KOMMISSIONENS DIREKTIV 97/46/EF af 25. juli 1997 om ændring af direktiv 95/44/EF om de betingelser, hvorunder visse skadegørende planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag I-V til Rådets direktiv 77/93/EØF, må føres ind i eller flyttes inden for Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette med henblik på forsøg, forskning eller planteforædling
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets direktiv 77/93/EØF af 21. december 1976 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 97/14/EF (2), særlig artikel 3, stk. 7, litra e), artikel 4, stk. 5, artikel 5, stk. 5, og artikel 12, stk. 3c, og
ud fra følgende betragtninger:
Ifølge direktiv 77/93/EØF må de skadegørere, der er anført i bilag I og II til nævnte direktiv, uanset om de optræder isoleret eller sammen med de relevante planter eller planteprodukter, der er anført i bilag II til nævnte direktiv, ikke føres ind i og ved flytning spredes inden for Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette;
ifølge direktiv 77/93/EØF må planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag III til nævnte direktiv, ikke føres ind i Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette;
planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag IV til direktiv 77/93/EØF, må heller ikke føres ind i eller flyttes inden for Fællesskabet eller visse beskyttede zoner inden for dette, medmindre de relevante særlige krav i nævnte bilag er opfyldt;
planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i bilag V, del B, til direktiv 77/93/EØF, og som kommer fra tredjelande, må ikke føres ind i Fællesskabet, medmindre de opfylder normerne og kravene i nævnte direktiv og er ledsaget af et officielt plantesundhedscertifikat, der skaber sikkerhed herfor, og desuden underkastes en officiel undersøgelse for at kontrollere, om de opfylder disse bestemmelser;
ifølge artikel 3, stk. 7, litra e), artikel 4, stk. 5, artikel 5, stk. 5, og artikel 12, stk. 3c, i direktiv 77/93/EØF finder disse regler dog ikke anvendelse på indførelse og flytning af sådanne skadegørere, planter, planteprodukter og andre objekter med henblik på forsøg, forskning eller planteforædling, dersom visse betingelser, der skal fastsættes på EF-plan, er opfyldt;
de betingelser, der skal være opfyldt i tilfælde af sådanne indførelser eller flytninger for at sikre, at der ikke er risiko for spredning af skadegørere, er fastsat i Kommissionens direktiv 95/44/EF (3);
i medlemsstaterne er der behov for at indføre planter af udløber- eller knolddannende arter af Solanum L. eller hybrider heraf, der er bestemt til udplantning, planteforædling, bevarelse af genetisk materiale eller videnskabelig forskning;
i Kommissionens beslutning 80/862/EØF (4), senest ændret ved beslutning 96/713/EF (5), er der fastlagt betingelser, der skal være opfyldt i tilfælde af indførelser eller flytninger af nævnte planter for at sikre, at der ikke er risiko for spredning af skadegørere;
anvendelsesperioden for beslutning 80/862/EØF udløber den 31. december 1997, og betingelserne i beslutningen bør derfor medtages i dette direktiv;
det er nødvendigt at fastlægge de betingelser, der skal være opfyldt i tilfælde af sådanne indførelser eller flytninger af nævnte planter for at sikre, at der ikke er risiko for spredning af skadegørere;
betingelserne skal tage højde for udviklingen i afprøvningsmetoder for kartoffelsygdomme og nye oplysninger om skadegørere på kartofler, for hvilke der skal foretages en prøve for at fastslå, om skadegørerne er til stede;
de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
I direktiv 95/44/EF foretages følgende ændringer:
1) Artikel 1, stk. 1, affattes således:
»1. Medlemsstaterne drager omsorg for, at der for alle aktiviteter i forbindelse med forsøg, forskning eller planteforædling, i det følgende benævnt »aktiviteterne«, der indebærer anvendelse af skadegørere, planter, planteprodukter og andre objekter omfattet af artikel 3, stk. 7, litra e), artikel 4, stk. 5, artikel 5, stk. 5, eller artikel 12, stk. 3c, i direktiv 77/93/EØF, i det følgende benævnt »materialet«, indsendes en ansøgning til de ansvarlige officielle organer, inden sådant materiale føres ind i eller flyttes inden for en medlemsstat eller relevante beskyttede zoner inden for denne.«
2) I bilag III, del A, indsættes:
»Afsnit IV: Planter af udløber- eller knolddannende arter af Solanum L. eller hybrider heraf, til udplantning
1. Plantematerialet underkastes passende behandlingsprocedurer som fastsat i FAO/IPGRI Technical Guidelines.
2. Efter gennemførelsen af de i punkt 1 nævnte behandlingsprocedurer underkastes plantematerialet i sin helhed indekseringsprocedurer. Alt plantemateriale, herunder indikatorplanter, holdes i de godkendte faciliteter under de karantænebetingelser, der er fastsat i bilag I. Plantemateriale, der er bestemt til godkendelse med henblik på officiel frigivelse, holdes under betingelser, der fremmer en normal vækstcyklus, og underkastes visuel inspektion for tegn og symptomer på skadegørere, herunder alle relevante skadegørere, der er nævnt i direktiv 77/93/EØF, og potato yellow vein disease, ved ankomsten og derefter på passende tidspunkter indtil degeneration i løbet af den periode, hvor indekseringsprocedurerne gennemføres.
3. De i punkt 2 nævnte indekseringsprocedurer gennemføres efter de i punkt 5 nævnte tekniske regler for at påvise i det mindste følgende skadegørere:
- Bakterier
a) Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann og Kotthoff) Davis et al
b) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith
- Vira og viruslignende organismer
a) Andean potato latent virus
b) potato black ringspot virus
c) potato spindle tuber viroid
d) potato yellowing alfamovirus
e) potato virus T
f) Andean potato mottle virus
g) almindelig kartoffelvirus A, M, S, V, X og Y (inklusive, Y° og Yn og Yc) og bladrullesygevirus.
Hvad læggekartofler angår, gennemføres indekseringsprocedurerne dog for at påvise i det mindste de vira og viruslignende organismer, der er nævnt i litra a)-e).
4. Plantemateriale, der er blevet underkastet de i punkt 2 nævnte visuelle inspektioner, og hvor der er iagttaget tegn og symptomer på skadegørere, underkastes en undersøgelse, herunder om nødvendigt prøver, for at identiteten af de skadegørere, der har forårsaget tegnene og symptomerne, så vidt muligt kan bestemmes.
5. De i punkt 3 nævnte tekniske regler er følgende:
- For bakterier
1. For knolde prøves hælen af hver knold. Standardprøven omfatter 200 knolde. Proceduren kan dog praktisk gennemføres med prøver af færre end 200 knolde.
2. For unge planter og stiklinger (herunder også mikroplanter) prøves den nedre del af stænglen og, hvor det er relevant, rødderne for hver del af plantematerialet.
3. Det anbefales, at afkom af knolde eller stængelbasis af ikke-knolddannende arter prøves over en normal vækstcyklus efter den prøvning, der er nævnt i punkt 1 og 2.
4. For det i punkt 1 nævnte materiale er prøvemetoden for Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann og Kotthoff) Davis et al den fællesskabsmetode, der er anført i bilag I til Rådets direktiv 93/85/EØF (1)(1) EFT nr. L 259 af 18. 10. 1993, s. 1.
. For det i punkt 2 nævnte materiale vil denne prøvemetode kunne anvendes.
5. For det i punkt 1 nævnte materiale er prøvemetoden for Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith den interimsprøveordning, der er anført i bilaget til Kommissionens beslutning, og som anvendes i stedet for karantæneprocedure nr. 26 for Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith som fastsat af Plantebeskyttelsesorganisationen for Europa og middelhavsområderne (EPPO). For det i punkt 2 nævnte materiale vil denne prøvemetode kunne anvendes.
- For vira og viruslignende organismer bortset fra potato spindle tuber viroid
1. Prøvning af plantemateriale (knolde, unge planter og stiklinger, herunder også mikroplanter) omfatter mindst en serologisk prøve, der gennemføres på eller tæt på blomstringstidspunktet for hver af de på listen anførte skadegørere bortset fra potato spindle tuber viroid, efterfulgt af en biologisk prøve af det materiale, der gav et negativt resultat af den serologiske prøve. For bladrullesygevirus gennemføres der to serologiske prøver.
2. Prøvning af læggekartofler omfatter mindst en serologisk prøve eller en biologisk prøve, hvis en serologisk prøve ikke kan foretages. Det anbefales kraftigt at gennemføre en ny prøve af en del af de negative prøver og efterprøve grænseresultater ved en anden metode.
3. De serologiske og biologiske prøver, der er nævnt i punkt 1 og 2, gennemføres på væksthusplanter, hvoraf der udtages prøver mindst to steder på hver stængel, herunder et ungt, fuldt udviklet blad fra toppen af hver stængel og et ældre blad fra en position midt på stænglen; der udtages prøver af hver stængel på grund af en mulig ikke-systemisk infektion. I forbindelse med den serologiske prøve må blade fra forskellige planter ikke samles, medmindre anvendelsesmetoden berettiger til, at prøverne samles; blade fra den samme stængel må dog samles for at lave én prøve af hver plante. I forbindelse med den biologiske prøve må der højst samles blade fra fem planter med podning af et minimum af identiske indikatorplanter.
4. De relevante indikatorplanter, der anvendes til den i punkt 1 og 2 nævnte prøvning, er dem, der er opført på listen fra Plantebeskyttelsesorganisationen for Europa og middelhavsområderne (EPPO), eller andre officielt godkendte indikatorplanter, som har vist sig at kunne påvise vira.
5. Kun materiale, der er blevet direkte prøvet, frigives fra karantæne. Hvis der er gennemført øjenindeksering, må kun afkom af det afprøvede øje frigives. Knolden bør ikke frigives på grund af mulige problemer med ikke-systemiske infektioner.
- For potato spindle tuber viroid
1. Til alle prøver anvendes væksthusplanter, som er godt i vækst, men inden blomstring og pollenproduktion. Prøvning af knoldspirer/in vitro-planter/små aflæggere bør kun betragtes som en foreløbig prøve.
2. Prøver tages fra et fuldt udviklet blad i toppen af hver stængel af planten.
3. Alt prøvemateriale dyrkes ved en temperatur på ikke under 18 °C (helst ved temperaturer på over 20 °C) og med en lysperiode på mindst 16 timer.
4. Prøvning sker ved hjælp af radioaktivt eller ikke-radioaktivt mærkede CDNA eller RNA-sonder, return-PAGE (med sølvfarvning) eller RT-PCR.
5. Den maksimale samlesats for sonder og return-PAGE er 5. Anvendelse af denne eller større samlesatser skal valideres.«
Artikel 2
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. januar 1998. De underretter straks Kommissionen herom.
Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal disse indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.
2. Medlemsstaterne meddeler straks Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Kommissionen underretter de øvrige medlemsstater herom.
Artikel 3
Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Artikel 4
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 1997.
KOMISSION DIREKTIIVI 97/46/EY,
annettu 25 päivänä heinäkuuta 1997,
edellytyksistä, joilla neuvoston direktiivin 77/93/ETY liitteissä I-V lueteltuja tiettyjä haitallisia organismeja, kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita saa tuoda yhteisöön tai sen tietyille suojelluille alueille taikka siirtää yhteisössä tai sen tietyillä suojelluilla alueilla kokeellisia tai tieteellisiä tarkoituksia tai lajikevalintatyötä varten annetun direktiivin 95/44/EY muuttamisesta
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 21 päivänä joulukuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 77/93/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 97/14/EY (2), ja erityisesti sen 3 artiklan 7 kohdan e alakohdan, 4 artiklan 5 kohdan, 5 artiklan 5 kohdan ja 12 artiklan 3 c kohdan,
sekä katsoo, että
direktiivin 77/93/ETY säännösten mukaan sen liitteissä I ja II lueteltuja haitallisia organismeja ei saa yksinään tai yhdistettynä mainitun direktiivin liitteessä II lueteltuihin kasveihin tai kasvituotteisiin tuoda yhteisöön tai sen tietyille suojelluille alueille tai levittää siirtämällä yhteisössä tai sen tietyillä suojelluilla alueilla,
direktiivin 77/93/ETY mukaan sen liitteessä III lueteltuja kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita ei saa tuoda yhteisöön tai sen tietyille suojelluille alueille,
myöskään direktiivin 77/93/ETY liitteessä IV lueteltuja kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita ei saa tuoda yhteisöön tai sen tietyille suojelluille alueille tai siirtää yhteisössä tai sen tietyillä suojelluilla alueilla, jollei mainitussa liitteessä säädettyjä erityisvaatimuksia noudateta,
direktiivin 77/93/ETY liitteessä V olevassa B osassa lueteltuja kolmansista maista tulevia kasveja, kasvituotteita ja muita tavaroita ei saa tuoda yhteisöön, jolleivät ne täytä mainitussa direktiivissä vahvistettuja standardeja ja vaatimuksia ja jollei niiden mukana ole virallista kasvien terveystodistusta, jossa varmistetaan tämän direktiivin noudattaminen, ja jollei niitä ole lisäksi tarkastettu virallisesti sen varmistamiseksi, että näitä säännöksiä noudatetaan,
direktiivin 77/93/ETY 3 artiklan 7 kohdan e alakohdassa, 4 artiklan 5 kohdassa, 5 artiklan 5 kohdassa ja 12 artiklan 3 c kohdassa säädetään kuitenkin, ettei mainittuja sääntöjä sovelleta kokeellisiin tai tieteellisiin tarkoituksiin tai lajikevalintaan tarkoitettujen haitallisten organismien, kasvien, kasvituotteiden ja muiden tavaroiden tuontiin ja siirtoon, jollei yhteisön tasolla vahvistettavista tietyistä edellytyksistä muuta johdu,
komission direktiivissä 95/44/EY (3) vahvistetaan edellytykset, jotka on täytettävä tällaisen tuonnin tai tällaisten siirtojen suhteen sen varmistamiseksi, ettei haitallisten organismien leviämisen vaaraa ole,
jäsenvaltiolla on tarvetta tuoda istutettaviksi tarkoitettuja rönsyjä tai mukuloita muodostavia lajin Solanum L. tai niiden hybridien kasveja lajikevalintatyötä varten, geneettisen aineiston ylläpitotarkoituksiin tai virallisiin tieteellisiin tutkimustarkoituksiin,
komission päätöksessä 80/862/ETY (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/713/EY (5), vahvistetaan edellytykset, jotka on täytettävä kyseisten kasvien tuonnin tai siirtojen yhteydessä sen varmistamiseksi, ettei haitallisten organismien leviämisen vaaraa ole,
päätöksen 80/862/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997 ja tämän vuoksi on aiheellista yhdistää kyseisessä päätöksessä määrätyt edellytykset tähän direktiiviin,
on tarpeen määrittää edellytykset, jotka on täytettävä tällaisen tuonnin tai tällaisten siirtojen suhteen sen varmistamiseksi, ettei haitallisten organismien leviämisen vaaraa ole,
näissä edellytyksissä on otettava huomioon perunatautien testausmenetelmien kehitys tai uudet tiedot perunan haitallisista organismeista, jotka on testattava niiden havaitsemiseksi, ja
tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Muutetaan direktiivi 95/44/EY seuraavasti:
1. Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:
"1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että mikä tahansa kokeellisiin tai tieteellisiin tarkoituksiin tai lajikevalintatyöhön liittyvä toiminta, jäljempänä `toiminta`, johon liittyy direktiivin 77/93/ETY 3 artikla 7 kohdan e alakohdassa, 4 artiklan 5 kohdassa, 5 artiklan 5 kohdassa tai 12 artiklan 3 c kohdassa tarkoitettujen haitallisten organismien, kasvien, kasvituotteiden tai muiden tavaroiden käyttö, jäljempänä `aineisto`, edellyttää hakemuksen jättämistä vastuullisille viranomaisille ennen kuin mitään tällaista aineistoa tuodaan mihin tahansa jäsenvaltioon tai sen kyseisille suojelluille alueille tai siirretään niissä."
2. Lisätään seuraava jakso liitteessä III olevaan A osaan:
"IV jakso: Istutettaviksi tarkoitetut rönsyjä tai mukuloita muodostavat lajin Solanium L. tai niiden hybridien kasvit
1. Kasviaineistoon on sovellettava tapauksen mukaan FAO/IPGRI teknisissä ohjeissa määrättyjä käsittelyjä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen käsittelyjen jälkeen kasviaineisto on identifioitava kokonaisuudessaan. Kaikki kasviaineisto, mukaan lukien identifiointikasvit, on säilytettävä hyväksytyissä tiloissa liitteessä I säädettyjen karanteenisuojeluedellytysten alaisena. Virallisen vapauttamisen myöntämiseen tarkoitettu kasviaineisto on säilytettävä olosuhteissa, jotka johtavat tavanomaiseen kasvukauteen, ja se on tarkastettava silmämääräisesti haitallisiin organismeihin, mukaan lukien direktiivissä 77/93/ETY luetellut kaikki asianomaiset haitalliset organismit, viittaavien merkkien tai oireiden varalta silloin, kun se tuodaan ja sen jälkeen sopivin väliajoin identifioinnin aikana.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa identifiointimenettelyssä on noudatettava 5 kohdassa säädettyjä teknisiä säännöksiä, jotta ainakin seuraavat haitalliset organismit tunnistetaan:
- Bakteerit
a) Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al,
b) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith
- Virukset ja viruksenkaltaiset organismit
a) Andien perunan piilovirus,
b) perunan mustarengaslaikkuvirus,
c) perunan sukkulamukulatauti,
d) potato yellowing alfamovirus,
e) perunan T-virus,
f) Andien perunan läikkävirus,
g) yleiset perunan A, M, S, V, X ja Y (mukaan lukien Y°, Yn ja Yc) -virukset ja kierrelehtisyysvirus.
Siemenperunoiden osalta identifiontimenettely on suoritettava ainakin edellä a-e alakohdissa lueteltujen virusten ja virustenkaltaisten organismien havaitsemiseksi.
4. Edellä 2 kohdan mukaisesti silmämääräisesti tarkastetulle kasviaineistolle, jossa on havaittu merkkejä ja oireita haitallisista organismeista, on tehtävä tutkimus, mukaan lukien tarvittaessa testaus, jotta merkit ja oireet aiheuttavat haitalliset organismit voitaisiin määrittää mahdollisimman tarkasti.
5. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut tekniset säännökset ovat seuraavanlaiset:
- Bakteerit
1. Kunkin mukulan tyvi on testattava. Näytteen standardikoko on 200 mukulaa. Menettelyä voidaan kuitenkin tarkoituksenmukaisesti soveltaa myös alle 200 mukulan näytteisiin.
2. Nuorten kasvien ja pistokkaiden, mikrokasvit mukaan lukien, varren alemmat osat ja tarvittaessa juuret on testattava kunkin kasviaineiston yksikön osalta.
3. Testattaessa jälkeläismukuloita tai muiden kuin mukuloita muodostavien kasvien varren tyviä suositellaan yhtä tavanomaista kasvukautta 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen testien jälkeen.
4. Testattaessa 1 kohdassa tarkoitettua aineistoa Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al -organismin osalta on käytettävä neuvoston direktiivin 93/85/ETY (1)(1) EYVL N:o L 259, 18.10.1993, s. 1
liitteessä I vahvistettua yhteisön menetelmää. Tätä testausmenetelmää voidaan soveltaa 2 kohdassa tarkoitettuun ainekseen.
5. Testattaessa 1 kohdassa tarkoitettua aineistoa Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith -organismin osalta on käytettävä Euroopan ja Välimeren maiden kasvinsuojelujärjestön (EPPO) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith -organismia koskevan karanteenimenettelyn n:o 26 korvaamiseksi tehtävän komission päätöksen liitteessä vahvistettua väliaikaista testausmenetelmää. Tätä testausmenetelmää voidaan soveltaa 2 kohdassa tarkoitettuun ainekseen.
- Virukset ja viruksen kaltaiset organismit sukkulamukulatautia lukuun ottamatta
1. Vegetatiivisen aineiston (mukulat, nuoret kasvit ja pistokkaat mikrokasvit mukaan luettuina) vähimmäistestaukseen on kuuluttava jokaisen luettelossa olevan haitallisen organismin osalta perunan sukkulamukulatautia lukuun ottamatta kukinnan aikana tai sen läheisyydessä suoritettava serologinen koe, jonka jälkeen aineistolle, joka sai negatiivisen tuloksen serologisessa testissä, suoritetaan biologinen koe. Kierrelehtisyysviruksen osalta on tehtävä kaksi serologista koetta.
2. Siemenperunat on testattava vähintään serologisella kokeella tai biologisella kokeella, jos ei ole mahdollista tehdä serologista koetta. Olisi erittäin suositeltavaa testata osa negatiivisen tuloksen antaneista näytteistä ja rajatapaukset uudelleen jollakin toisella menetelmällä.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut serologiset ja biologiset kokeet on tehtävä kasvihuoneessa kasvatetuille kasveille, ja näytteet on otettava vähintään kahdesta kohdasta kustakin varresta, mukaan lukien kunkin varren päässä oleva nuori täysin kehittynyt lehti ja varren keskivaiheella oleva lehti; kaikista varsista on otettava näyte mahdollisen muuten kuin järjestelmällisesti edenneen tartunnan havaitsemiseksi. Serologisen kokeen ollessa kysymyksessä eri kasveista peräisin olevia lehtiä ei saa kerätä yhteen, jollei käytetyn menetelmän osalta ole määritelty yhteen kerättävien lehtien määrää; samasta varresta peräisin olevat lehdet voidaan kuitenkin kerätä yhteen kasvista saatavan näytteen muodostamiseksi. Biologisen kokeen ollessa kysymyksessä enintään viisi kasvia voidaan kerätä yhteen ja vähintään kaksinkertainen määrä indikaattorikasveja on siirrostettava.
4. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuissa biologisissa kokeissa käytettävien indikaattorikasvien on oltava Euroopan ja Välimeren maiden kasvinsuojelujärjestön (EPPO) hyväksymiä tai muita virallisesti hyväksyttyjä indikaattorikasveja, joista virukset voidaan havaita.
5. Ainoastaan suoraan testattu aineisto voidaan vapauttaa karanteenista. Jos on tehty silmämääräinen identifiointi, ainoastaan tällaisten silmämääräisesti tutkittujen kasvien jälkeläiset voidaan vapauttaa. Mukuloita ei pitäisi vapauttaa mahdollisten muuten kuin järjestelmällisesti edenneiden tartuntojen aiheuttamien ongelmien vuoksi.
- Perunan sukkulamukulatauti
1. Koko aineiston osalta on testattava kasvihuoneissa kasvatetut kasvit heti, kun ne ovat päässeet hyvään kasvuvauhtiin, mutta ennen kukintaa ja siitepölyn tuotantoa. Mukuloiden iduilla / in vitro kasveilla / nuorilla taimilla tehtyjä kokeita pidetään ainoastaan alustavina kokeina.
2. Näytteet on otettava täysin kehittyneestä lehdestä kunkin kasvin varren yläosasta.
3. Kaikki testattava aines on kasvatettava vähintään 18 °C:ssa (mieluiten yli 20 °C:ssa) siten, että ne saavat valoa vähintään 16 tuntia.
4. Testaus on suoritettava radioaktiivisesti tai ei-radioaktiivisesti merkityillä cDNA- tai RNA-koettimilla, return-PAGE-menetelmällä (hopeavärjäys) tai RT-PCR-menetelmällä.
5. Koettimien ja return-PAGE-menetelmän ryhmittelyluku on viisi. Tämän tai tätä korkeamman ryhmittelyluvun käyttö on validoitava."
2 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset komissiolle. Komissio ilmoittaa tästä muille jäsenvaltioille.
3 artikla
Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
4 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 1997.