Rådets forordning (EF) nr. 1523/2000
af 10. juli 2000
om indførelse af endelig udligningstold og om endelig opkrævning af den midlertidige udligningstold på import af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Malaysia og Filippinerne og om afslutning af proceduren vedrørende import af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Singapore og Thailand
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), særlig artikel 14 og 15,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1) Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 618/2000(2) (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told") midlertidig udligningstold på import til Fællesskabet af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (i det følgende benævnt "stainless steel fasteners", forkortet "SSF") med oprindelse i Malaysia og Filippinerne og henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 og 7318 16 30.
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(2) Efter offentliggørelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at indføre midlertidige udligningsforanstaltninger på import af SSF med oprindelse i Malaysia og Filippinerne, indgav flere interesserede parter skriftlige redegørelser med deres synspunkter vedrørende de foreløbige afgørelser. Parter, der anmodede om det, fik lejlighed til at blive hørt.
(3) Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den fandt nødvendige med henblik på at træffe endelige afgørelser.
(4) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale:
i) at der indføres endelig udligningstold på import af SSF med oprindelse i Malaysia og Filippinerne, og at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig udligningstold på denne import, opkræves endeligt med et beløb svarende til denne told, og
ii) at proceduren vedrørende import af SSF med oprindelse i Singapore og Thailand afsluttes, uden at der indføres foranstaltninger.
(5) De fik også tildelt en periode, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(6) De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra de interesserede parter blev undersøgt, og de endelige afgørelser blev i givet fald ændret i overensstemmelse dermed.
(7) Efter gennemgang af de foreløbige afgørelser på grundlag af oplysninger, som er indhentet siden da, konkluderes det, at de vigtigste afgørelser i forordningen om midlertidig told bør bekræftes.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(8) I forordningen om midlertidig told er den pågældende vare beskrevet som skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, som anvendes til mekanisk at samle to eller flere elementer. Den pågældende vare henhører under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 og 7318 16 30.
(9) Da ingen interesserede parter indgav bemærkninger til definitionen af den pågældende vare som anført i betragtning 10-13 i forordningen om midlertidig told, bekræftes denne definition.
2. Samme vare
(10) Kommissionen fastslog i forordningen om midlertidig told, at SSF, der fremstilles og sælges på de respektive hjemmemarkeder i Malaysia og Filippinerne, SSF, der eksporteres til Fællesskabet fra de berørte lande, og SSF, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen på markedet i Fællesskabet, har samme fysiske egenskaber og anvendelsesformål.
(11) Da der ikke blev indgivet nye oplysninger vedrørende spørgsmålet om samme vare, bekræftes de foreløbige afgørelser som omhandlet i betragtning 16 i forordningen om midlertidig told.
D. SUBSIDIER
I. MALAYSIA
1. Dobbelt fradrag af erhvervsmæssige udgifter til fremme af eksporten
(12) Den malaysiske regering hævder, at dette program ikke er betinget af eksportresultaterne, da der ikke foreligger noget krav om, at selskaberne skal eksportere. Regeringen nævner også, at alle udgifter til en international handelsmesse i Malaysia er omfattet af denne fordel. Det konstateredes imidlertid, at der ikke opnås nogen fordel i henhold til programmet ved salg på hjemmemarkedet, og mere specifikt, at en international handelsmesse fokuserer på eksportaktiviteter. Eftersom formålet med programmet er at fremme fremtidigt eksportsalg er programmet faktisk bundet op på forventet eksport. Kravet kan derfor ikke accepteres, og det konkluderes, at programmet de facto udgør eksportsubsidier som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 (i det følgende benævnt "grundforordningen").
(13) Et selskab hævdede, at Kommissionen havde anvendt det forkerte beløb for skattebesparelser til sin beregning af fordelen for den eksporterende producent i henhold til ordningen. Efter en gennemgang bekræftes det imidlertid, at subsidiebeløbet er 0,01 % for det pågældende program.
2. Pionerstatus
(14) Den malaysiske regering hævder, at dette program ikke udgør udligningsberettigede subsidier, da definitionen af varer, der nyder fremme, er baseret på objektive kriterier. Listen over varer, der nyder fremme, omfatter desuden et bredt udvalg af varer og er til rådighed for alle selskaber, som fremstiller "en fremmet vare".
(15) Det blev ved efterprøvningen fastslået, at kriterierne for, om en vare kan betegnes som en "fremmet" vare, er vage og ikke objektive. Mange af de kriterier, som den malaysiske regering anvender (f.eks. egnethed til at imødekomme hensynet til Malaysias økonomiske krav eller udvikling og Malaysias nationale og strategiske krav), gælder for enhver basisvare. Efterprøvningen viste, at der ikke var anvendt objektive kriterier ved afgørelsen af, hvilke produkter der skulle nyde fremme, og at kun producenter af visse produkter drog nytte af programmet. At der er tale om et bredt udvalg af varer ændrer ikke ved det forhold, at der ikke findes objektive kriterier. Kravet kan derfor ikke godtages, og det konkluderes, at programmet udgør specifikke subsidier som omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen.
(16) Et selskab oplyste, at dets pionerstatus udløb i juli 1999, og at selskabet ikke længere nyder godt af programmet. Det konstateredes, at selskabet stadig krævede skattenedsættelser i henhold til programmet i undersøgelsesperioden (1. april 1998 til 31. marts 1999). Desuden er det muligt at forlænge fordelen ved dette program med endnu en femårsperiode i henhold til afsnit 14 A i investeringsfremmeloven. Hverken regeringen eller selskabet var i stand til at fremlægge bevis for, at fordelen faktisk er udløbet. Da selskabet drog fordel af udligningsberettigede subsidier i undersøgelsesperioden, og der ikke foreligger bevis for, at det ikke længere nyder godt af denne ordning, kan kravet ikke godtages.
3. Fritagelse for omsætningsafgift og importafgift
(17) Den malaysiske regering og et selskab hævdede, at fritagelsen for omsætningsafgift og importafgift ikke udgør subsidier, da programmet også er til rådighed for selskaber, som er beliggende uden for frizonerne. I forbindelse med undersøgelsen blev det fastlagt, at fritagelse for told og afgifter som følge af programmets betingelser ikke kan anvendes uden for frizonerne, hvorfor dette krav afvises.
(18) Den malaysiske regering og et selskab hævdede endvidere, at fritagelsen for omsætningsafgift og importafgift er omfattet af kriterierne i fodnote 1 til WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, idet der er tale om fritagelse af en eksportvare for afgifter eller skatter, som påhviler den samme vare, når den er bestemt til indenlandsk forbrug. Efter Kommissionens opfattelse bør der skelnes mellem fritagelsen for omsætnings-/importafgift i forbindelse med dels råstoffer, dels maskiner og udstyr. Det er klart, at fodnote 1 til artikel 1, stk. 1.1, litra a), nr. 1), nr. ii), i WTO-aftalen ikke finder anvendelse på fritagelse for afgifter eller skatter på maskiner og udstyr, som ikke kan betragtes som materialer, der forbruges i produktionsprocessen som omhandlet i bilag II til grundforordningen og nævnte WTO-aftale. Da der ikke blev fremført særlige argumenter vedrørende udligningsberettigelsen af fritagelsen for omsætningsafgift og importafgift for maskiner og udstyr, bekræftes afgørelserne i betragtning 54 i forordningen om midlertidig told vedrørende dette program.
(19) Med hensyn til fritagelsen for omsætningsafgift og importafgift i forbindelse med råstoffer fastslås det, at dette program ikke er omfattet af kriterierne i fodnote 1 til artikel 1, stk. 1.1, litra a), nr. 1), nr. ii), i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger. Ifølge denne bestemmelse skal "fritagelse af en eksportvare for afgifter eller skatter, som påhviler den samme vare, når den er bestemt til indenlandsk forbrug, eller tilbagebetaling af sådanne afgifter eller skatter med beløb, som ikke overstiger dem, der er pålignet varen, ikke anses for at være subsidier". Fodnote 1 gælder for fritagelse for afgifter eller skatter, hvor der ikke forekommer for store betalinger. De malaysiske myndigheder har ikke et kontrolsystem, hvorefter det er muligt at fastslå, hvilke materialer der er forbrugt i produktionsprocessen og specielt i hvilke mængder. Ved efterprøvningen viste det sig, at et selskab, som har fået tilladelse til at indlede produktion i en frizone, skal forelægge en almindelig liste over mulige materialer til produktion af den færdige vare. Toldmyndighederne undersøger ikke sammenhængen mellem råvarer og færdigvarer i forbindelse med de specificerede importerede råvarer. Der findes således ikke noget system til at fastslå, om der er foretaget for store betalinger, og følgelig er betingelserne i fodnote 1 og bilag I-III ikke opfyldt. Det skal også bemærkes, at den malaysiske regering ikke har foretaget nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktiske materialer, der indgår, med henblik på at fastslå, om der har været tale om for store betalinger i overensstemmelse med bilag II, afsnit II, stk. 5, i grundforordningen. Disse programmer udgør derfor subsidier i henhold til artikel 1, stk. 1.1, litra a), nr. 1), nr. ii), i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, og fritagelsen i fodnote 1 til nævnte bestemmelse finder ikke anvendelse. Da fodnote 1 ikke finder anvendelse, er disse ordninger eksportsubsidier som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen samt litra h) og i) i bilag I til grundforordningen.
(20) Med hensyn til beregningen af fordelen findes der ikke noget system til at efterprøve forbruget af råmaterialer i produktionen af eksportvaren, og den malaysiske regering foretog ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktiske materialer, der indgik, med henblik på at fastslå, om der havde været tale om for store betalinger af omsætningsafgift og importafgift. I overensstemmelse med bilag II til grundforordningen udgør det fulde beløb for ubetalte importafgifter fordelen for den eksporterende producent.
(21) Den malaysiske regering hævdede også, at det råmateriale, der anvendes i produktionen af den pågældende vare (valsetråd), ikke er omfattet af omsætningsafgift, også uden benyttelse af dette program.
(22) Kommissionen undersøgte beviserne fra den malaysiske regering, og konkluderede, at de råmaterialer, der er anvendt i produktionen af SSF, er opført i tillæg B i "Sales Tax Order". Dette tillæg er en liste over varer, som ikke er omfattet af omsætningsafgift. Kravet blev derfor godtaget, og udligningstoldsatserne for fritagelsen for omsætningsafgift for råmaterialer blev ændret i overensstemmelse hermed, idet der ikke skulle have været betalt omsætningsafgift uden benyttelse af programmet.
(23) Med hensyn til importafgifter på råstoffer blev det fastslået, at denne import er pålagt importafgifter. På grundlag af ovenstående argumenter bekræftes de foreløbige afgørelser angående fritagelsen for importafgift på råmaterialer.
(24) En eksporterende producent hævder, at Kommissionen ikke forelagde positive beviser som støtte for sin fastsættelse af, at dette program er specifikt.
(25) I betragtning 50, 65, 66 og 67 i forordningen om midlertidig told har Kommissionen angivet grundene til, at disse programmer er specifikke og derfor udligningsberettigede subsidier. Afgørelserne er ikke baseret på formodninger, men er truffet ud fra positive beviser. Kravet blev derfor afvist.
4. Rentesatser
(26) Den malaysiske regering og en eksporterende producent hævder, at Kommissionen burde have anvendt en gennemsnitlig rentesats på 11,42 % i stedet for 11,5 %.
(27) På grundlag af de oplysninger, som blev indgivet i løbet af undersøgelsen, blev det fastslået, at det var passende at fastsætte en gennemsnitlig rentesats på 11,5 % for undersøgelsesperioden. Den gennemsnitlige rentesats på det åbne marked blev beregnet på grundlag af den gennemsnitlige månedlige udlånsrente i de kommercielle banker i Malaysia i undersøgelsesperioden, hvilket resulterede i et gennemsnit på 11,4975 % (tillæg C2 i den malaysiske regerings besvarelse af spørgeskemaet). Der blev ikke fremlagt yderligere beviser, som kunne berettige en nedadgående justering af rentesatsen. Kravet kan derfor ikke godtages.
5. De udligningsberettigede subsidiers størrelse
(28) Med hensyn til beregningen af størrelsen af de udligningsberettigede subsidier, blev der justeret for det rentebeløb, der blev føjet til det foreløbigt beregnede subsidiebeløb. Justeringen er angivet i følgende tabel over de udligningsberettigede subsidier.
(29) På baggrund af ovenstående er der fastsat følgende endelige subsidiesatser. Den landsdækkende vejede gennemsnitlige subsidiemargen ligger over det gældende mindsteniveau.
TABELPOSITION
II. FILIPPINERNE
1. Indledning
(30) Den filippinske regering og den eksporterende producent Lu Chu Shin Yee Works (Philippines) Co. Ltd. (i det følgende benævnt "Lu Chu") fremsatte sammen bemærkninger til offentliggørelsen af oplysningerne. Bemærkningerne vedrører to subsidieordninger: Bruttoindkomstskatteordningen (afsnit 24 i loven om særlige økonomiske zoner) og fritagelse for importtold på maskiner, råstoffer, leverancer og reservedele (afsnit 4 (c) og 23 i loven om særlige økonomiske zoner). Bemærkningerne vedrørte fortrinsvis fritagelsen ved import af reservedele og leverancer.
2. Bruttoindkomstskat
(31) Den filippinske regering og Lu Chu fremførte, at under visse omstændigheder afhængigt af de respektive niveauer for brutto- og nettoindkomst kan anvendelsen af bruttoindkomstskatteordningen (dvs. 5 % af bruttoindkomsten) resultere i, at der skal betales et større beløb i skat end hvis den almindelige indkomstskatteordning anvendes (34 % af nettoindkomsten). Navnlig kunne det forekomme, at et selskab havde et nettotab, men stadig skulle betale bruttoindkomstskat, fordi det har en skattepligtig bruttoindkomst.
(32) For det første berører det argument, den filippinske regering og Lu Chu fremførte, ikke Kommissionens afgørelser om, hvorvidt bruttoindkomstskatteordningen er specifik og udligningsberettiget. Det er Kommissionens opfattelse, at argumentet vedrører en hypotetisk situation, som er helt forskellig fra den, der faktisk undersøges i denne sag. Ville anvendelsen af denne ordning under visse omstændigheder betyde, at et selskab skulle betale mere i skat end i forbindelse med den almindelige indkomstskatteordning, kunne selskabet blot give afkald på denne valgmulighed. Dette var imidlertid ikke tilfældet for den pågældende eksporterende producent. Som beregnet af Kommissionen i de foreløbige afgørelser gav bruttoindkomstskatteordningen den eksporterende producent mulighed for at spare et vist beløb i skat i undersøgelsesperioden i forhold til den almindelige indkomstskatteordning. Da regeringen og Lu Chu ikke anfægtede denne beregning, bekræftes det, at bruttoindkomstskatteordningen i dette tilfælde indebar et finansielt bidrag fra den filippinske regering, og at modtageren således opnåede en fordel. Den filippinske regerings og Lu Chus krav må derfor afvises.
3. Importtoldfritagelse ved import af reservedele og leverancer
(33) Den filippinske regering og Lu Chu finder, at Kommissionen med rette ikke medtog importen af møtrikker af kulstofholdigt stål, som ikke er omfattet af undersøgelsen, i sin subsidieberegning for importtoldfritagelsen for reservedele og leverancer. De fremførte imidlertid, at Kommissionen ikke holdt alle møtrikker af kulstofholdigt stål uden for beregningen, men kun nogle få, og anmodede om, at importen af alle møtrikker af kulstofholdigt stål blev holdt uden for. De nævnte, at det må erkendes, at alle møtrikker af kulstofholdigt stål, som ikke er omfattet af undersøgelsen, er blevet eller vil blive genudført i fremtiden, hvis den pågældende producent, som Kommissionen bekræftede det, eksporterede alle sine færdigvarer, og det desuden kan forventes, at den pågældende fortsætter hermed i fremtiden.
(34) Kravet kan ikke godtages, da det ikke blev understøttet med beviser, som det var muligt at efterprøve, enten i løbet af undersøgelsen eller efter offentliggørelsen af de foreløbige afgørelser. I Kommissionens erklæring - i forbindelse med dens foreløbige afgørelser - om, at alle færdigvarer faktisk blev eksporteret, er der udelukkende tale om varer, der er fremstillet af den eksporterende producent på vedkommendes anlæg i Filippinerne, dvs. fortrinsvis SSF. Kommissionen har kun modtaget og efterprøvet fuldstændige oplysninger vedrørende disse varer. Hverken den filippinske regering og/eller den eksporterende producent har indgivet oplysninger eller andre beviser, hvoraf det fremgår, at alle importerede skruer af kulstofstål blev eller faktisk ville blive genudført. De oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, giver kun mulighed for at holde importen af skruer af kulstofstål uden for subsidieberegningen, på den måde og i det omfang Kommissionen gjorde det i forbindelse med de foreløbige afgørelser. Da der ikke er fremlagt nye beviser i så henseende, bekræftes de foreløbige afgørelser.
(35) Den filippinske regering og Lu Chu hævder også, at importen af olie og redskaber burde holdes uden for beregningen af subsidiebeløbet, da disse varer forbruges i produktionen af SSF. Kravet kan ikke godtages, da regeringen og Lu Chu undlod at komme med beviser. De oplysninger, Kommissionen har til rådighed, giver ikke mulighed for at tage særskilt hensyn til de respektive importværdier af olie, andre forbrugsgoder, redskaber og reservedele. Importen af disse varer er kun angivet i kumulerede beløb, og ud fra de beviser, der er til rådighed, forbruges nogle af disse redskaber, komponenter og reservedele ikke i forbindelse med deres anvendelse til fremstilling af eksportvarerne. Da der ikke foreligger yderligere beviser, kan det ikke vurderes, i hvilket omfang en vis import burde holdes uden for Kommissionens beregning af subsidiebeløbet. De foreløbige afgørelser bekræftes således.
4. De udligningsberettigede subsidiers størrelse
(36) Hvad angår beregningen af de udligningsberettigede subsidiers størrelse blev der foretaget en justering vedrørende det rentebeløb, der var føjet til det foreløbigt beregnede subsidiebeløb. Denne justering er angivet i følgende tabel over de udligningsberettigede subsidier.
(37) Der er fastsat følgende endelige subsidiesatser. Det landsdækkende vejede gennemsnitlige niveau for subsidiering ligger over det gældende mindsteniveau.
TABELPOSITION
III. SINGAPORE
(38) I forordningen om midlertidig told konkluderedes det, at ingen af de angivelige subsidier var blevet anvendt af eksporterende producenter i Singapore. I mangel af nye oplysninger bekræftes resultaterne i betragtning 81, 82 og 83 i forordningen om midlertidig told. Proceduren bør derfor afsluttes for så vidt angår importen af SSF med oprindelse i Singapore.
IV. THAILAND
(39) I forordningen om midlertidig told konkluderedes det, at den landsdækkende vejede gennemsnitlige subsidiemargen for Thailand lå under det gældende mindsteniveau for subsidiering for dette land. I mangel af nye oplysninger bekræftes resultaterne i betragtning 84-91 i forordningen om midlertidig told. Proceduren bør derfor afsluttes for så vidt angår importen af SSF med oprindelse i Thailand.
E. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
(40) I mangel af nye oplysninger om erhvervsgrenen i Fællesskabet bekræftes de foreløbige afgørelser i betragtning 129-132 i forordningen om midlertidig told.
F. SKADE
1. Kumulering
(41) En eksporterende producent i Malaysia hævdede, at Kommissionen ikke burde vurdere importen af varer med oprindelse i Malaysia kumulativt med importen af varer med oprindelse i Filippinerne, da mønstret for førstnævnte var anderledes. Stigningen i importen af varer med oprindelse i Malaysia skulle være mindre end stigningen i importen af varer med oprindelse i Filippinerne, og faldet i de gennemsnitlige importpriser på SSF med oprindelse i Malaysia kunne tilskrives faldet i priserne på råmaterialer.
(42) En eksporterende producent i Filippinerne hævdede, at Kommissionen ikke burde vurdere importen af varer med oprindelse i Filippinerne kumulativt med importen af varer med oprindelse i Malaysia, da prisniveauet for de importerede varer fra Filippinerne konstant har været højt eller højere end EF-erhvervsgrenens priser.
(43) Det konstateredes, at de udligningsberettigede subsidiebeløb for hvert af disse lande lå over mindsteniveauet, og at den importerede mængde fra hvert land steg til ikke ubetydelige niveauer i den pågældende periode. Det fremgik ikke af undersøgelsen, at der var forskelle i prismønstrene for importen fra Malaysia og fra Filippinerne. Priserne på importerede varer fra de to lande lå langt under EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden og fulgte en tilsvarende nedadgående tendens i den undersøgte periode. Endelig afsættes SSF, der importeres fra begge lande, via samme salgskanaler og på samme handelsvilkår i Fællesskabet og konkurrerer således med hinanden og med SSF, som sælges af EF-erhvervsgrenen.
(44) På baggrund af ovenstående bekræftes de foreløbige afgørelser i betragtning 139-142 i forordningen om midlertidig told vedrørende spørgsmålet, om det var hensigtsmæssigt at foretage en kumuleret vurdering af importen af varer fra Malaysia og Filippinerne.
2. Priserne på den subsidierede import
(45) I mangel af nye oplysninger om priserne på den subsidierede import bekræftes de foreløbige resultater som angivet i betragtning 145-148 i forordningen om midlertidig told.
3. EF-erhvervsgrenens situation
(46) Interesserede parter fremførte, at der ikke var påført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade i betragtning af den positive udvikling, der var tale om i den undersøgte periode for visse indikatorer som produktion, kapacitet, salg, markedsandel, investeringer, beskæftigelse og produktivitet.
(47) I forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at EF-erhvervsgrenens situation var mærkbart forbedret med hensyn til produktion og salg som resultat af indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Malaysia, Republikken Korea, Taiwan og Thailand i 1997(3). Indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 1997 gav som forventet og tilsigtet EF-erhvervsgrenen mulighed for at sætte produktionen op og genvinde tabte markedsandele gennem øget salg i Fællesskabet. Dette havde positive virkninger for beskæftigelsen og produktiviteten.
(48) Trods en stigning i EF-erhvervsgrenens salg blev varerne imidlertid solgt til faldende priser, som i undersøgelsesperioden ikke gav dækning for erhvervsgrenens omkostninger og førte til tab. EF-erhvervsgrenens priser faldt 17 % i den undersøgte periode, fra 3,65 EUR pr. kg i 1996 til 3,02 EUR pr. kg i undersøgelsesperioden. Selv om priserne på råstoffer også faldt i den undersøgte periode, var faldet i priserne på SSF langt større end faldet i omkostningerne til råstoffer. Dette prisfald havde alvorlige virkninger for rentabiliteten, der trods en forbedring mellem 1996 og 1997 formindskedes i 1998 og vendte sig til tab i undersøgelsesperioden (- 0,8 % af omsætningen). Erhvervsgrenen kunne således ikke drage fuld fordel af antidumpingforanstaltningerne.
(49) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der blev påført EF-erhvervsgrenen skade i form af pristryk og finansielle tab.
(50) En eksporterende producent hævdede, at faldet i EF-erhvervsgrenens priser skyldtes et fald i omkostningerne til de råstoffer, der anvendes til fremstillingen af SSF. Situationen kunne derfor ikke karakteriseres som en situation med pristryk. Det blev påstået, at råstofferne i undersøgelsesperioden udgjorde en højere procentdel end de 56,7 % af de samlede omkostninger, der er nævnt i forordningen om midlertidig told, og nåede op på 80-85 % og endog 90 % af de samlede omkostninger.
(51) Ifølge oplysningerne fra de samarbejdsvillige råstofleverandører faldt prisen på de pågældende råstoffer 20,9 % i den undersøgte periode, medens EF-erhvervsgrenens priser på den pågældende vare faldt 17 % i samme periode. Da omkostningerne til råstoffer i denne periode, udtrykt som et vejet gennemsnit, udgjorde mellem 57 % og 68 % af EF-erhvervsgrenens samlede omkostninger, fastslås det, at faldet i erhvervsgrenens priser på SSF har været langt kraftigere end faldet i omkostningerne til råstoffer. Påstanden om, at omkostningerne til råstoffer udgør 80-85 % af omkostningerne, vedrører tilsyneladende udelukkende fremstillingsomkostningerne og ikke de samlede omkostninger. På baggrund af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen led under et kraftigt pristryk.
(52) Endelig hævdede en eksporterende producent i Malaysia, at hvis EF-erhvervsgrenens produktion og beskæftigelse sammenlignes som nævnt i de offentliggjorte oplysninger, viser det sig, at produktiviteten pr. ansat er meget lavere end, hvad tallene i betragtning 161 i forordningen om midlertidig told kunne tyde på.
(53) Ovennævnte produktivitet blev beregnet som produktionen divideret med antallet af ansatte, der er involveret i produktionen af den pågældende vare, som var 287 i 1996, 320 i 1997, 321 i 1998 og 315 i undersøgelsesperioden. Dette antal er lavere end det antal ansatte, der er angivet i betragtning 160 i forordningen om midlertidig told eller i de offentliggjorte oplysninger, hvor der refereres til det samlede antal ansatte i selskabet.
4. Konklusion om skade
(54) I den undersøgte periode blev der påført EF-erhvervsgrenen betydeligt pristryk fra den subsidierede import med oprindelse i de pågældende lande, der, som det konstateredes, solgtes til betydeligt lavere priser end erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, og som øgedes i mængde i den undersøgte periode. Erhvervsgrenen var derfor ikke i stand til at indregne sine omkostninger i salgspriserne. Dette førte til en forringelse af dens finansielle situation og et vejet gennemsnitligt tab på 0,8 % af omsætningen i undersøgelsesperioden.
(55) Forbedringen i visse indikatorer for EF-erhvervsgrenen som produktion, salg, beskæftigelse og produktivitet, bør vurderes på baggrund af indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 1997, som gav erhvervsgrenen en vis lempelse. Trykket fra den stigende import af varer til lave priser fra de berørte lande svækkede dens muligheder for at komme helt på fode igen, og det blev i undersøgelsen fastslået, at der var påført erhvervsgrenen skade i undersøgelsesperioden i form af pristryk og finansielle tab.
(56) På baggrund af ovenstående bekræftes det, at der er påført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade som omhandlet i artikel 8, stk. 2, i grundforordningen.
G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG VEDRØRENDE SKADEN
1. Virkningerne af den subsidierede import
(57) I forordningen om midlertidig told konstaterede Kommissionen, at der var en klar sammenhæng mellem de meget lavere priser på de subsidierede importvarer og forringelsen af EF-erhvervsgrenens priser og rentabilitet i undersøgelsesperioden. Det store pristryk fra den subsidierede import, navnlig mellem 1998 og undersøgelsesperioden, faldt sammen med et kraftigt fald i erhvervsgrenens priser og førte til tab på 0,8 % af omsætningen i undersøgelsesperioden.
(58) Stigningen i den pågældende import (+ 16 %), som nåede et højt niveau på markedet i Fællesskabet i undersøgelsesperioden (markedsandel på 12,4 %), pristryk (- 17 %) og forværringen af EF-erhvervsgrenens finansielle situation blev tilskrevet de konstant lave priser på importerede varer med oprindelse i de berørte lande.
2. Andre faktorers indvirkning
a) EF-erhvervsgrenens forøgelse af kapacitet og investeringer
(59) Der blev fremsat påstand om, at EF-erhvervsgrenens dårlige finansielle resultater skyldtes, at den øgede sin produktionskapacitet på et tidspunkt, hvor der var en kraftig nedgang i forbruget. En grund til forværringen af erhvervsgrenens finansielle situation skulle også være det høje investeringsniveau og de finansielle omkostninger i forbindelse dermed sammen med et mindre salg, da forbruget pludselig mindskedes.
(60) Den største stigning i produktionskapaciteten fandt sted mellem 1996 og 1997 (+ 15 %), hvor EF-erhvervsgrenen forventede at kunne øge både produktion og salg, fordi der var indført antidumpingforanstaltninger. Stigningen i produktionskapaciteten blev ledsaget af en stigning i produktionen på 20 % og i salget på 33 % mellem 1996 og 1997. Erhvervsgrenens forøgelse af kapaciteten gav den således mulighed for at udnytte forventningerne om, at der igen var skabt effektiv konkurrence mellem EF-erhvervsgrenen og de lande, der er omfattet af antidumpingforanstaltninger. Derimod formindskedes forbruget først fra 1998, mens kapaciteten forblev stabil mellem 1998 og undersøgelsesperioden.
(61) EF-erhvervsgrenens investeringer var forholdsvis stabile i den undersøgte periode, med undtagelse af 1997, hvor navnlig et selskab investerede kraftigt i køb af bygninger. Dette selskab kunne imidlertid fremvise en af de bedste fortjenstmargener i EF-erhvervsgrenen i året 1997 og endog i den undersøgte periode. Desuden øgede erhvervsgrenen sit salg og således sin andel af markedet i Fællesskabet trods et fald i forbruget i den undersøgte periode.
(62) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenens dårlige finansielle situation således ikke er forbundet med en stigning i kapaciteten eller investeringsniveauet, men fortrinsvis med pristryk, forårsaget af den subsidierede import.
b) EF-erhvervsgrenens eksportresultater
(63) EF-erhvervsgrenens eksportresultater i den undersøgte periode blev også gennemgået, således at det kunne vurderes, om et fald i eksporten kunne have haft negative virkninger for produktionen.
(64) Det må først noteres, at eksporten af SSF udgjorde en mindre del af erhvervsgrenens samlede salg i den undersøgte periode. Den skade, der påførtes erhvervsgrenen, var navnlig skade i form af forringet rentabilitet som følge af kraftige pristryk fra den subsidierede import som forklaret i betragtning 166 til 168 i forordningen om midlertidig told. Til gengæld øgedes produktionsmængden i den undersøgte periode.
(65) På baggrund af ovenstående kan det ikke fastslås, at den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dens eksportresultater.
3. Konklusion om årsagssammenhængen
(66) Det bekræftes, at importen af varer med oprindelse i de to berørte lande særskilt betragtet har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade. Importen fra Malaysia og Filippinerne forhindrede, at erhvervsgrenen kunne komme helt på fode igen efter den skadelige situation, der konstateredes i forbindelse med den tidligere antidumpingprocedure vedrørende SSF, og den stigende lavprisimport har haft negative virkninger for erhvervsgrenens rentabilitet.
H. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(67) I forordningen om midlertidig told fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende grunde til ikke at indføre foranstaltninger i denne sag. I mangel af yderligere bemærkninger vedrørende virkningerne af udligningstold for EF-erhvervsgrenen bekræftes det, at udligningsforanstaltninger sandsynligvis vil sætte erhvervsgrenen i stand til at genvinde en tilfredsstillende fortjenstmargen og give selskaberne mulighed for at fortsætte med at handle og foretage de nødvendige investeringer.
(68) En importør gentog sin påstand om, at indførelsen af udligningsforanstaltninger ville forværre situationen for importører/forhandlere i Fællesskabet. Dette var baseret på forværringen af den pågældende forhandlers finansielle situation mellem 1997 og 1998 efter indførelsen af endelige antidumpingforanstaltninger i februar 1998. Det hævdedes desuden, at importører/forhandlere ikke ville være i stand til at importere varer fra sydøstasiatiske leverandører, hvis der blev indført udligningsforanstaltninger, og at der således ville opstå forsyningsknaphed.
(69) I forordningen om midlertidig told blev det allerede fremført, at indførelsen af foranstaltninger ville betyde en vis nedsættelse af margenerne for importører/forhandlere. Oplysningerne fra den pågældende importør/forhandler om selskabets samlede rentabilitet, herunder også varer, som ikke er omfattet af denne undersøgelse, viste en vis nedsættelse af margenerne efter indførelsen af endelige antidumpingforanstaltninger i februar 1998, selv om de stadig lå på et rimeligt niveau. Både niveauet af de udligningsforanstaltninger, der er vedtaget i forbindelse med denne undersøgelse, og det forhold, at det kun berører to eksportlande, gør det usandsynligt, at importører/forhandlere skulle blive påvirket i væsentlig grad.
(70) Med hensyn til, at det angiveligt skulle være umuligt for importører/forhandlere at importere varer fra Sydøstasien, hvis der indføres udligningsforanstaltninger, må det bemærkes, at niveauet for de foreslåede udligningsforanstaltninger ikke kan forventes at forhindre import fra de berørte lande, men snarere vil sikre, at importen foretages på redelige markedsvilkår. Der findes desuden mange andre forsyningskilder, også sydøstasiatiske leverandører, som ikke er omfattet af foranstaltninger. Det konkluderes derfor, at det ikke er sandsynligt, at der vil blive forsyningsknaphed, hvis der indføres endelige udligningsforanstaltninger.
(71) På baggrund af ovenstående bekræftes de foreløbige afgørelser i betragtning 183-213 i forordningen om midlertidig told angående Fællesskabets interesser.
I. ENDELIG FREMGANGSMÅDE
1. Singapore og Thailand
(72) På baggrund af ovenstående resultater afsluttes denne procedure vedrørende importen af SSF med oprindelse i Singapore og Thailand i overensstemmelse med artikel 14 i grundforordningen.
2. Malaysia og Filippinerne
(73) Ifølge ovennævnte konklusioner vedrørende subsidiering, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres endelige foranstaltninger. I betragtning af udvalget af varetyper bør der indføres foranstaltninger i form af værditold. Da der ikke foreligger nye oplysninger om skadesafhjælpningsniveauet, bekræftes de foreløbige afgørelser som omhandlet i betragtning 215-219 i forordningen om midlertidig told. Tolden fastsættes i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, i grundforordningen til et beløb svarende til subsidiemargenen, da skadesmargenen er højere.
(74) For Malaysia er den gældende antidumpingtold 5,7 % til 7,0 % for begge eksporterende producenter. Den told, der indføres ved denne procedure, skal således omfatte det samlede subsidiebeløb på hjemmemarkedet plus forskellen mellem eksportsubsidiebeløbet og den eksisterende antidumpingtold i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, i grundforordningen, så længe den eksisterende antidumpingtold finder anvendelse. Som det fremgår af nedenstående tabel, bør den ene malaysiske eksporterende producent være omfattet af en endelig udligningstold på 1,8 % (som tillæg til den eksisterende antidumpingtold). For den anden eksporterende producent fastsættes udligningstolden til nul, da den eksisterende antidumpingtold er højere end eksportsubsidiebeløbet.
(75) Da de samarbejdsvillige selskaber i proceduren faktisk tegnede sig for hele importen fra dette land, bør resttolden fastsættes til et beløb svarende til den højeste subsidiemargen, der konstateredes for samarbejdsvillige selskaber. Restudligningstolden fastsættes således til 1,8 % som tillæg til den eksisterende restantidumpingtold på 7,0 %.
TABELPOSITION
(76) Tolden fastsættes til følgende for de samarbejdsvillige malaysiske producenter:
Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd.: 1,8 %
Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd.: 0 %
(77) For Filippinerne, som ikke er omfattet af antidumpingforanstaltninger, fastsættes tolden til følgende for den samarbejdsvillige producent:
Lu Chu Shin Yee Works Co. Ltd/Philshin Works Corporation: 3,5 %
(78) For at undgå at belønne manglende samarbejdsvilje blev det anset for passende at fastsætte tolden for ikke-samarbejdsvillige selskaber til den højeste sats for en samarbejdsvillig eksporterende producent, dvs. 1,8 % for Malaysia og 3,5 % for Filippinerne.
(79) De individuelle udligningstoldsatser i denne forordning er fastlagt på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes ved undersøgelsen vedrørende ovennævnte selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre selskaber") udelukkende anvendelse på import af SSF med oprindelse i de pågældende lande og fremstillet af de pågældende selskaber og således af de specifikt nævnte retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt med navn og adresse i forordningens dispositive del, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre selskaber".
(80) Alle anmodninger om anvendelse af disse udligningstoldsatser for individuelle selskaber (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives straks til Kommissionen(4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg i givet fald ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(81) Importen fra Malaysia er allerede omfattet af antidumpingtold, hvilket der er taget hensyn til ved beregningen af den udligningstold, der indføres ved denne procedure. Som nævnt i ovenstående er eksportsubsidiedelen af udligningstolden blevet nedsat til et beløb svarende til den eksisterende antidumpingtold. Det anses derfor for passende at begrænse gyldighedsperioden for den endelige udligningstold på importen af SSF med oprindelse i Malaysia og Filippinerne, således at den udløber samtidig med gyldighedsperioden for antidumpingtolden på importen af SSF med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Republikken Korea, Malaysia, Taiwan og Thailand, dvs. den 17. februar 2003, jf. dog gældende bestemmelser vedrørende fornyede undersøgelser.
3. Opkrævning af midlertidig told
(82) På grund af omfanget af de konstaterede subsidiemargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige udligningstold, som ved Kommissionens forordning (EF) nr. 618/2000 blev indført på import af SSF med oprindelse i Malaysia og Filippinerne, opkræves endeligt med et beløb svarende til den indførte endelige told -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres endelig udligningstold på import af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 og 7318 16 30 med oprindelse i Malaysia og Filippinerne.
2. Tolden fastsættes til følgende procentsats af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:
TABELPOSITION
TABELPOSITION
3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig udligningstold i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 618/2000 på import af den i artikel 1, stk. 1, omhandlede vare med oprindelse i Malaysia og Filippinerne, opkræves med en sats svarende til den endelige told. Beløb, der er stillet som sikkerhed ud over satsen for den endelige udligningstold, frigives.
Artikel 3
Gyldighedsperioden for udligningstolden udløber den 17. februar 2003.
Artikel 4
Antisubsidieproceduren vedrørende importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Singapore og Thailand afsluttes.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juli 2000.
Neuvoston asetus (EY) N:o 1523/2000,
annettu 10 päivänä heinäkuuta 2000,
lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta ja Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuontiin sovellettavan väliaikaisen tasoitustullin lopullisesta kantamisesta sekä Singaporesta ja Thaimaasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuontia koskevan menettelyn päättämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon 6 päivänä lokakuuta 1997 muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97(1) ja erityisesti sen 14 ja 15 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1) Komissio otti asetuksella (EY) N:o 618/2000(2), jäljempänä "väliaikaista tullia koskeva asetus", käyttöön Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 ja 7318 16 30 kuuluvien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuontiin sovellettavan väliaikaisen tasoitustullin.
B MYÖHEMPI MENETTELY
(2) Sen jälkeen, kun oli annettu tiedoksi olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikainen tasoitustulli Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnissa, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Osapuolia, jotka pyysivät tulla kuulluiksi, kuultiin.
(3) Komissio hankki ja tarkasti kaikki lopullisia päätelmiä varten tarpeellisiksi katsomansa tiedot.
(4) Kaikille osapuolille ilmoitettiin ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella aiottiin suositella, että
i) otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnissa ja kannetaan lopullisesti asianomaisessa tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tasoitustullin vakuutena olevat määrät; sekä
ii) päätetään Singaporesta ja Thaimaasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuontia koskeva menettely ottamatta käyttöön toimenpiteitä.
(5) Osapuolille myönnettiin määräaika, jonka kuluessa oli mahdollista tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(6) Asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
(7) Alustavien päätelmien tarkastelu niiden tekemisen jälkeen kerättyjen tietojen pohjalta osoittaa, että tärkeimmät väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt päätelmät olisi vahvistettava.
C TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1 Tarkasteltavana oleva tuote
(8) Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tarkasteltavana oleva tuote kuvataan tuotteeksi, jonka muodostavat ruostumattomasta teräksestä valmistetut kiinnikkeet eli pultit, mutterit ja ruuvit, joita käytetään kahden tai useamman rakenneosan mekaaniseen yhdistämiseen. Nämä tuotteet kuuluvat CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 ja 7318 16 30.
(9) Koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet huomautuksia väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 10-13 kappaleessa annetun tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän osalta, vahvistetaan kyseinen määritelmä.
2 Samankaltainen tuote
(10) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaan komissio totesi, että Malesiassa ja Singaporessa tuotetut ja niiden kotimarkkinoilla myydyt teräskiinnikkeet ja asianomaisista maista yhteisöön viedyt teräskiinnikkeet sekä yhteisön tuotannonalan tuottamat ja yhteisön markkinoilla myymät teräskiinnikkeet ovat fyysisiltä ominaisuuksiltaan sekä käyttötarkoituksiltaan samanlaisia.
(11) Koska samankaltaisen tuotteen osalta ei toimitettu lisätietoja, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät.
D TUET
I MALESIA
1 Liikekulujen kaksinkertainen vähentäminen viennin edistämiseksi
(12) Malesian viranomaiset väittävät, että kyseessä oleva järjestelmä ei ole riippuvainen vientitoiminnasta, sillä yrityksen ei edellytetä harjoittavan vientiä. Viranomaiset toteavat lisäksi, että kyseistä etua voidaan soveltaa Malesiassa järjestetyillä kansainvälisillä kaupallisilla messuilla syntyneisiin kuluihin. Todettiin kuitenkin, ettei järjestelmästä voida saada kohtuullisessa määrin etua myynnille kotimaan markkinoilla ja erityisesti, että kansainväliset kaupalliset messut painottuvat vientitoimintaan. Näin ollen ja koska järjestelmällä tavoitellaan tulevaisuudessa tapahtuvien vientien edistämistä, järjestelmä on tosiasiassa kytketty odotettavissa oleviin vienteihin. Tämän vuoksi kyseistä väitettä ei voida hyväksyä ja järjestelmässä katsotaan olevan kyse neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97, jäljempänä "perusasetus", 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta tosiasiallisesta vientituesta.
(13) Yksi yritys väitti, että verosäästöjen määrä, jota komissio oli käyttänyt laskiessaan tästä järjestelmästä vientiä harjoittavalle tuottajalle koituvaa etua, oli virheellinen. Tarkastuksen perusteella kuitenkin vahvistetaan, että tukimäärä järjestelmän osalta on 0,01 prosenttia.
2 Alkuunpanijan asema
(14) Malesian viranomaiset väittävät, ettei järjestelmässä ole kyse tasoitustuesta, sillä edistettävän tuotteen määritelmä perustuu objektiivisiin määrittelyperusteisiin. Lisäksi väitetään, että edistettävien tuotteiden luettelo käsittää hyvin laajan tuotevalikoiman ja että tukeen ovat oikeutettuja kaikki asianomaisia tuotteita tuottavat yritykset.
(15) Tarkastuksessa todettiin, että perusteet, joilla jokin tuote määritellään edistettäväksi tuotteeksi, ovat epämääräiset eivätkä lainkaan objektiiviset. Monet Malesian viranomaisten käyttämistä arviointiperusteista (kuten tarkoituksenmukaisuus Malesian taloudellisten tarpeiden tai taloudellisen kehittämisen taikka maan kansallisten tai strategisten tarpeiden kannalta) sopivat mihin tahansa perustuotteeseen. Tarkastuksessa ilmeni, että päätöksessä siitä, mitä tuotteita tulisi edistää, ei sovellettu mitään objektiivista perustetta ja että ainoastaan tiettyjen tuotteiden tuottajat saivat järjestelmästä etua. Se seikka, että järjestelmä kattaa laajan tuotevalikoiman, ei poista objektiivisten perusteiden puutetta. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä ja järjestelmässä katsotaan olevan kyse perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta erityisestä vientituesta.
(16) Yksi yritys totesi, että sen alkuunpanijan asema päättyi heinäkuussa 1999 ja ettei yritys enää saa järjestelmästä etua. Yrityksen todettiin kuitenkin edelleen vaativan kyseisen järjestelmän nojalla verohelpotuksia tutkimusjaksolta (1 päivästä huhtikuuta 1998 31 päivään maaliskuuta 1999). Investointien edistämistä koskevan lain 14 a artiklan mukaan aikaa, jona kyseisestä järjestelmästä myönnetään tukea, voidaan pidentää toisella viisivuotiskaudella. Malesian viranomaiset tai yritys eivät toimittaneet todisteita siitä, että tuki olisi todella lakannut. Koska yritys tosiasiassa sai tutkimusjakson aikana tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavaa tukea ja koska ei ole todisteita siitä, että se olisi lakannut saamasta tukea järjestelmästä, kyseistä väitettä ei voida hyväksyä.
3 Myyntiveroa ja tuontitullia koskevat vapautukset
(17) Malesian viranomaiset ja yksi yritys väittivät, etteivät vapautukset myyntiverosta ja tuontitullista ole tukea, koska järjestelmästä voivat saada tukea myös vientiteollisuuden vapaa-alueiden ulkopuolella sijaitsevat yritykset. Tarkastuksessa vahvistettiin, ettei tämän järjestelmän ehtojen mukainen verosta tai tullista vapauttaminen ole mahdollista vapaa-alueiden ulkopuolella, ja siksi väitettä ei hyväksytä.
(18) Malesian viranomaiset ja yksi yritys vakuuttivat lisäksi, että vapautus myyntiverosta ja tuontitullista täyttää WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen (tukisopimus) 1 alaviitteessä mainitut vaatimukset, koska kyseessä on viedyn tuotteen vapauttaminen tullista tai verosta, joka kannetaan kotimarkkinoille tarkoitetusta samankaltaisesta tuotteesta. Komissio katsoo, että olisi erotettava toisistaan toisaalta raaka-aineiden ja toisaalta koneiden myyntiveroa ja tuontitullia koskevat vapautukset. On selvää, ettei tukisopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdan ii alakohdan 1 alaviitteessä mainittuja vaatimuksia sovelleta vero- tai tullivapautukseen sellaisten koneiden yhteydessä, joita ei voida katsoa käytettävän tuotantopanoksena tuotantoprosessissa perusasetuksen liitteessä II ja tukisopimuksessa edellytetyllä tavalla. Koska ei esitetty todisteita, jotka olisivat tukeneet oikeutusta tasoitustullien käyttöönottoon koneiden myyntiveroa tai tuontitullia koskevan vapautuksen yhteydessä, kyseisestä järjestelmästä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(19) Raaka-aineiden myyntiveroa ja tuontitullia koskevien vapautusten osalta järjestelmän ei katsota täyttävän tukisopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdan ii alakohdan 1 alaviitteessä mainittuja vaatimuksia. Niiden mukaan tukena ei pidetä vientiin menevän tuotteen vapauttamista sellaisista tulleista ja veroista, joita kannetaan samankaltaisesta kotimaiseen kysyntään tarkoitetusta tuotteesta, eikä tullien tai verojen palautusta, joka on niiden perusteella karttunutta määrää pienempi. Mainitun 1 alaviitteen määräyksiä sovelletaan tulli- tai verovapautukseen, jollei kyse ole liiallisen määrän palautuksista. Todettiin, ettei Malesian viranomaisilla ole käytössään tarkastusjärjestelmää, jolla ne voisivat määritellä, mitä tuotantopanoksia tuotantoprosessissa käytetään tai erityisesti sitä, missä määrin niitä siinä käytetään. Tarkastuksessa ilmeni, että yritysten, jotka saavat aloittaa tuotannon vapaakauppa-alueella, on toimitettava vain luettelo tuotantopanoksista, joita ne mahdollisesti tulevat käyttämään tavaran valmistuksessa. Tulliviranomaiset eivät tarkasta, minkälaista panos-tuotossuhdetta eri tuotujen tuotantopanosten yhteydessä käytetään. Tämän vuoksi liiallisen määrän palauttamisen toteamiseksi ei ole käytössä toimintakehystä, ja näin ollen 1 alaviitteessä ja liitteissä I-III annetut ehdot jäävät täyttymättä. On myös syytä todeta, etteivät Malesian viranomaiset ole suorittaneet perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohdan mukaista tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa uutta tutkimusta määritelläkseen, onko maksuja palautettu liikaa. Näin ollen kyseisissä järjestelmissä on kyse tukisopimuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdan 1 alakohdan ii alakohdassa tarkoitetusta tuesta eikä 1 alaviitteessä mainittua vapautusta edellä mainitusta määräyksestä sovelleta. Koska 1 alaviitteen määräyksiä ei sovelleta, kyseisissä järjestelmissä on kyse perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa (ja liitteessä I olevassa h ja i kohdassa) tarkoitetusta vientituesta.
(20) Edun laskemista varten ei ole käytössä järjestelmää, jonka avulla voitaisiin määritellä tuotantopanosten käyttö viedyn tuotteen tuotannossa, eivätkä Malesian viranomaiset myöskään ole suorittaneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa uutta tutkimusta määritelläkseen, ovatko myyntiverojen ja tuontitullien palautukset olleet liiallisia. Perusasetuksen liitteen II mukaisesti maksamattomien tuontitullien koko määrä on etu vientiä harjoittavalle tuottajalle.
(21) Malesian viranomaiset väittivät edelleen, että asianomaisen tuotteen tuotannossa käytettävään raaka-aineeseen (terästangot) ei sovelleta myyntiveroa riippumatta kyseisestä järjestelmästä saatavasta edusta.
(22) Komissio tutki Malesian viranomaisten toimittamat todisteet ja katsoi, että ruostumattomasta teräksestä valmistettavien kiinnikkeiden tuotannossa käytettävät raaka-aineet mainitaan myyntiveroa koskevan päätöksen luettelossa B. Se on luettelo tavaroista, joihin ei sovelleta myyntiveroa. Tämän vuoksi väite hyväksytään, ja tasoitustullin määrää raaka-aineiden myyntiverovapautuksen osalta on muutettu, koska myyntiveroa ei olisi peritty riippumatta kyseisestä järjestelmästä saatavasta edusta.
(23) Raaka-aineiden tuontitullien osalta kuitenkin katsottiin, että kyseisessä tuonnissa kannetaan tuontitulli. Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan alustavat päätelmät, jotka koskevat vapautusta raaka-aineiden tuontitullista.
(24) Yksi vientiä harjoittava tuottaja väittää, ettei komissio esittänyt todisteita järjestelmän erityisluonteesta.
(25) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 50, 65, 66 ja 67 kappaleessa komissio esittää perusteet, miksi näissä järjestelmissä on kyse erityisestä ja sen vuoksi tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavasta tuesta. Nämä päätelmät eivät perustu oletuksiin vaan todisteisiin. Tämän vuoksi väitettä ei hyväksytä.
4 Korko
(26) Malesian viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja väittävät, että komission käyttämän keskimääräisen korkoprosentin olisi pitänyt olla 11,42 prosenttia eikä 11,5 prosenttia.
(27) Tarkastuksen aikana toimitettujen tietojen perusteella todettiin, että tutkimusjaksona 11,5 prosentin keskimääräinen korko oli tarkoituksenmukainen. Keskimääräinen markkinakorko laskettiin käyttäen perusteena Malesian liikepankkien keskimääräistä kuukausittaista luottokorkoa tutkimusjaksona, ja näin tulokseksi saatiin 11,4975 prosentin keskimääräinen korko (liite C2 Malesian viranomaisten vastauksessa kyselylomakkeeseen). Muuta näyttöä ei toimitettu siitä, että korkoa olisi mukautettu alaspäin. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
5 Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
(28) Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrää laskettaessa oikaistiin väliaikaisesti laskettuun tukeen lisätyn koron määrää. Oikaisu on otettu huomioon seuraavassa taulukossa, jossa esitetään tasoitustullin mahdollistavan tuen määrä.
(29) Edellä esitetty huomioon ottaen todettiin lopullisessa vaiheessa seuraavat tukimäärät. Maakohtainen painotettu keskimääräinen tukimarginaali on sovellettavaa vähimmäistasoa suurempi.
TAULUKON PAIKKA
II FILIPPIINIT
1 Johdanto
(30) Komission tiedoksiannon johdosta huomautuksia lähettivät yhteisesti Filippiinien viranomaiset ja vientiä harjoittava tuottaja Lu Chu Shin Yee Works (Philippines) Co. Ltd, jäljempänä "Lu Chu". Huomautukset liittyvät kahteen tukijärjestelmään eli bruttotuloverojärjestelmään (erityistalousaluelain (SEZA) 24 jaosto) ja vapautusta koneiden, raaka-aineiden, tarvikkeiden ja varaosien tuontitulleista koskevaan järjestelmään (erityistalousaluelain 4 jakson c kohta ja 23 jakso). Huomautuksissa painotettiin varaosien ja tarvikkeiden tuonnissa sovellettavaan vapautukseen.
2 Bruttotulovero
(31) Filippiinien viranomaiset ja Lu Chu katsoivat, että tietyissä olosuhteissa, brutto- ja nettotulojen suuruudesta riippuen, bruttotuloveron (s.o. 5 prosenttia bruttotuloista) soveltaminen saattaa johtaa siihen, että maksettava vero on suurempi kuin tavanomaista tuloveroa (34 prosenttia nettotuloista) sovellettaessa. Erityisesti mainittiin tilanne, jossa yrityksen nettotulos voi olla tappiollinen mutta se maksaa silti bruttotuloveroa, koska sillä on verotettavaa bruttotuloa.
(32) Ensimmäiseksi todettiin, ettei Filippiinien viranomaisten ja Lu Chun esittämä väite vaikuta komission päätelmiin bruttotuloveron erityisluonteesta ja siitä johtuvasta mahdollisuudesta tasoitustullin käyttöönottoon. Tältä osin väitteen katsotaan koskevan oletettua tilannetta, joka on täysin erilainen kuin mitä tässä tapauksessa on tutkittu. Mikäli bruttotuloveron soveltaminen johtaisi tietyissä olosuhteissa siihen, että yritys maksaisi enemmän veroa kuin se maksaisi tavanomaisessa tuloverojärjestelmässä, yritys voisi yksinkertaisesti luopua tämän mahdollisuuden soveltamisesta. Näin ei kuitenkaan tapahtunut kyseessä olevan vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla. Alustaviin päätelmiin sisältyi komission laskelma, jonka mukaan bruttotuloveroa sovellettaessa kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle kertyi tutkimusjaksona jonkin verran verosäästöjä verrattuna tilanteeseen, jossa olisi sovellettu tavanomaista tuloverojärjestelmää. Koska Filippiinien viranomaiset tai Lu Chu eivät kiistäneet mainitun laskelman oikeellisuutta, vahvistetaan, että tässä tapauksessa bruttotulovero merkitsi Filippiinien viranomaisten myöntämää rahoitustukea ja etua tuensaajalle. Tämän vuoksi Filippiinien viranomaisten ja Lu Chun esittämää väitettä ei tulisi hyväksyä.
3 Vapautus tarvikkeiden ja varaosien tuontitulleista
(33) Filippiinien viranomaiset ja Lu Chu katsoivat, että komissio oli aivan oikein jättänyt järjestelmän piiriin kuulumattomat seostamattomasta teräksestä valmistetut mutterit pois tukilaskelmista, jotka koskevat vapautusta varaosien ja tarvikkeiden tuontitullista. Ne väittivät kuitenkin, että komissio oli jättänyt laskelmien ulkopuolelle vain osan seostamattomasta teräksestä valmistetuista muttereista, ja vaativat komissiota korjaaman asian. Ne väittivät, kuten komissiokin oli myöntänyt, että kyseinen tuottaja vei koko valmiiden tuotteiden tuotantonsa ja että lisäksi sen voidaan olettaa tekevän niin myös jatkossa, ja näin ollen olisi myönnettävä, että kaikki järjestelmän piiriin kuulumattomat seostamattomasta teräksestä valmistetut mutterit on jälleenviety tai ne jälleenviedään tulevaisuudessa.
(34) Väitettä ei voida hyväksyä, sillä tutkimuksessa tai alustavien päätelmien tiedoksiantamisen jälkeen sen tueksi ei esitetty todennettavaa näyttöä. Komission alustavissa päätelmissään esittämä näkemys, jonka mukaan kaikki valmiit tuotteet tosiasiallisesti vietiin maasta, viittaa ainoastaan tuotteisiin, jotka asianomainen vientiä harjoittava tuottaja on valmistanut Filippiineillä sijaitsevassa tuotantolaitoksessa, eli ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin kiinnikkeisiin. Komissiolle toimitettiin täydellisinä ainoastaan näitä tuotteita koskevat tiedot, jotka se tarkasti. Filippiinien viranomaiset ja/tai asianomainen vientiä harjoittava tuottaja eivät toimittaneet tietoja tai muuta näyttöä siitä, että kaikki seostamattomasta teräksestä valmistetut mutterit oli joko tosiasiallisesti jälleenviety maasta tai ne jälleenvietäisiin tulevaisuudessa. Tätä asiaa koskevien komission hallussa olevien tietojen perusteella voidaan ainoastaan jättää seostamattomasta teräksestä valmistetut mutterit huomiotta samalla tavoin ja samassa laajuudessa kuin komission väliaikaisissa päätelmissä. Koska asiaa koskevia uusia todisteita ei toimitettu, alustavat päätelmät vahvistetaan.
(35) Filippiinien viranomaiset ja Lu Chu väittävät myös, että öljyn ja työkalujen tuonti olisi jätettävä tukimäärää koskevien laskelmien ulkopuolelle, sillä ne käytetään ruostumattomasta teräksestä valmistettavien kiinnikkeiden tuotannossa. Myöskään tätä väitettä ei voida hyväksyä, sillä Filippiinien viranomaiset ja Lu Chu eivät toimittaneet väitettä tukevaa näyttöä. Komission hallussa olevien tietojen perusteella ei voida tarkastella erikseen öljyn, muiden kulutustavaroiden, työkalujen ja varaosien tuonnin arvoa. Nämä tuontimäärät ilmoitetaan kumulatiivisesti, ja saatavilla olevien todisteiden mukaan joitakin näistä työkaluista, komponenteista ja varaosista käytetään muuhun tarkoitukseen kuin vientituotteiden tuotantoon. Koska enempää näyttöä ei ole, ei voida arvioida, olisiko tuonti tietyiltä osin jätettävä tukimäärää koskevien laskelmien ulkopuolelle. Näin ollen alustavat päätelmät vahvistetaan.
4 Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
(36) Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrää laskettaessa oikaistiin väliaikaisesti laskettuun tukeen lisätyn koron määrää. Oikaisu on otettu huomioon seuraavassa taulukossa, jossa esitetään tasoitustullin mahdollistavan tuen määrä.
(37) Lopullisessa vaiheessa todettiin seuraavat tukimäärät. Maakohtainen painotettu keskimääräinen tukimarginaali on sovellettavaa vähimmäistasoa suurempi.
TAULUKON PAIKKA
III SINGAPORE
(38) Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitettyjen päätelmien mukaan vientiä harjoittavat tuottajat Singaporessa eivät ole käyttäneet väitettyjä tukia. Koska muita asiaan liittyviä tietoja ei ole toimitettu, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81-83 kappaleessa esitetyt päätelmät. Tämän vuoksi menettely olisi päätettävä Singaporesta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnin osalta.
IV THAIMAA
(39) Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitettyjen päätelmien mukaan Thaimaan maakohtainen painotettu keskimääräinen tukimarginaali oli kyseiseen maahan sovellettavaa vähimmäistasoa suurempi. Koska muita asiaan liittyviä tietoja ei ole toimitettu, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 84-91 kappaleissa esitetyt päätelmät. Tämän vuoksi menettely olisi päätettävä Thaimaasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnin osalta.
E YHTEISÖN TUOTANNONALA
(40) Koska uusia yhteisön tuotannonalaan liittyviä tietoja ei toimitettu, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 129-132 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät.
F VAHINKO
1 Kumulaatio
(41) Yksi Malesiassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei komission pitäisi arvioida Malesiasta peräisin olevaa tuontia kumulatiivisesti Filippiineiltä peräisin olevan tuonnin kanssa, koska ne ovat kehittyneet eri tavoin. Väitettiin, että Malesiasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi hitaammin kuin Filippiineiltä peräisin olevan tuonnin määrä ja että Malesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuontihintojen lasku johtui raaka-aineiden hintojen laskusta.
(42) Yksi Filippiineillä toimiva vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei komission pitäisi arvioida Filippiineiltä peräisin olevaa tuontia kumulatiivisesti Malesiasta peräisin olevan tuonnin kanssa, koska Filippiineiltä peräisin olevan tuonnin hintataso on jatkuvasti ollut yhtä korkea tai korkeampi kuin yhteisön tuotannonalan hintataso.
(43) Tältä osin todettiin, että tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä oli vähimmäistasoa suurempi ja että kummastakin maasta peräisin olevan tuonnin määrä oli kasvanut tarkastelujaksona huomattavan suureksi. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esille hintakehityksen eroja Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevan tuonnin välillä. Kyseisestä kahdesta maasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat tutkimusjaksona huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat, ja hintojen kehityssuunta oli tutkimusjaksona kummankin maan osalta samalla tavoin aleneva. Lisäksi kummastakin maasta peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut kiinnikkeet markkinoidaan yhteisössä samojen myyntikanavien kautta ja samanlaisissa liiketoiminnallisissa olosuhteissa, joten ne kilpailevat sekä keskenään että yhteisön tuotannonalan myymien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden kanssa.
(44) Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139-142 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät, jotka koskevat kumulatiivisen arvioinnin soveltuvuutta Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevan tuonnin arvioimiseen.
2 Tuetun tuonnin hinnat
(45) Koska uusia tuetun tuonnin hintoihin liittyviä tietoja ei toimitettu, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kappaleissa 145-148 esitetyt alustavat päätelmät.
3 Yhteisön tuotannonalan tilanne
(46) Asianomaiset osapuolet väittivät, ettei yhteisön tuotannonalalle ole aiheutunut merkittävää vahinkoa, kun otetaan huomioon, että tarkastelujaksona kehitys tiettyjen osoittimien, kuten tuotannon, tuotantokapasiteetin, myynnin, markkinaosuuden, investointien, työllisyyden ja tuottavuuden osalta on ollut myönteistä.
(47) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaan komissio katsoi, että yhteisön tuotannonalan tilanne tuotannon ja myynnin osalta on huomattavasti parantunut sen jälkeen, kun Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Malesiasta, Korean tasavallasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevassa tuonnissa oli otettu käyttöön polkumyyntitoimenpiteet(3). Kuten odotettiin ja kuten oli tarkoitus, yhteisön tuotannonala pystyi vuonna 1997 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden ansiosta saamaan takaisin menetettyä markkinaosuutta lisäämällä myyntiään yhteisön markkinoilla. Tämä vaikutti myönteisesti työllisyyteen ja tuottavuuteen.
(48) Vaikka yhteisön tuotannonalan myynti kasvoi, samanaikaisesti myyntihinnat alenivat, eivätkä ne tutkimusjaksona kattaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneita kustannuksia ja tulos oli tappiollinen. Yhteisön tuotannonalan hinnoissa todettiinkin tarkastelujaksona 17 prosentin lasku, 3,65 eurosta/kg vuonna 1996 tutkimusajanjakson 3,02 euroon/kg. Vaikka tarkastelujaksona myös raaka-ainekustannukset laskivat, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden hintojen lasku oli selvästi suurempi kuin raaka-ainekustannusten lasku. Tämä hintojen lasku vaikutti voimakkaasti kannattavuuteen, joka parannuttuaan vuosien 1996 ja 1997 välillä laski vuonna 1998 ja johti tutkimusjaksona tappiolliseen tulokseen (0,8 prosenttia liikevaihdosta). Näin ollen yhteisön tuotannonala ei saanut täyttä etua polkumyyntitoimenpiteiden ottamisesta käyttöön.
(49) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut vahinkoa hintojen laskun ja taloudellisten tappioiden muodossa.
(50) Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että yhteisön tuotannonalan hintojen lasku johtui ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuotannossa käytetyn raaka-aineen kustannusten laskusta. Tämän vuoksi ei olisi ollut kyse varsinaisesta hintojen laskusta. Tältä osin väitettiin, että raaka-ainekustannusten osuus kokonaiskustannuksista oli tutkimusjaksolla suurempi kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa mainittu 56,7 prosenttia eli 80-85 prosenttia, jopa 90 prosenttia kokonaiskustannuksista.
(51) Yhteistyössä toimineiden raaka-aineen toimittajien antamien tietojen mukaan kyseisen raaka-aineen hinta laski tarkastelujaksona 20,9 prosenttia, kun yhteisön tuotannonalan hinnat kyseisen tuotteen osalta laskivat samana aikana 17 prosenttia. Koska raaka-ainekustannusten painotettu keskiarvo oli tänä aikana 57-68 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaiskustannuksista, todettiin, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat selvästi enemmän kuin raaka-ainekustannukset. Tältä osin on syytä panna merkille, että väite, jonka mukaan raaka-aineen osuus kustannuksista olisi 80-85 prosenttia, näyttää koskevan ainoastaan valmistuskustannuksia, ei kokonaiskustannuksia. Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että yhteisön tuotannonalan hinnat olivat laskeneet.
(52) Lisäksi yksi vientiä harjoittava tuottaja Malesiassa väitti, että jos tuotantoa ja työllisyyttä verrataan komission tiedoksiannossa esitettyihin lukuihin, tuottavuus työntekijää kohden näyttää olevan paljon huonompi kuin mitä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 161 kappaleessa esitetään.
(53) Todettakoon, että edellä mainittu tuottavuus on laskettu jakamalla tuotannon määrä kyseisen tuotteen tuotantoon osallistuneiden työntekijöiden lukumäärällä; työntekijöiden määrä oli 287 vuonna 1996, 320 vuonna 1997, 321 vuonna 1998 ja tutkimusjakson aikana 315. Tämä on vähemmän kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 160 kappaleessa tai komission tiedoksiannossa mainittu työntekijämäärä, joka viittaa yrityksen työntekijöiden kokonaismäärään.
4 Vahinkoa koskevat päätelmät
(54) Yhteisön tuotannonalaan kohdistui tarkastelujaksona huomattava hintapaine kyseisistä maista peräisin olevan tuetun tuonnin vaikutuksesta; tämän tuonnin hintojen todettiin alittaneen yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusjaksolla huomattavasti, ja se lisäsi tuonnin määrää tarkastelujaksolla. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonala ei kyennyt ottamaan sille aiheutuneita kustannuksia huomioon myyntihinnoissa. Tämän johdosta yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni ja sen painotettu keskimääräinen tappio oli 0,8 prosenttia liikevaihdosta.
(55) Tiettyjen yhteisön tuotannonalan tilannetta kuvaavien osoittimien, kuten tuotannon, myynnin, työllisyyden ja tuottavuuden myönteistä kehitystä olisi tarkasteltava ottaen huomioon vuonna 1997 käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet, jotka helpottivat yhteisön tuotannonalan tilannetta jonkin verran. Kyseisistä maista yhä lisääntyneen alhaisin hinnoin tapahtuneen tuonnin aiheuttama paine esti yhteisön tuotannonalaa elpymästä täydellisesti, ja tässä tutkimuksessa sille todettiin aiheutuneen tutkimusjaksona vahinkoa hintojen laskun ja taloudellisten tappioiden muodossa.
(56) Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
G VAHINGON SYY-YHTEYS
1 Tuetun tuonnin vaikutukset
(57) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaan komissio totesi, että tutkimusjaksona todettu tuetun tuonnin merkittävä hinnan alittavuus ja yhteisön tuotannonalan hintojen ja kannattavuuden lasku ajoittuvat selvästi samalle ajanjaksolle. Tuettu tuonti aiheutti merkittävää hintapainetta erityisesti vuoden 1998 ja tutkimusjakson välillä ja samanaikaisesti yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat jyrkästi, minkä johdosta sille koitui tutkimusjaksona tappiota 0,8 prosenttia liikevaihdosta.
(58) Kyseisen tuonnin kasvu (16 prosenttia), mikä merkitsi huomattavaa osuutta yhteisön markkinoista tutkimusjaksona (12,4 prosenttia), hintojen lasku (17 prosenttia) ja yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen aiheutuivat siitä, että tuonti kyseisistä maista tapahtui jatkuvasti alhaisin hinnoin.
2 Muiden tekijöiden vaikutus
a) Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetin kasvu ja investointien lisääntyminen
(59) On väitetty, että yhteisön tuotannonalan huono taloudellinen tulos johtui siitä, että sen tuotantokapasiteetti kasvoi ajankohtana, jolloin kulutus laski jyrkästi. On myös väitetty, että voimakas investoiminen ja siihen liittyvät rahoituskustannukset sekä kulutuksen jyrkän vähenemisen seurauksena pienentynyt myyntimäärä heikensivät yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta.
(60) Todettiin, että tuotantokapasiteetti kasvoi eniten vuodesta 1996 vuoteen 1997 (15 prosenttia), jolloin yhteisön tuotannonalan odotettiinkin kasvattavan tuotantoaan ja myyntiään polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton seurauksena. Todettakoon, että samanaikaisesti tuotantokapasiteetin kasvun kanssa tuotanto kasvoi 20 prosenttia ja myynti 33 prosenttia vuodesta 1996 vuoteen 1997. Näin ollen tuotantokapasiteetin kasvu tarjosi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden hyötyä palautuneesta tehokkaasta kilpailusta yhteisön tuotannonalan ja polkumyyntitoimenpiteiden kohteena olevien maiden välillä. Kulutus alkoi laskea vasta vuodesta 1998 lähtien, ja tuotantokapasiteetti säilyi vakaana vuoden 1998 ja tutkimusjakson välillä.
(61) Yhteisön tuotannonalan tekemät investoinnit ovat pysyneet melko vakaina tarkastelujakson ajan lukuun ottamatta vuotta 1997, jolloin lähinnä yksi yritys investoi huomattavasti rakennusten hankintaan. On kuitenkin syytä huomata, että kyseisen yrityksen voittomarginaali oli yksi parhaista yhteisön tuotannonalalla vuonna 1997 ja myös tarkasteluajanjaksona. Lisäksi olisi muistettava, että vaikka kulutus väheni tarkastelujaksona, yhteisön tuotannonalan myynti ja siten myös sen osuus yhteisön markkinoista kasvoivat.
(62) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, ettei yhteisön tuotannonalan huono taloudellinen tulos ole yhteydessä tuotantokapasiteetin kasvuun tai investointivoimakkuuteen, vaan johtuu lähinnä tuetun tuonnin aiheuttamasta hintojen laskusta.
b) Yhteisön tuotannonalan vientitulos
(63) Yhteisön tuotannonalan vientitulosta tarkastelujakson aikana tutkittiin myös, koska haluttiin selvittää, oliko mahdollinen vientimäärien vähennys ehkä vaikuttanut kielteisesti yhteisön tuotannonalan tuotantoon.
(64) Ensimmäiseksi on todettava, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden viennin osuus yhteisön tuotannonalan koko myynnistä oli pieni koko tarkasteluajanjakson ajan. Sen lisäksi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneessa vahingossa oli lähinnä kyse kannattavuuden heikkenemisestä, joka johtui väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 166-168 kappaleessa esitetystä tuetun tuonnin aiheuttamasta hintojen laskusta. Tuotannon määrä puolestaan kasvoi tarkasteluajanjakson aikana.
(65) Edellä esitetyn perusteella ei voida katsoa, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtuisi sen vientituloksesta.
3 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(66) Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan, että kyseisestä kahdesta maasta peräisin oleva tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin oleva tuonti on näet estänyt yhteisön tuotannonalan toipumista täysimääräisesti vahingollisesta tilanteesta, joka todettiin edellisen ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kiinnikkeitä koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä, ja näistä maista alhaisin hinnoin tapahtunut tuonti on vaikuttanut haitallisesti yhteisön tuotannonalan kannattavuuteen.
H YHTEISÖN ETU
(67) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaan komissio katsoi, ettei tässä tapauksessa ollut olemassa pakottavia syitä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön. Koska muita huomautuksia tasoitustullien vaikutuksesta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ei esitetty, vahvistetaan, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton ansiosta yhteisön tuotannonala pystyisi todennäköisesti jälleen saavuttamaan tyydyttävän voittomarginaalin ja tekemään tarvittavat investoinnit.
(68) Yksi tuoja toisti väitteensä, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto heikentäisi huomattavasti yhteisön tuojien/kauppiaiden tilannetta. Väitteen perustana oli asianomaisen kauppiaan taloudellisen tilanteen heikkeneminen vuonna 1998 vuoteen 1997 verrattuna, kun lopulliset polkumyyntitoimenpiteet oli otettu käyttöön helmikuussa 1998. Lisäksi väitettiin, että jos tasoitustoimenpiteet otettaisiin käyttöön, tuojat/kauppiaat eivät kykenisi tuomaan tuotetta kaakkoisaasialaisilta tavarantoimittajilta, mikä aiheuttaisi vajeen tarjonnassa.
(69) Jo väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todettiin, että toimenpiteiden käyttöönotto saattaisi jossain määrin alentaa tuojien/kauppiaiden voittomarginaalia. Kyseisen tuojan/kauppiaan ilmoittamat tiedot koskivat yrityksen kokonaiskannattavuutta ja käsittivät myös tuotteita, joita tämä tutkimus ei koske, ja ne osoittivat marginaalin pienentyneen jonkin verran lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen helmikuussa 1998, vaikka se olikin silti edelleen kohtuullisen korkea. Tältä osin on syytä tarkentaa, että ottaen huomioon sovellettavien tasoitustoimenpiteiden suuruusluokka ja se, että toimenpiteiden vaikutus kohdistuu ainoastaan kahteen vientiä harjoittavaan maahan, ei tällä menettelyllä todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta tuojiin/kauppiaisiin.
(70) Mitä tulee väitteeseen, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto estäisi tuojia/kauppiaita tuomasta tuotetta Kaakkois-Aasiasta, on syytä todeta, ettei tasoitustoimenpiteiden oleteta ehdotetun suuruisina estävän tuontia kyseisistä maista, vaan pikemminkin varmistavan, että tuonti tapahtuu tasapuolisen kilpailun olosuhteissa. Tarjontaa on lisäksi monista muista lähteistä mukaan luettuna sellaiset kaakkoisaasialaiset tavarantoimittajat, joita toimenpiteet eivät koske. Tämän vuoksi katsotaan, ettei lopullisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto todennäköisesti aiheuttaisi tarjonnan vajetta.
(71) Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen 183-213 johdanto-osan kappaleessa esitetyt yhteisön etua tässä tapauksessa koskevat alustavat päätelmät.
I LOPULLISET TOIMET
1 Singapore ja Thaimaa
(72) Edellä esitettyjen päätelmien perusteella menettely olisi päätettävä Singaporesta ja Thaimaasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnissa perusasetuksen 14 artiklan mukaisesti.
2 Malesia ja Filippiinit
(73) Edellä esitetyt tukiin, vahinkoon, syy-yhteyteen ja yhteisön etuun liittyvät päätelmät edellyttävät lopullisia toimenpiteitä. Koska tuotelajeja on useita, toimenpiteinä olisi sovellettava arvotulleja. Koska vahingon korjaavan tason osalta ei toimitettu uusia tietoja, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 215-219 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät. Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti tulli on tukimarginaalin suuruinen, koska vahinkomarginaali on sitä suurempi.
(74) Molempien malesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta on voimassa polkumyyntitulli; toisen osalta tulli on 5,7 prosenttia ja toisen 7,0 prosenttia. Tässä menettelyssä käyttöön otettavan tullin määrässä on siten otettava huomioon koko kansallinen tuki sekä nykyisin sovellettavan polkumyyntitullin ylittävä vientituen määrä perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti niin kauan kuin polkumyyntitulli on voimassa. Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, yksi malesialainen vientiä harjoittava tuottaja olisi velvoitettava maksamaan (voimassa olevan polkumyyntitullin lisäksi) 1,8 prosentin lopullista tasoitustullia. Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta tasoitustullia ei tarvita, sillä voimassa oleva polkumyyntitulli on vientitukea suurempi.
(75) Ottaen huomioon, että menettelyssä yhteistyössä toimineiden yritysten tuonti on käytännöllisesti katsoen kyseisestä maasta peräisin oleva koko tuontimäärä, jäännöstulliksi olisi määrättävä suurin näitä yrityksiä koskeva tukimarginaali. Siten voimassa olevan 7,0 prosentin jäännöspolkumyyntitullin lisäksi jäännöstasoitustulliksi olisi määrättävä 1,8 prosenttia.
TAULUKON PAIKKA
(76) Malesialaisiin yhteistyössä toimineisiin tuottajiin olisi sovellettava tulleja seuraavasti:
Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd.: 1,8 %
Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd.: 0 %.
(77) Filippiinien osalta ei ole voimassa polkumyyntitoimenpidettä, ja filippiiniläiseen yhteistyössä toimineeseen tuottajaan olisi sovellettava tullia seuraavasti:
Lu Chu Shin Yee Works Co. Ltd / Philshin Works Corporation: 3,5 %.
(78) Koska yhteistyöstä kieltäytymistä ei haluttu palkita, yhteistyöstä kieltäytyneisiin yrityksiin sovellettavaksi tulliksi katsottiin aiheelliseksi vahvistaa korkein jollekin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritelty tulli eli malesialaisten tuottajien osalta 1,8 prosenttia ja filippiiniläisten tuottajien osalta 3,5 prosenttia.
(79) Tässä asetuksessa vahvistetut yksilölliset yrityskohtaiset tasoitustullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen ajankohtana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnissa. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin oikeussubjekteihin etuyhteydessä olevat oikeussubjektit), sen tuottamaan tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
(80) Näiden yksilöllisten yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamista koskevat mahdolliset pyynnöt (esimerkiksi yksikön nimenmuutoksen tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisen jälkeen) on osoitettava suoraan komissiolle(4), ja niihin on liitettävä kaikki olennaiset tiedot, erityisesti esimerkiksi nimenmuutokseen tai tuotanto- tai myyntiyksikköä koskeviin muutoksiin perustuvaa, tuotantoon tai myyntiin kotimarkkinoilla tai vientiin liittyvän toiminnan muuttumista koskevat tiedot. Komissio muuttaa tarvittaessa asetusta tämän mukaisesti ja neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla ajan tasalle luettelon yrityksistä, joihin sovelletaan yksilöllistä tullia.
(81) Malesiasta peräisin olevaan tuontiin sovelletaan jo nyt polkumyyntitulleja, jotka otettiin huomioon määritettäessä tässä menettelyssä käyttöön otettavaa tasoitustullia. Kuten edellä selitettiin, tasoitustulliin sisältyvän vientituen määrä alennettiin voimassa olevan polkumyyntitullin suuruiseksi. Edellä esitetyn perusteella pidetään tarkoituksenmukaisena asettaa Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnissa sovellettavan lopullisen tasoitustullin voimassaoloaika päättymään samaan aikaan kuin Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Malesiasta, Korean tasavallasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnissa sovellettavien polkumyyntitullien voimassaolo päättyy eli 17 päiväksi helmikuuta 2003, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarkasteluja koskevien säännösten soveltamista.
3 Väliaikaisten tullien kantaminen
(82) Ottaen huomioon tukimarginaalien todetut suuruusluokat sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon suuruus pidetään välttämättömänä, että komission asetuksella (EY) N:o 618/2000 käyttöön otetun, Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnissa sovellettavan väliaikaisen tasoitustullin vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti käyttöön otetun tullin suuruisina,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien, CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 ja 7318 16 30 kuuluvien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on seuraava:
TAULUKON PAIKKA
TAULUKON PAIKKA
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Edellä 1 artiklan 1 kohdassa esitettyjen, Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien tuotteiden tuonnissa komission asetuksen (EY) N:o 618/2000 nojalla sovellettavan väliaikaisen tasoitustullin vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti käyttöön otetun tullin suuruisena. Lopullisten tasoitustullien yli menevät määrät vapautetaan.
3 artikla
Tasoitustullin voimassaolo päättyy 17 päivänä helmikuuta 2003.
4 artikla
Päätetään Singaporesta ja Thaimaasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely.
5 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2000.