssige ændringer var nødvendige for at få gennemført besparelser, der kunne øge effektiviteten i produktionen og afkorte produktionstiden i de østrigske og tjekkiske fabrikker. Desuden bistår konsulenter med gennemførelsen af omstruktureringen [...](12).
For at sikre den langsigtede rentabilitet må koncernen endvidere omdefinere sin markedsposition og forbedre sin mærke- og produktstrategi. [...](13).
De driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger skal hovedsagelig finansieres ved hjælp af et statsgaranteret driftslån på op til 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU).
5.6.3. Omstruktureringsforanstaltninger med investeringsindhold
Østrig har påvist, at koncernen er nødt til at investere, hvis det skal lykkes den at blive rentabel igen. Koncernen har planer om investeringer på 76 mio. ATS (5,5 mio. ECU), hvilket gennemsnitligt svarer til [...](14) % af omsætningen, i årene 1997-1999.
Der er især tale om investeringer i udvidelse og teknisk modernisering af centrallageret i Østrik - idet centrallageret i Tyskland skal nedlægges - i udstyr og i tilpasning af soft- og hardware til den seneste tekniske udvikling.
En mindre del af investeringerne drejer sig om maskinparken. der er tale om at udskifte gamle, afskrevne maskiner for at kunne opretholde en høj kvalitetsstandard og arbejde med nye fibre og mere krævende design og for at få nedbragt materialeomkostningerne. Østrig har påvist, at værdien af koncernens materielle aktiver er blevet væsentligt forringet igennem de seneste år.
Nedenstående tabel viser, at værdien af de nyanskaffede - enten købte eller leasede - maskiner var lavere end afskrivnings- og leasingomkostningerne ved de maskiner, som koncernen brugte, selv om mange af dem allerede var fuldt afskrevet.
TABELPOSITION
Investeringerne skal finansieres ved hjælp af det nye statslån på 40 mio. ATS (2,9 mio. ECU) og yderligere banklån.
Kommissionen finder, at investeringerne er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for koncernens omstrukturering.
5.6.4. Regnskabsprognoser
Kommissionen har undersøgt prognoserne for balance, resultatopgørelse og cashflow frem til år 2000 for at kunne vurdere, om omstruktureringsforanstaltningerne vil genoprette virksomhedens rentabilitet. Den fastslår, at prognoserne er udførlige, og at de antagelser, de er baseret på, er klart beskrevet.
Koncenens nye strategi gående ud på at reducere produktsortimentet, antallet af ansatte og produktionskapaciteten vil resultere i en lavere produktion. Produktionen vil stadig i år 2000 være lavere end i 1997.
Kommissionen fastslår, at driftsresultatet - trods en betydelig nedgang i produktionen i 1998 i forhold til 1997 (- 6 %) - vil blive positivt allerede i 1998. Denne forbedring opnås hovedsagelig gennem en betydelig nedbringelse af personaleudgifternes andel af produktionen fra 41,7 % i 1997 til 34,0 % i 1998. Resultatet af den ordinære drift vil dog fortsat være negativt på grund af de fortsat høje renteudgifter. Ifølge planen vil koncernen give overskud i 1999. [...](15). Denne forbedring er baseret på yderligere omkostningsbesparelser og en mere effektiv produktionsproces. Ifølge prognoserne vil koncernen øge sit overskud til [...](16) i år 2000, svarende til [...](17) % af produktionsydelsen. Dette tal viser klart, at koncernen absolut kan saneres, selv om den må fortsætte den stramme styring af omkostningerne.
Navnlig takket være bankernes afkald på tilbagebetalingen af deres lån og kapitaltilførslen fra GBI kunne koncernen allerede i 1997 opvise en positiv egenkapital på 15,2 % af balancesummen. Efter en yderligere kapitaltilførsel fra GBI og tilbageholdelse af overskuddet i 1999 og 2000 vil egenkapital i år 2000 komme op på 27,8 % af balancesummen. Efter Kommissionens skøn vil koncernens finansielle situation være saneret i år 2000.
Prognoserne viser efter Kommissionens opfattelse således klart, at koncernen har udsigt til at blive rentabel på længere sigt og er i stand til at klare sig ved genhjælp uden yderligere støtte fra staten.
TABELPOSITION
TABELPOSITION
5.7. Ingen urimelige konkurrencefordrejende virkninger
Kommissionen har undersøgt, om der er taget skridt til at udligne de skadelige virkninger, som omstruktureringsstøtten kan få for konkurrenterne.
5.7.1. Indskroenkning af produktionskapaciteten
Kommissionenhar noteret sig, at også eksterne faktorer medvirkede til at bringe koncernen i vanskeligheder. En repræsentativ rundspørge(18) har vist, at 40 % af de forbrugere, der ønsker at spare, først og fremmest sparer på deres tøjindkøb. Desuden falder tekstilefterspørgslen i Europa med 5-7 % om året. Samtidig stiger importen fra Fjernøsten. Disse faktorer har ført til prisfald, hård konkurrence mellem producenterne og strukturel overkapacitet. Kommissionen bemærker desuden, at Østrig ikke har bestridt, at det relevante marked er præget af strukturel overkapacitet.
I overensstemmelse med nr. 3.2.2. ii) i rammebestemmelserne skal omstruktureringsplanen yde et i forhold til den modtagne støtte rimeligt bidrag til omstruktureringen af branchen på dette marked gennem en definitiv nedskæring eller nedlukning af kapacitet. En kapacitetsnedskæring eller nedlukning betragtes som definitiv, når de berørte produktionsanlæg skrottes, sættes permanent ude af stand til at producere i det hidtidige omfang eller permanent omdannes til anden brug.
Kommissionen har noteret, at virksomheden som led i omstruktureringen vil udskifte gamle, afskrevne maskiner for at kunne opretholde et højt kvalitetsniveau, arbejde med nye fibre og mere krævende design og øge effektiviteten, for derved at sikre koncernens rentabilitet på længere sigt. Udskiftningen af maskiner fører dog ikke til nogen udvidelse af maskinparken eller kapaciteten. Østrig har godtgjort, at på koncernplan og under hensyn ikke blot til koncernens egne, men også til leasede maskiner, vil ikke alene antallet af maskiner blive reduceret, men også den potentielle produktionskapacitet, udtrykt i enheder pr. dag, vil blive uigenkaldeligt nedbragt. Koncernen vil således reducere strikkekapaciteten med 11 %, tålukningskapaciteten med 23,9 % og fladstrikningskapaciteten med 51,2 %. Der er tale om områder af afgørende betydning for produkterne i denne varegruppe. De leasede maskiner tegner sig kun for en ubetydelig andel af maskinparken.
Nedenstående tabel giver et overblik over udviklingen i koncernens produktionskapacitet.
[...](19).
Kommissinen fastslår desuden, at kapacitetsnedskæringerne blev ledsaget af en indskrænkning af arbejdsstyrken med 28,9 %, samtidig med, at koncernens lagerareal blev reduceret fra 24000 m2 til 13000 m2, og produktsortimentet blev reduceret med 15 %. Derudover erindrer Kommissionen om, at koncernen frem til år 2000 ikke vil øge sin produktion i forhold til 1997-niveauet.
Ergee har ifølge det oplyste en markedsandel på de vigtigste markeder, Østrig og Tyskland, på hhv. 10,9 % og 6 %. I de andre EØS-lande har Ergees markedsandele ikke større betydning. På EØS-markedet er Ergee således en forholdsvis lille aktør.
5.7.2. Statsstøttens konkurrencefordrejende virkninger
Med hensyn til det planlagte afkald på det ugaranterede statslån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU) finder Kommissionen, at dette beløb er nødvendigt for at sikre, at koncernen får tilstrækkelige likvide midler til rådighed. Desuden har Kommissionen taget hensyn til, at staten ifølge det oplyste ville miste hele beløbet, hvis Ergee gik konkurs. Endvidere handler staten på samme måde som Ergees banker, der også har givet afkald på hele deres ugaranterede lån. I øvrigt er dette gjort afhængigt af antallet af beskæftigede i Ergee i år 2000.
Hvad angår det nye statslån på 40 mio. (2,9 mio. ECU) har Kommissionen draget den konklusion, at lånet er nødvendigt for at kunne finansiere de nødvendige investeringer. Kommissionen har desuden taget med i betragtning, at virksomheden i henhold til EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning af 11. maj 1994 ligger i et område, der er regionalstøtteberettiget efter EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), med en tilladt støtteintensitet på 20 % netto.
Ved hjælp af garantien på 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU) kan Ergee skaffe sig tilstrækkelige likvide midler til at finansiere omstruktureringsforanstaltningerne. Kommissionen hæfter sig dog ved, at denne garanti er vederlagsfri for Ergee. Da koncernen har udsigt til at blive rentabel på længere sigt, og da dens finanser allerede er saneret, er det ikke nødvendigt at give afkald på et vederlag for garantien for at genoprette virksomhedens rentabilitet. Desuden udgør gruppens finansielle omkostninger kun ca. 2 % af dens produktion. Det er således ikke rimeligt, at denne garanti er vederlagsfri. Kommissionen finder derfor, at denne garanti, som udgør statsstøtte, da Ergee ikke skal yde noget vederlag for den, hvilket ellers er almindelig praksis på markedet, ikke er forenelig med fællesmarkedet.
5.8. Forholdet mellem støtten og omstruktureringens fordele og omkostninger
Kommissionen har undersøgt, om støtten er begrænset til, hvad der er nødvendigt for virksomhedens omstrukturering.
TABELPOSITION
Tabellen viser, at omstruktureringen af virksomheden først og fremmest finansieres af bankerne (56,2 %). Statens bidrag udgør 26,4 % af omstruktureringsomkostningerne, virksomhedens udgør 9,8 % og moderselskabet GBI's bidrag udgør 7,7 %.
De ovenstående tal viser, at statsstøtten står i rimeligt forhold til omstruktureringsomkostningerne og til bidragene fra de andre implicerede. Kommissionen henleder dog endnu engang opmærksomheden på, at et afkald på vederlag for garantien ikke er nødvendigt for at genoprette virksomhedens rentabilitet. Denne garanti er følgelig ikke forenelig med fællesmarkedet.
5.9. De eksisterende statslån
Østrig har godtgjort, at det eksisterende lån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU) blev ydet til investeringer på 92,7 mio. ATS (6,7 mio. ECU) i 1994 og 1995. Kommissionen fik tilsendt en detaljeret opgørelse af investeringsomkostningerne.
Det eksisterende lån blev ydet i henhold til § 35a i den østrigske Arbeitsmarktförderungsgesetz, som EFTA-Tilsynsmyndigheden har registreret under nr. 93-359 i oversigten over gældende regionalstøtteordninger. Kommissionen finder derfor, at denne støtte er ydet under en gældende støtteordning.
Kommissionen fastslår desuden, at Ergee ifølge oplysningerne fra Østrig ikke var impliceret i det tyske moderselskabs konkurs og ikke var kriseramt, da lånet blev ydet.
Kommissionen har derfor draget den konklusion, at der med dette lån er tale om investeringsstøtte.
Kommissionen fastslår, at det er første gang, at Ergee har anmodet om omstruktureringsstøtte.
5.10. Ingen forlængelse af redningsstøtten
Den 17. december 1997 godkendte Kommissionen en redningsstøtte i form af, at GBI stillede en garanti og indbetalte et acontoindskud på en senere kapitaltilførsel i perioden fra juli 1997 til udgangen af 1997. Ifølge det oplyste blev garantien kun stillet til udgangen af 1997. Ergee råder dog endnu i dag over de 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU), som GBI indskød.
Kommissionen fastslog i sin beslutning angående redningsstøtten, at er uden en relevant omstruktureringsplan hverken kan være sikkerhed for eller formodning om, at der kan opnås en rimelig rentabilitet inden for et rimeligt tidsrum. Kommissionen konkluderede derfor, at GBI's foranstaltninger i det tidsrum, hvor redningsforanstaltningerne blev gennemført, kunne indeholde statsstøtte. Da Kommissionen imidlertid allerede har fastslået, at GBI's foranstaltninger siden omstruktureringsfasen har været økonomisk funderet og ikke har udgjort statsstøtte efter EFT-traktatens artikel 92, er der faktisk ingen grund til at betragte GBI's kapitalindskud som en forlængelse af en redningsstøtte.
6. KONKLUSION
Kommissionen har draget den konklusion, at GBI's aktiviteter kan sidestilles med en privat investors og ikke udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel artikel 92.
Kommissionen finder, at Østrig har fremlagt en realistisk, sammenhængende og omfattende omstruktureringsplan og godtgjort, at koncernen har udsigt til at blive rentabel på lang sigt og i stand til at klare sig ved egen hjælp uden behov for yderligere støtte. De betydelige nedskæringer i produktionskapaciteten, der gennemføres, er tilstrækkelige til at forhindre urimelig konkurrencefordrejning. Statsstøtten står i et rimeligt forhold til omstruktureringsomkostningerne og de bidrag, de andre implicerede yder. Desuden har Kommissionen hæftet sig ved, at det er første gang, Ergee har anmodet om omstruktureringsstøtte. Endelig er der reelt ikke længere nogen grund til at betragte GBI's kapitaltilførsel som en redningsstøtte. Kommissionen finder dog, at der ikke er nødvendigt at give afkald på et vederlag for den garanti, der stilles, for at genoprette virksomhedens rentabilitet. Det ville give virksomheden en uberettiget fordel.
Kommissionen kan derfor kun godkende ydelsen af et nyt statslån på 40 mio. ATS (2,9 mio. ECU) og afkaldet på renter og afdrag på det eksisterende statslån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU).
Kommissionen finder derimod, at statsstøtten i form af en vederlagsfri garanti på 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU) til Ergee ikke er forenelig med fællesmarkedet.
Kommissionen har derfor konkluderet, at ydelsen af et nyt statslån på 40 mio. ATS (2,9 mio. ECU) og afkaldet på renter og afdrag på det eksisterende statslån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU) kan anses at bidrage til udvikling af visse erhvervsgrene uden at ændre samhandelsvilkårene på fællesmarkedet på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen fastslår derfor, at de statslige foranstaltninger i henhold til bestemmelserne i den første del af EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. Derimod ændrer statsstøtten i form af en vederlagsfri garanti på 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU) samhandelsvilkårene på en måde, der strider med den fælles interesse, og er derfor ikke forenelig med fællesmarkedet.
Kommissionen opfordrer Østrig til senest to måneder efter offentliggørelsen af denne beslutning at underrette den om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den.
I overensstemmelse med afsnit 3 i Kommissionens rammebestemmelser opfordrer Kommissionen Østrig til at indsende detaljerede årlige rapporter for at godtgøre, at omstruktureringsplanen gennemføres planmæssigt -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den statsstøtte, som Østrig har til hensigt at yde til Ergee Textilwerk GmbH, Schrems, i form af afkald på renter og afdrag på et statslån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU) og et nyt statslån på 40 mio. ATS (2,9 mio. ECU), er forenelig med fællesmarkedet.
Den statsstøtte, Østrig har til hensigt at yde til Ergee Textilwerk GmbH, Schrems, i form af en vederlagsfri garanti på op til 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU), er ikke forenelig med fællesmarkedet. Denne støtte må følgelig ikke ydes.
Artikel 2
Østrig indsender hvert år detaljerede rapporter til Kommissionen for at godtgøre, at omstruktureringsplanen gennemføres planmæssigt.
Artikel 3
Østrig underretter senest to måneder efter offentliggørelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den.
Artikel 4
Denne beslutning er rettet til Republikken Østrig.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1998.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 22 päivänä joulukuuta 1998,
Itävallan Ergee Textilwerk GmbH:lle myöntämästä tuesta
(tiedoksiannettu numerolla K(1998) 4568)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(1999/589/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan l kohdan a alakohdan,
on kehottanut niitä, joiden etua asia koskee, esittämään huomautuksensa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisesti,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
Itävallan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 30 päivänä kesäkuuta 1997 päivätyllä kirjeellä pelastamistuesta Schremsissä Itävallassa sijaitsevan Ergee Textilwerk GmbH:n (jäljempänä "Ergee") hyväksi. Liittovaltio ja Niederösterreichin osavaltio aikoivat myöntää takauksen enimmäismäärältään 150 miljoonan Itävallan sillingin (10,8 miljoonan ecun) toimintaluotolle. Myöhemmin Itävallan viranomaiset ilmoittivat myös uuden osakkaan myöntämästä 25 miljoonan sillingin (1,8 miljoonan ecun) pääomatuesta, joka oli tarkoitus muuttaa omaksi pääomaksi. Uusi osakas on wieniläinen valtion omistama Gesellschaft des Bundes für Industriepolitische Maßnahmen GmbH (jäljempänä "GBI"). Koska GBI otti yrityksen haltuunsa ja siirsi pääoman sille ennen kuin komissio oli tehnyt asiasta päätöstä, tapaus kirjattiin ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin. Komissio hyväksyi pelastamistuen 17 päivänä joulukuuta 1997 numerolla NN 181/97 (ex N 455/97) ajanjaksolle heinäkuusta 1997 vuoden 1997 loppuun. Itävallan liittohallitukselle ilmoitettiin komission päätöksestä 22 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Vastaava tiedonanto julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1).
Itävallan viranomaiset ilmoittivat 19 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä rakenneuudistustuesta. Komissio pyysi 26 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Itävallan viranomaiset toimittivat 10 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 20 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä jälleen täydentäviä tietoja, jotka sen olisi pitänyt saada tavanomaisen 20 arkipäivän määräajan kuluessa. Komission edustajat ja Itävallan viranomaiset käsittelivät asiaa 9 päivänä kesäkuuta 1998 Brysselissä. GBI:lle toimitettiin nämä taustatiedot 23 päivänä kesäkuuta päivätyllä kirjeellä. Kyseistä tapausta koskevia täydentäviä tietoja, joita vaadittiin 20 päivänä huhtikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, ei kuitenkaan ole vielä toimitettu. Sen sijaan Itävallan viranomaiset toimittivat komissiolle 3 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä faksilla muutoksia ilmoitukseen.
Komissio ilmoitti Itävallalle 4 päivänä elokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Komissio katsoi, ettei Itävalta ollut vielä osoittanut, että kaikki rakenneuudistustoimenpiteet olivat ehdottomasti tarpeen tai että valtiontuki oli rajattu ehdottomasti välttämättömään vähimmäismäärään. Lisäksi komissio halusi tietää, oliko Ergee saanut rakenneuudistustukea jo vuonna 1994. Komissio totesi myös, että 25 miljoonan sillingin (1,8 milj. ecua) pääomapanos GBI:ltä kuusi kuukautta kestäneen pelastustoimenpidejakson aikana saattoi olla jatkettua pelastamistukea ja että myös muut GBI:n toimenpiteet saattaisivat vaatia perusteellisempaa tarkastelua.
Yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-324/90 ja C-342/90 (Saksan liittotasavalta ja Pleuger Worthington GmbH v. komissio)(2) 13.4.1994 antaman tuomion mukaisesti komissio vaati Itävaltaa toimittamaan sille kaikki asiakirjat, tiedot ja päivämäärät, jotka ovat tarpeen sen arvioimiseksi, soveltuuko pelastamistuki yhteismarkkinoille.
Komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Samalla kehotettiin niitä, joiden etua asia koskee, esittämään huomautuksensa. Komissiolle toimitettiin yksi huomautus.
2. TUKITOIMENPITEIDEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS
Itävalta ilmoitti seuraavista rakenneuudistustoimenpiteistä:
1) Liittovaltio ja Niederösterreichin osavaltio aikovat myöntää vuosina 1998-2000 yhteensä 90 miljoonan sillingin (6,5 milj. ecun) takauksen toimintaluotoille. Liittovaltio ja Niederösterreichin osavaltio aikovat jakaa takaussitoumuksen siten, että liittovaltion osuus on kaksi kolmasosaa ja osavaltion yksi kolmasosa. Takauksesta ei aiheudu kustannuksia Ergeelle.
2) Liittovaltio ja Niederösterreichin osavaltio aikovat myöntää 40 miljoonan sillingin (2,9 milj. ecua) luoton, joka jaetaan samassa suhteessa kuin takaus (2/3 ja 1/3). Luotosta ei ensimmäisenä vuonna peritä korkoa eikä sitä tarvitse lyhentää. Sen jälkeen laina maksetaan takaisin kuuden vuoden kuluessa. Lyhennyksiä ja koronmaksua koskevat ehdot ovat ERP-rahaston vuosille 1996-1997 antamien suuntaviivojen mukaiset.
3) Työ-, terveys- ja sosiaaliministeriö sekä Niederösterreichin osavaltio eivät aio periä korkoa Ergeelle 30 päivänä joulukuuta 1994 myöntämästään 42 miljoonan sillingin (3 milj. ecun) luotosta. Jos yritys työllistää vuosina 1997-1999 vähintään 370 työntekijää, lainanantajat antavat anteeksi kolmasosan lainasummasta vuodessa, mikä merkitsee 14 miljoonaa sillinkiä (1 milj. ecua) vuodessa.
Itävallan viranomaiset ovat vahvistaneet, että muut konserniin kuuluvat yritykset eivät ole saaneet tukea.
Itävallan viranomaiset ovat myös ilmoittaneet komissiolle, että GBI aikoo korottaa pääomapanostaan 25miljoonasta sillingistä (1,8 milj. ecua) 50 miljoonaan sillinkiin (3,6 milj. ecua). Itävalta ei ole ilmoittanut tästä EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska GBI:n toimenpide ei sen mielestä kuulu EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan soveltamisalaan.
3. NIIDEN HUOMAUTUKSET, JOIDEN ETUA ASIA KOSKEE
British Apparel & Textile Confederation ilmaisi 20 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellään hyväksyvänsä täysin komission toimenpiteet.
4. ITÄVALLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUS
Itävalta toimitti 17 päivänä syyskuuta 1998 päivätyllä kirjeellään tiedot, joita komissio oli pyytänyt päätöksessään aloittaa kyseisiä rakenneuudistustoimenpiteitä koskeva menettely.
Itävalta täydensi myös jo toimittamaansa rakenneuudistussuunnitelmaa.
Itävalta toimitti tietoja omasta ja vieraasta pääomasta vuonna 1997 sekä tase-ennusteet vuosille 1998-2000. Näitä tietoja selvitettiin perusteellisesti.
Itävallan viranomaiset toimittivat lisäksi tietoja vuonna 1997 toteutetuista ja vuosille 1998-2000 suunnitelluista investoinneista. Yksittäisiä investointihankkeita kuvailtiin perusteellisesti ja niiden osoitettiin liittyvän Ergeen käyttöomaisuuden kehittämiseen ja tuotantokapasiteetiin. Itävallan viranomaiset ovat sitä mieltä, että yksittäiset investointihankkeet ovat välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
Itävalta toimitti ajantasaisen luettelon kaikista rakenneuudistuskustannuksista, mukaan lukien operatiivisen toiminnan ja rahoituksen rakenneuudistustoimenpiteiden aiheuttamat kustannukset, sekä luettelon kaikista rakenneuudistukseen liittyvistä toimenpiteistä.
Itävalta toimitti komissiolle myös yrityksen kassavirtalaskelmat, jotka viranomaisten mukaan osoittavat, että kokonaistuki rajoittui Ergeen elinkelpoisuuden palauttamisen kannalta välttämättömään määrään.
Itävallan viranomaiset osoittivat, että työ-, terveys- ja sosiaaliministeriön sekä Niederösterreichin osavaltion vuonna 1994 myöntämä 42 miljoonan sillingin (3 milj. ecua) korkotukilaina oli suunnattu investointeihin. Aiheutuneet investointikustannukset selvitettiin yksityiskohtaisesti.
Viranomaiset kuvailivat kyseessä olevia GBI:n toimenpiteitä ja yrityksen yleistä toimintatapaa. Viranomaisten mielestä GBI toimi yksityisen sijoittajan tavoin, eikä sen toiminta näin ollen ollut EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.
Viranomaiset toimittivat komissiolle myös laskelmat, joihin GBI:n päätös Ergeen haltuunotosta perustui. Itävallan mukaan nämä laskelmat, joissa otettiin huomioon kyseiseen osakkuuteen liittyvät suuret riskit, osoittivat selvästi, että GBI voisi odottaa huomattavia etuja tästä investoinnista.
5. OIKEUDELLINEN ARVIO
Komissio tutki asiaa Itävallan viranomaisten 17 päivänä syyskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä toimittamien tietojen perusteella.
5.1 Tuensaaja
Sonthofenilainen (Saksa) Edwin E. Rössler KG perusti Ergeen vuonna 1960. Ergee sijaitsee Waldviertelin alueella, joka on EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen nojalla(4) EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukialue.
Rössler KG haki 1 päivänä syyskuuta 1994 konkurssia. Ergeetä ei kuitenkaan asetettu selvitystilaan. Ergeen toimitusjohtaja osti yrityksen osakkeet emoyhtiöltä ja hankki myös osakkuuden saksalaisesta emoyhtiöstä. Suurelta osin ulkoisella rahoituksella toteutettu yrityksen ostaminen toimivalle johdolle ei kuitenkaan parantanut tilannetta ja heinäkuussa 1997 valtion omistama GBI osti Ergeen yhdellä Itävallan sillingillä.
Ergeellä oli vuonna 1997 noin 417 työntekijää, sen liikevaihto oli 495,8 miljoonaa sillinkiä (35,8 milj. ecua) ja taseen loppusumma yhteensä 428 miljoonaa sillinkiä (30,9 milj. ecua). Ergeellä on 69,7 prosentin osakkuus Roznovissa Tsekissä sijaitsevasta Loana a.s. -yrityksestä, jonka neljässä toimipaikassa työskenteli 926 henkilöä vuonna 1997. Lisäksi Ergee omistaa kokonaan saksalaisen Ergee GmbH -myyntiyhtiön (190 työntekijää) ja Sveitsin Krohbühlissä sijaitsevan Ergee AG:n (7 työntekijää). Pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen mukaan(5) Ergee on suuri yritys, eikä sitä voida luokitella pk-yritykseksi.
Ergee ja sen tytäryhtiöt toimivat tekstiiliteollisuudessa. Ergee valmistaa Itävallassa sukka- ja neuletuotteita. Tsekkiläinen tytäryhtiö valmistaa sukkia, sukkahousuja, tukisukkia ja lasten päällysvaatteita.
Vuonna 1996 Ergeen tavanomaisen liiketoiminnan tulos oli 214,2 miljoonaa sillinkiä (15,5 milj. ecua) tappiollinen ja liikevaihto 600,1 miljoonaa sillinkiä (43,3 milj. ecua). Oma pääoma oli vuoden 1996 lopulla 168,3 miljoonaa sillinkiä (12,2 milj. ecua) negatiivinen. Silloin kun Itävalta ilmoitti rakenneuudistus- ja pelastustuesta, Ergee oli vaikeuksissa oleva yritys.
5.2 GBI:n toiminta
Liittohallitus perusti GBI:n vuonna 1983 julkisin varoin ja se toimii edelleen valtionyhtiönä. Itävallan osakeyhtiölain mukaisesti tytäryhtiöiden hankkiminen, esim. Ergeen ostaminen, edellyttää GBI:n hallintoneuvoston hyväksyntää. Liittovaltio on GBI:n omistajana nimittänyt tämän hallintoneuvoston jäsenet. Näin ollen valtiolla on vaikutusvaltaa GBI:n päätöksentekoon. Ergee toimii markkinoilla, joilla on selkeästi ylikapasiteettia. GBI:n osakkuudesta Ergeessä ilmoitettiin lopulta pelastus- ja rakenneuudistustukena. Näin ollen komission on pitkäaikaisen tutkimuskäytäntönsä mukaisesti varmistettava, ovatko GBI:n toimet valtiontukea(6).
GBI:n päätoimialana on vaikeuksissa olevien yritysten haltuunottaminen, yritysten pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen ja lopulta yritysten myyminen. GBI on korostanut, että sen rakenneuudistusasiantuntijoiden lisäksi myös tunnetut tilintarkastusyhtiöt ja riippumattomat konsulttiyhtiöt tutkivat perusteellisesti hankkeet. Itävallan viranomaisten mukaan GBI ottaa yrityksen haltuunsa ainoastaan silloin, kun sen kannattavuuden voidaan odottaa kahden tai kolmen vuoden kuluessa palautuvan. GBI on tutkinut vuodesta 1983 alkaen noin 90 yritystä ja hankkinut osakkuuden ainoastaan 9 yrityksestä.
Tähän asti GBI on saneerannut varsin menestyksekkäästi vaikeuksissa olevia yrityksiä. Vuonna 1983 se otti haltuunsa neljä yritystä: Austria Haustechnik GmbH:n Rottenmannissa, Glanzstoff Austria GmbH:n St. Pöltenissä, Austria Antriebstechnik G. Bauknecht GmbH:n Spielbergissä ja IFE Industrieeinrichtungen Fertigungs AG:n Waidhofen/Ybbsissä. GBI sai jokaisen yrityksen myynnistä vuosina 1988-1989 voittoa menestyksekkään rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen. Vuonna 1993 GBI otti haltuunsa itävaltalaiset yritykset Schmid Schrauben Hainfeld GmbH:n ja Assmann Ladenbau Leibnitz GmbH:n. Kummassakin tapauksessa perustettiin omaisuudenhoitoyhtiöt, jotka ostivat vaikeuksissa olevien yritysten varastot ja vuokrasivat niiden käyttöomaisuuden. Käyttöomaisuus ostettiin vasta sitten kun rakenneuudistustoimenpiteiden onnistuminen oli varmistettu. Schmid Schrauben Hainfeld GmbH:n myynti vuonna 1996 tuotti voittoa. Assmann Ladenbau Leibnitz GmbH:n listaamista pörssiin harkitaan. Vuonna 1997 GBI otti haltuunsa Ergeen, ATB Austria Antriebstechnik AG:n Spielbergissä ja ATB Antriebstechnik AG:n Weinheimissa Saksassa.
Komissio on tutkinut GBI:n taloudellista tilannetta ja todennut, että kyseessä on erittäin kannattava yritys. Yrityksen tulolähteitä ovat tytäryhtiöiden maksamat palkkiot konsulttipalveluista, tytäryhtiöiden maksamat osingot ja niiden tuottama voitto, pääomasijoitusten tuotot ja yritysten myynnistä saatu tuotto. GBI:n oma pääoma vuonna 1983 oli 44 miljoonaa sillinkiä (3,2 milj. ecua), jota korotettiin vuoteen 1996 mennessä voittojen avulla 241 miljoonaan sillinkiin (17,4 milj. ecua) ilman valtion varoja.
Itävallan viranomaiset selittivät Ergeen osalta, että GBI tutki ensin, onko due diligence -periaatetta noudatettu, ja hallintoneuvosto päätti vasta sen jälkeen ottaa haltuunsa vaikeuksissa olevan yrityksen. Tästä tutkimuksesta saatujen tulosten perusteella Ergeen tuotantotoimintaa jatkettiin. Ergee olikin Keski-Euroopassa (Saksa, Tsekki, Sveitsi, Slovakia ja Itävalta) varsin tunnettu tuotemerkki. Yrityksen toimintaan liittyi monia osa-alueita, joilla rakenneuudistuksen toteuttaminen oli mahdollista. Henkilöstöön, organisaatioon, logistiikkaan ja yrityksen toimipaikkojen lukumäärän vähentämiseen liittyvien uudistusten lisäksi myös jäljelle jääneiden tuotantolaitosten optimaaliseen työnjakoon ja yrityksen toimipisteverkon uudelleen järjestämiseen liittyvät rakenneuudistukset olivat tarpeen. Itävallan viranomaisten mukaan GBI oli kiinnostunut myös eräästä Ergeen itävaltalaisesta kilpailijasta, mutta päätti lopulta olla ottamatta sitä haltuunsa. GBI korotti Ergeen pääomaa 25 miljoonalla sillingillä (1,8 milj. ecua) ja liitti yrityksen konsernin kassanhallintaan kattaakseen sen lyhyen aikavälin rahoitustarpeet. GBI korotti Ergeen pääomaa vuonna 1998 uudelleen 25 miljoonalla sillingillä (1,8 milj. eculla). GBI siirsi lisäksi kaksi markkinoinnin ja rahoitusvalvonnan asiantuntijaansa Ergeehen vahvistamaan yrityksen johtoa.
Itävallan viranomaiset ovat toimittaneet yksityiskohtaiset laskelmat investointien tuotoista. GBI aikoo säilyttää osakkuutensa Ergeessä vuoteen 2003. [...](7).
Kaikkien edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo, että GBI:n toimenpiteet vastaavat yksityisen sijoittajan toimintaa, eikä kyse siis ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetuista valtiontuista.
5.3 Ilmoitetut valtion tukitoimenpiteet
Valtion takaus, uusi laina sekä luopuminen koronmaksu- ja mahdollisesti jo myönnettyjen lainojen takaisinmaksuvaatimuksista ovat valtion viranomaisten toimenpiteitä. Näin ollen ne toteutetaan valtion varoin. Näillä toimenpiteillä pyrittiin saattamaan vaikeuksissa oleva Ergee tilanteeseen, jossa sen toiminta voi jatkua ja kannattavuus palautua. Tällä tavoin Ergeetä suosittiin sen kilpailijoihin verrattuna. Yritys toimii tekstiiliteollisuuden alalla ja sillä on monia kilpailijoita ETA-maissa. Yrityksen vahvimmat kilpailijat ovat itävaltalainen Palmers Textil AG, itävaltalainen Wolford AG, saksalainen Falke-yhtymä ja saksalainen Kunert VertriebsgmbH, jotka ovat kaikki kansainvälisiä yrityksiä. Ilmoitetut toimenpiteet voivat siis vaikuttaa näiden toisissa jäsenvaltioissa toimivien kilpailijoiden taloudelliseen tilanteeseen. Tästä syystä nämä toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää jäsenvaltioiden välistä kauppaa ja ne ovat EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Edellä mainitut tuet eivät kuulu jo hyväksyttyyn tai jo voimassa olevaan tukijärjestelmään ja sen vuoksi niistä on ilmoitettava erikseen EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Itävallan viranomaiset eivät noudattaneet tätä ilmoitusvelvollisuutta.
5.4 Poikkeusmääräykset
EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan kyseisissä sopimuksissa tarkoitetut edellytykset täyttävät tuet eivät periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille. EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeustapauksista, jolloin tuet voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi.
Komissio on tutkinut, voidaanko ilmoitettuihin toimenpiteisiin soveltaa näitä poikkeusmääräyksiä.
EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei kyseessä olevassa tapauksessa voida soveltaa, koska kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta, tuesta luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korjaamiseksi eikä tuesta sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.
EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyjä poikkeuksia tai EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja alueellisia poikkeuksia ei voida soveltaa, sillä tukea ei ole myönnetty taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen, tai tietyn talousalueen kehityksen edistämiseen.
EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeusten osalta komission on todettava, että "Euroopan yhteistä etua" koskevalle tuelle tavallisesti asetetut perusteet eivät täyty, eikä kyse ole myöskään jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamisesta.
EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan d alakohdan poikkeuksia ei myöskään voida soveltaa, koska tuella ei edistetä kulttuuria eikä kulttuuriperintöä.
Sen sijaan EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusmääräysten alkuosaa voitaisiin soveltaa, jos tuki on suunnattu tietyn taloudellisen toiminnan kehitykseen ja jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
5.5 Yhteisön suuntaviivat
Ergee on vaikeuksissa oleva yritys ja ilmoitetut toimenpiteet ovat rakenneuudistustukea. Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen tarkoitettua valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa(8) ("jäljempänä suuntaviivat") määritellään edellytykset, joiden täyttyessä rakenneuudistustuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.
Suuntaviivojen mukaan rakenneuudistuksen on oltava osa realistista, yksityiskohtaista ja laaja-alaista suunnitelmaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi kohtuullisessa ajassa ja suunnitelman on perustuttava realistisiin oletuksiin yrityksen tulevista toimintaedellytyksistä. Tässä yhteydessä on otettava huomioon yrityksen vaikeuksiin johtaneet tilanteet, tarjonta ja kysyntä merkityksellisillä tuotemarkkinoilla sekä niiden ennakoitu kehittyminen ja yrityksen erityiset vahvuudet ja heikkoudet. Suunnitelman on mahdollistettava yrityksen sujuva siirtyminen uuteen pitkällä aikavälillä kannattavaan organisaatiorakenteeseen, joka antaa sille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa omin voimin ilman lisätukea valtiolta.
Rakenneuudistuksen lähtökohtana on yleensä yrityksen toiminnan uudelleen järjestely ja järkeistäminen tehokkuuden parantamiseksi, mikä merkitsee tavallisesti sitä, että voittoa tuottamattomista tai jo tappioita aiheuttaneista toiminnoista luovutaan. Tämän lisäksi rakenneuudistus koskee niitä toimintoja, joilla kilpailukykyisyys voidaan palauttaa, ja mahdollisesti uusien kannattavien toimintojen kehittämistä tai monipuolistamista. Organisaation rakenneuudistuksen lisäksi edellytetään yleensä yrityksen rahoituksen rakenneuudistusta.
Suuntaviivojen 3 kohdan mukaisesti komission oli erityisesti tutkittava, täyttääkö rakenneuudistus seuraavat edellytykset: Rakenneuudistuksen on palautettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa, tuki ei saa vääristää kilpailua kohtuuttomasti ja tuen on oltava suhteutettu rakenneuudistuskustannuksiin ja siitä saatavaan hyötyyn.
Suuntaviivoissa määrätään myös, että yrityksen on toteutettava komissiolle esitetty ja sen hyväksymä rakenneuudistussuunnitelma kokonaisuudessaan ja täytettävä kaikki komission päätöksessä asetetut edellytykset.
Lisäksi yhteisön suuntaviivoissa todetaan, että komissio valvoo rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa ja edistymistä.
5.6 Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
Itävallan viranomaiset ovat esittäneet realistisen, yksityiskohtaisen ja laaja-alaisen rakenneuudistussuunnitelman. Komissio toteaa, että yritys on velvoitettu panemaan rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön.
Rakenneuudistussuunnitelmassa otetaan huomioon olosuhteet, jotka ovat johtaneet yrityksen vaikeuksiin. Nämä vaikeudet voidaan jakaa kolmeen pääryhmään.
Ensiksikin Ergeen ongelmana on heikko rahoitusrakenne. Vuoden 1996 lopussa konsernin oma pääoma oli 122 miljoonaa Itävallan sillinkiä (8,8 milj. ecua) negatiivinen.
Toiseksi konsernin Itävallassa ja Tsekissä sijaitsevien tuotantolaitosten toiminnan valvonta on selvästi puutteellista, niiltä puuttui asianmukainen kustannustenhallinta eikä konsernin tuotantoprosessi ilmeisestikään pystynyt vastaamaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Tämän lisäksi yritys ei ollut noudattanut sopivaa tuotemerkki- ja tuotestrategiaa.
Kolmas ongelma-alue aiheutuu siitä, ettei Ergee ollut viime vuosina investoinut riittävästi.
Tästä syystä Ergeen rakenneuudistustoimenpiteet, jotka on koottu jäljempänä olevaan taulukkoon, keskittyivät näihin kolmeen pääasialliseen ongelma-alueeseen.
TAULUKON PAIKKA
5.6.1 Rahoituksen rakenneuudistus
Rahoituksen rakenneuudistuskustannukset ovat yhteensä noin 491 miljoonaa Itävallan sillinkiä (35,6 milj. ecua). Konsernin rahoitusaseman tervehdyttäminen edellytti, että 121 miljoonan sillingin (8,8 milj. ecun) oman pääoman vaje katetaan ja konsernille varmistetaan riittävä oman pääoman taso eli noin 25 prosenttia konsernin taseen loppusummasta, mikä merkitsee noin 165:tä miljoonaa sillinkiä (12,0:aa milj. ecua). Nämä tarvittiin vuosina 1997-1998 aiheutuneiden 148 miljoonan sillingin (10,7 milj. ecua) tappioiden sekä 56 miljoonan sillingin (4,1 milj. ecun) varaston ja saatavien poikkeuksellisen arvon alentamisen kattamiseen
Komission mielestä nämä rahoituksen rakenneuudistustoimenpiteet ovat välttämättömiä Ergeen rahoitusaseman tervehdyttämiseksi.
Konsernin rahoitusaseman tervehdyttäminen tapahtui pääasiassa siten, että Ergeen velkojat luopuivat 338 miljoonan sillingin (24,5 milj. ecun) vakuudettoman lainan takaisinmaksuvaatimuksista vuonna 1997. Saatavistaan luopuivat itävaltalaiset pankit Bank Austria AG, Erste Bank der österreichischen Sparkassen AG ja Raiffeisenbank Oberes Waldviertel registrierte Genossenschaft mit beschränkter Haftung. Nämä pankit vahvistivat 28 päivänä toukokuuta 1998 ja 8 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyillä kirjeillä, että ne olivat suostuneet luopumaan lainasaatavistaan, koska Ergeen ajautuminen konkurssiin olisi aiheuttanut niille vielä suuremmat tappiot. Komissio katsoo Bank Austria AG:n olevan julkinen yritys, vaikka yli 50 prosenttia osakkeista on yksityisten sijoittajien hallussa, sillä valtiolla on kuitenkin suurimpana yksittäisenä osakkaana määräysvalta yrityksessä. Muut pankit ovat yksityisiä. Selkeästi suurin osuus luotosta kuului kuitenkin yksityiselle Erste Bank der österreichischen Sparkassen AG:lle. Pankit ovat perustaneet konsortion, ja tehneet päätökset yksimielisesti. Näin ollen komissio päättelee, että julkinen pankki Bank Austria AG on toiminut yksityisen sijoittajan tavoin.
GBI sijoitti 25 miljoonaa sillinkiä (1,8 milj. ecua) Ergeen oman pääoman vajeen kattamiseen ja sitoutui toimittamaan yrityksen käyttöön toiset 25 miljoonaa sen jälkeen, kun komissio on tehnyt päätöksen käsiteltävänä olevassa asiassa.
Valtion tarkoituksena on luopua jäljelle jääneiden 42 miljoonan sillingin (3,0 milj. ecun) vakuudettomien luottojen takaisinmaksuvaatimuksista, jos komissio antaa tähän luvan ja jos Ergee täyttää Itävallan tuotantolaitosten työntekijämäärälle asetetut edellytykset. Lisäksi yritys aikoo itse osallistua rahoitukseen realisoimalla omaisuutta [...](9) ja vuosille 1999-2000 ennakoitujen yhteensä [...](10) voittojen avulla.
Yhteenlaskettuna tämä merkitsee 494:ää miljoonaa sillinkiä (35,8:aa milj. ecua) ja varojen avulla varmistetaan, että yrityksen rahoitusasema palaa terveelle pohjalle.
5.6.2 Operatiivisen toiminnan rakenneuudistustoimenpiteet
Operatiivisen toiminnan rakenneuudistustoimenpiteiden kustannukset ovat yhteensä 84,1 miljoonaa Itävallan sillinkiä (6,1 milj. ecua). Konsernin on ennen kaikkea vähennettävä henkilöstöään parantaakseen kustannusrakennettaan. Tästä syystä työntekijämäärää on jo vähennetty 1966 työntekijästä vuonna 1996 yhteensä 1397 työntekijään vuonna 1998. Tämä merkitsee 29 prosentin supistusta. Tarvittavan henkilöstösuunnitelman kustannukset (pääasiassa Saksan osalta) ovat 55,5 miljoonaa sillinkiä (4,0 milj. ecua).
TAULUKON PAIKKA
Henkilöstösupistukset johtuvat pääasiassa konsernin sisäisistä organisaatiomuutoksista. Konsernin pyrkimyksenä on valvoa tiukemmin Itävallassa ja Tsekissä sijaitsevia tuotantolaitoksia. Sen lisäksi konserni luopuu varastostaan Saksassa ja keskittää varastointitoiminnot Itävallan toimipaikkaan. Saksalainen tytäryhtiö on tarkoitus muuttaa myyntiyhtiöksi. [...](11). Itävallan toimipaikassa tarvittavien organisaatiomuutosten kustannusten arvioidaan olevan 1 miljoona sillinkiä (0,1 milj. ecua).
Sen jälkeen kun Ergee siirtyi GBI:lle, Ergeen ja Loana a.s.:n hallituksen jäsenet korvattiin kokeneilla saneeraajilla. Lisäksi GBI lähetti kaksi markkinointi- ja rahoitusasiantuntijaa Ergeehen vahvistaakseen yrityksen johtoa. Ergeen hallintoneuvoston jäsenet korvattiin niin ikään kokeneilla saneeraajilla ja tekstiiliteollisuuden asiantuntijoilla. Johtotason muutokset olivat tarpeen, jotta voitaisiin toteuttaa kustannuksia supistavia toimenpiteitä tuotannon tehokkuuden lisäämiseksi ja tuotantoaikojen lyhentämiseksi Itävallan ja Tsekin tehtailla. Rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttaminen on annettu konsulttien tehtäväksi. [...](12).
Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden takaamiseksi konsernin on määriteltävä uudelleen markkina-asemansa ja kehitettävä tuotemerkki- ja tuotantostrategiaansa.[...](13).
Operatiivisen toiminnan rakenneuudistustoimenpiteet on tarkoitus rahoittaa pääasiassa valtion takaamalla 90 miljoonan sillingin (6,5 milj, ecun) toimintaluotolla.
5.6.3 Investointeihin liittyvät rakenneuudistustoimenpiteet
Itävallan viranomaiset ovat osoittaneet, että konsernin on investoitava palauttaakseen pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Vuosina 1997-1999 konserni on sunnittellut investoivansa 76 miljoonan sillinkiä (5,5 milj. ecua), joka vastaa keskimäärin. [...](14) prosenttia liikevaihdosta.
Investoinnit liittyvät ennen kaikkea Itävallassa sijaitsevan keskusvaraston laajentamiseen ja tekniseen uudenaikaistamiseen (sillä Saksassa sijaitseva keskusvarasto on tarkoitus sulkea) sekä laitteiden, kuten tietokoneohjelmien ja tietokoneiden, viimeisimpiin sovelluksiin.
Pieni osa investoinneista on suunnattu konekantaan. Näiden investointien avulla vanhat koneet on tarkoitus korvata uusilla, jotta tuotteiden korkea laatu voidaan säilyttää ja työstää uusia kuituja ja monipuolisempia malleja sekä alentaa huomattavasti materiaalikustannuksia. Itävallan viranomaiset ovat selvittäneet, että konserni on supistanut viime vuosina reaaliomaisuuttaan.
Seuraavat luvut osoittavat, että hankittujen (ostettujen tai vuokrattujen) uusien koneiden arvo oli alhaisempi kuin konsernin käyttämien koneiden poisto- ja leasingkulut, vaikka monien osalta poistot oli jo tehty kokonaisuudessaan.
TAULUKON PAIKKA
Investoinnit on tarkoitus rahoittaa valtion myöntämällä uudella 40 miljoonan sillingin (2,9 milj. ecun) lainalla ja pankkilainoilla.
Komissio katsoo, että investoinnit on rajoitettu pienimpään mahdolliseen määrään, jolla konsernin rakenneuudistus voidaan toteuttaa.
5.6.4 Ennusteet
Komissio on tarkastellut vuoteen 2000 ulottuvia tase-, tulos- ja kassavirtalaskelmia määrittääkseen, palauttavatko rakenneuudistustoimenpiteet yrityksen elinkelpoisuuden. Komissio toteaa, että ennusteet on tehty perusteellisesti ja niiden pohjana olevat oletukset on selostettu yksityiskohtaisesti.
Tuotevalikoiman, henkilöstön ja tuotantokapasiteetin supistamisstrategian tuloksena konsernin tuotanto laskee. Se on vuonna 2000 edelleen alhaisempi kuin vuonna 1997.
Komissio toteaa, että huolimatta selkeästä tuotannon supistumisesta (-6 %) edellisvuoteen verrattuna liiketoiminnan tulos on jo vuonna 1998 positiivinen. Tämä kehitys perustuu pääasiassa henkilöstökulujen huomattavaan laskuun, joka tuotannossa ilmaistuna merkitsi pudotusta 41,7 prosentista vuonna 1997 34,0 prosenttiin vuonna 1998. Tavanomaisen liiketoiminnan tulos pysyy kuitenkin edelleen negatiivisena suurten korkokulujen vuoksi. Suunnitelman mukaan konsernin pitäisi tuottaa voittoa taas vuonna 1999. [...](15). Parannus perustuu uusiin kustannusten supistuksiin ja tehokkaampaan tuotantoprosessiin. Ennusteiden mukaisesti konserni nostaa vuonna 2000 voittojaan [...](16) eli [...](17) prosenttiin tuotannon arvosta. Tämä osoittaa, että vaikka konsernin on jatkettava kustannusten hallintaa, se on täysin saneerauskelpoinen.
Varsinkin pankkilainojen takaisinmaksuvaatimuksista luopumisen ja GBI:n päömasijoituksen ansiosta konsernin oman pääoman taso oli jo vuonna 1997 positiivinen ja se vastasi 15,2 prosenttia taseen loppusummasta. GBI:n sijoittaman lisäpääoman ja vuosina 1999-2000 tehtävän voiton turvin oman pääoman tason arvioidaan vuonna 2000 olevan 27,8 prosenttia taseen loppusummasta. Komission arvioiden mukaan konsernin taloudellinen tilanne on vakaa vuonna 2000.
Näin ollen ennusteet osoittavat komission mielestä, että konsernilla on mahdollisuus pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen ja että se voi toimia omin voimin ilman valtion tukitoimia.
TAULUKON PAIKKA
TAULUKON PAIKKA
5.7 Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen
Komissio on tutkinut, kompensoitiinko rakenneuudistustuesta kilpailijoille aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia.
5.7.1 Tuotantokapasiteetin supistaminen
Komissio toteaa, että konsernin vaikeuksien taustalla olivat myös yrityksen ulkoiset syyt. Kattavan kyselytutkimuksen(18) tulosten mukaan 40 prosenttia niistä kuluttajista, jotka supistavat menojaan, säästävät pääasiassa vaatteiden hankinnassa. Tämän lisäksi tekstiilien kysyntä Euroopassa laskee 5-7 prosenttia vuodessa. Samanaikaisesti tuonti Kaukoidästä lisääntyy. Nämä tekijät ovat johtaneet hintojen laskuun, tiukkaan valmistajien väliseen kilpailuun toisten pudottamiseksi markkinoilta ja rakenteellisen ylikapasiteetin syntyyn. Komissio toteaa, ettei Itävalta ole kieltänyt sitä, että asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla esiintyy rakenteellista ylikapasiteettia.
Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan b alakohdan mukaisesti rakenneuudistussuunnitelman on suhteessa saatavan tuen määrään edistettävä kyseisillä yhteisön markkinoilla toimivan teollisuudenalan rakenneuudistusta supistamalla sen tuotantokapasiteettia peruuttamattomasti. Tuotantokapasiteetin supistaminen on peruuttamatonta silloin, kun kyseiset tuotantolaitokset hävitetään, kun niiden aiempaa tuotantoa alennetaan pysyvästi tai kun ne suunnataan pysyvästi toisiin käyttötarkoituksiin.
Komissio toteaa, että yrityksen on osana rakenneuudistustoimenpiteitä korvattava vanhat koneet säilyttääkseen tuotannon korkealaatuisena, pystyäkseen työstämään uusia kuituja ja monipuolisempia malleja sekä tehostaakseen toimintaansa, jotta konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuus olisi turvattu. Koneiden korvaaminen ei siis johda laitekannan tai kapasiteetin kasvuun. Itävallan viranomaiset ovat osoittaneet, että omat sekä vuokratut koneet huomioon ottaen koneiden lukumäärä konsernitasolla laskee ja lisäksi mahdollinen tuotantokapasiteetti (kappaletta/päivä) supistuu peruuttamattomasti. Konsernin neulontakapasiteetti supistuu 11 prosenttia, sukan kärkien neulontakapasiteetti 23,9 prosenttia ja tasoneulontakapasiteetti 51,2 prosenttia. Tämä tuotantokapasiteetti on merkittävä yhtymän omien tuotteiden valmistuksessa. Vuokrattujen koneiden osuus on vähäinen omiin koneisiin verrattuna.
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto konsernin tuotantokapasiteetin kehityksestä.
[...](19)
Komissio toteaa myös, että tuotantokapasiteetin laskuun liittyi henkilöstön supistaminen 28,9 prosentilla, jonka lisäksi konsernin varastojen pinta-alaa vähennettiin 24000 m2:stä 13000 m2:iin ja tuotevalikoimaa supistettiin 15 prosentilla. Lisäksi komissio korostaa jälleen sitä, että vuoteen 2000 mennessä konserni ei aio nostaa tuotantoaan vuoden 1997 tason yläpuolelle.
Itävallan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Ergeellä on tärkeimmillä markkina-alueillaan Itävallassa 10,9 prosentin ja Saksassa 6 prosentin markkina-osuus. Muissa ETA-maissa Ergeen markkinaosuudet eivät ole merkittäviä. Näin ollen Ergee on ETA-markkinoilla suhteellisen vähämerkityksinen kilpailija.
5.7.2 Valtion tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus
Komission mielestä suunniteltu valtion luopuminen vakuudettoman 42 miljoonan Itävallan sillingin (3,0 milj. ecua) lainan takaisinmaksuvaatimuksista on tarpeen sen varmistamiseksi, että konsernilla on käytettävissään riittävästi varoja. Komissio on lisäksi ottanut huomioon sen, että Itävallan toimittamien tietojen mukaan valtio olisi menettänyt koko lainasumman, jos Ergee ajautuisi konkurssiin. Valtio toimii samalla tavoin kuin Ergeelle luottoa myöntäneet pankit, jotka luopuvat niin ikään kokonaisuudessaan vakuudettomista lainasaatavistaan. Lainasaatavista luopumiselle on lisäksi asetettu edellytykseksi, että tietty henkilöstömäärä pidetään Ergeen palveluksessa vuoden 2000 loppuun.
Valtion myöntämän uuden 40 miljoonan sillingin (2,9 milj. ecun) lainan osalta komissio on päätellyt, että laina on tarpeen välttämättömien investointien rahoituksen turvaamiseksi. Komissio on myös ottanut huomioon, että 11 päivänä toukokuuta 1994 tehdyn EFTAn valvontaviranomaisen päätöksen mukaan yritys toimii EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisella tukialueella, jolla suurin sallittu tuki-intensiteetti on 20 prosenttia netto.
Ergee voi 90 miljoonan sillingin (6,5 milj. ecun) takauksen avulla hankkia riittävästi varoja rakenneuudistustoimenpiteidensä rahoittamiseksi. Komissio huomauttaa kuitenkin, että Ergeeltä ei vaadita minkäänlaista maksua tästä takauksesta. Koska konsernin ennakoidaan olevan elinkelpoinen pitkällä aikavälillä ja koska sen talous on juuri tervehdytetty, palkkiosta luopuminen ei ole tarpeen yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi. Yhtymän rahoituskustannukset ovat sitä paitsi vain noin 2 prosenttia tuotannon arvosta. Voidaan siis osoittaa, että takauksen myöntäminen ilmaiseksi ei ole perusteltua. Näin ollen tällainen saatavista luopuminen vähentäisi yritykseen kohdistuvia taloudellisia vaateita vuoteen 2000 asti epäoikeudenmukaisella tavalla. Komissio katsoo, että takaus, josta Ergeen ei tarvitse maksaa markkinoilla tavanomaista palkkiota, on yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.
5.8 Tukien suhtettaminen rakenneuudistuskustannuksiin ja siitä saatavaan hyötyyn
Komissio on tutkinut, onko tuki rajattu yrityksen rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ehdottomasti välttämättömään määrään.
TAULUKON PAIKKA
Taulukosta ilmenee, että yrityksen rakenneuudistuksen päärahoittajia ovat pankit (56,2 %). Valtion osuus on 26,4 prosenttia, yrityksen oma osuus 9,8 prosenttia ja emoyhtiö GBI:n osuus 7,7 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista.
Edellä mainitut prosenttiosuudet osoittavat, että valtiontuki on asianmukaisesti suhteutettu rakenneuudistuskustannuksiin ja muiden osuuksiin niistä. Komissio huomauttaa kuitenkin, että takauspalkkiosta luopuminen ei ole tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tästä syystä takaus ei sovellu yhteismarkkinoille.
5.9 Nykyinen valtion laina
Itävallan viranomaiset ovat osoittaneet, että valtion jo myöntämä 42 miljoonan sillingin (3,0 milj. ecun) luotto oli suunnattu 92,7 miljoonan sillingin (6,7 milj. ecun) investointeihin vuosina 1994-1995. Viranomaiset ovat toimittaneet myös yksityiskohtaisen selonteon investointikustannusten jakautumisesta.
Nykyinen luotto myönnettiin työllisyyden edistämistä koskevan lain 35 a §:n nojalla (Arbeitsmarktförderungsgesetz). EFTAn valvontaviranomainen on kirjannut kyseisen lain numerolla 93-359 voimassa olevien aluetukijärjestelmien luetteloon. Näin ollen komissio katsoo, että tuki kuuluu voimassa olevaan tukijärjestelmään.
Komissio toteaa lisäksi, että Itävallan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Ergee ei ollut osallisena saksalaisen emoyhtiön konkurssimenettelyssä eikä se ollut taloudellisissa vaikeuksissa kun luotto myönnettiin.
Tästä syystä komissio päättelee, että kyseinen luotto on investointitukea.
Komissio toteaa, että Ergee hakee rakenneuudistustukea ensimmäistä kertaa.
5.10 Pelastamistukea ei jatketa
Komissio antoi 17 päivänä joulukuuta 1997 luvan pelastamistuen myöntämiseen takauksena ja GBI:n rahoittamana pääomankorotuksena heinäkuun 1997 ja vuoden 1997 lopun välisenä aikana. Itävallan toimittamien tietojen mukaan takaus myönnettiin vain vuoden 1997 loppuun. Ergeellä on kuitenkin edelleen käytössään GBI:n sille osoittamat 25 miljoonaa Itävallan sillinkiä (1,8 milj. ecua).
Komissio totesi pelastamistukea koskevassa päätöksessään, että ilman sopivaa rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida osoittaa eikä odottaa, että yrityksen tavanomaiset tuotot voisivat palautua asianmukaisen ajan kuluessa. Tästä syystä komissio päätteli, että GBI:n toimenpiteet saattoivat sisältää valtiontukea pelastamistoimenpiteiden toteuttamisajankohtana. Koska komissio on kuitenkin jo todennut, että GBI:n toimenpiteet rakenneuudistusvaiheen jälkeen ovat olleet taloudellisesti perusteltuja ja etteivät ne ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, ei ole mitään todellista syytä pitää GBI:n tekemää pääomasijoitusta jatkona pelastamistuelle.
6. PÄÄTELMÄT
Komissio on tullut siihen tulokseen, että GBI:n toiminta vastaa yksityisen sijoittajan tavanomaista toimintaa eikä kyse ole EY:n perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetusta valtiontuesta.
Komissio katsoo, että Itävalta on toimittanut realistisen, yksityiskohtaisen ja laaja-alaisen rakenneuudistussuunnitelman ja osoittanut, että konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen on mahdollista ja että se voi jatkaa toimintaansa omin voimin ilman lisätukea valtiolta. Tuotantokapasiteettia on supistettu huomattavasti ja sen avulla voidaan estää markkinoiden kohtuuton vääristyminen. Valtiontuki on suhteutettu rakenneuudistuskustannuksiin ja muiden osuuteen kustannuksista. Tämän lisäksi komissio toteaa, että Ergee hakee rakenneuudistustukea ensimmäistä kertaa. Ei ole myöskään mitään todellista syytä pitää GBI:n tekemää pääomasijoitusta jatkona pelastamistuelle. Komissio katsookin, että luopuminen takauspalkkiosta ei ole tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tämä merkitsisi epäoikeudenmukaista etua konsernille.
Näistä syistä komissio hyväksyy vain valtion myöntämän uuden 40 miljoonan Itävallan sillingin (2,9 milj. ecun) lainan ja luopumisen koronmaksuvaatimuksista sekä nykyisen 42 miljoonan sillingin (3,0 milj. ecua) lainan takaisinmaksuvaatimuksista.
Sitä vastoin komissio katsoo, että valtion korvauksetta Ergeelle myöntämä 90 miljoonan sillingin (6,5 milj. ecun) takaus on yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.
Näin ollen komissio päättelee, että valtion myöntämä uusi 40 miljoonan sillingin (2,9 milj. ecun) laina ja luopuminen koronmaksuvaatimuksista sekä nykyisen 42 miljoonan sillingin (3,0 milj. ecua) lainan takaisinmaksuvaatimuksista ovat tukea tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, eikä tuki muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tästä syystä komissio päättää, että valtion tukitoimenpiteet voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ensimmäisen osan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Sitä vastoin valtion korvauksetta 90 miljoonan sillingin (6,5 milj. ecun) takauksena myöntämä valtiontuki muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla eikä tästä syystä sovellu yhteismarkkinoille.
Komissio kehottaa Itävallan viranomaisia ilmoittamaan komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
Yhteisön suuntaviivojen 3 kohdan mukaisesti komissio vaatii Itävallan viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaisen vuosikertomuksen, joka osoittaa, että rakenneuudistussunnitelma on pantu asianmukaisesti täytäntöön.
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Yhteismarkkinoille soveltuvaksi katsotaan valtiontuki Itävallan Schremsissä sijaitsevalle Ergee Textilwerk GmbH:lle, joka myönnettiin siten, että valtio luopui koronmaksuvaatimuksistaan ja myöntämänsä 42 miljoonan Itävallan sillingin (3,0 miljoonan ecun) lainan takaisinmaksuvaatimuksista sekä myönsi uuden 40 miljoonan Itävallan sillingin (2,9 miljoonan ecun) lainan.
Yhteismarkkinoille soveltumattomaksi katsotaan valtiontuki Itävallan Schremsissä sijaitsevalle Ergee Textilwerk GmbH:lle, joka oli tarkoitus myöntää siten, että valtio antaa korvauksetta 90 miljoonan Itävallan sillingin (6,5 miljoonan ecun) takauksen. Tästä syystä tätä tukea ei saa myöntää.
2 artikla
Itävallan viranomaisten on toimitettava yksityiskohtainen vuosikertomus, jossa osoitetaan, että rakenneuudistussuunnitelma pannaan asianmukaisesti täytäntöön.
3 artikla
Itävallan viranomaisten on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1998.