RAADETS FORORDNING ( EOEF ) Nr . 2389/89 af 24 . juli 1989 om de almindelige regler for vinstoksorternes klassificering
RAADET FOR DE EUROPAEISKE
FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,
under henvisning til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 822/87 af 16 . marts 1987 om den faelles markedsordning for vin ( 1 ), senest aendret ved forordning ( EOEF ) nr . 1236/89 ( 2 ), saerlig artikel 13, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
ud fra foelgende betragtninger :
Som foelge af talrige kodifikationer af EF-forskrifterne i vinsektoren og af klarhedshensyn boer Raadets forordning ( EOEF ) nr . 347/79 af 5 . februar 1979 om de almindelige regler for vinstoksorternes klassificering ( 3 ), senest aendret ved forordning ( EOEF ) nr . 3805/85 ( 4 ), kodificeres, idet de heri anfoerte henvisninger tilpasses;
i henhold til artikel 13, stk . 1, i forordning ( EOEF ) nr . 822/87 fastsaetter Raadet de almindelige regler for klassificeringen af de vinstoksorter, der er godkendt til dyrkning inden for Faellesskabet; disse regler boer navnlig foreskrive klassificering i anbefalede, godkendte og midlertidigt godkendte vinstoksorter efter administrative enheder eller dele af saadanne;
en saadan klassificering er saerlig egnet til at tilskynde Faellesskabets vindyrkere til kvalitetsproduktion, da den kan anvendes som retningslinje for valg af vinstoksorter; klassificering af vinstoksorterne efter de hoestede vines kvalitet giver mulighed for at fremme tilplantningen med de vinstoksorter, der giver vine af anerkendt god kvalitet, og med hensyn til hvilke der bestaar en ret konstant eller tiltagende efterspoergsel paa markedet; vinstoksorternes klassificering bidrager saaledes paa lang sigt til at undgaa, at der paa vinmarkedet opstaar strukturbestemte overskud; de forskellige former for anvendelse af druer hoestet paa grundlag af
klassificerede sorter kan holdes ude fra hinanden efter kategorier af det heraf opnaaede produkt, saasom bordvin, kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsomraader, herunder mousserende kvalitetsvin, kvalitetshedvin og kvalitetsperlevin fra bestemte dyrkningsomraader, samt mousserende vin, mousserende kvalitetsvin, hedvin, perlevin, vinbraendevin, druesaft og rosiner;
ved vinstoksorternes klassificering boer der skelnes mellem anvendelsen af de producerede druer; ved klassificering efter administrative enheder boer der tages hensyn til de saerlige produktionsvilkaar;
det forhold, at druer af en bestemt vinstoksort ogsaa anvendes til andre formaal end dem, der er angivet i klassificeringen af den paagaeldende vinstoksort, saerlig at en vinstoksort med druer til spisebrug anvendes til vinfremstilling, boer ikke hindre klassificering af denne vinstoksort efter dens hovedanvendelsesformaal;
det er uomgaengeligt noedvendigt at identificere de vinstok -
sorter, der dyrkes inden for Faellesskabet, for at kunne kontrollere overholdelsen af Faellesskabets og de nationale bestemmelser vedroerende dyrkning optages i klassificeringen, hvis formeringsmateriale er godkendt efter faellesskabsbestemmelserne i mindst en medlemsstat til certificering eller kontrol som standardformeringsmateriale;
for saa vidt angaar de vinstoksorter med druer til persning, der for tiden dyrkes inden for Faellesskabet til produktion af vin til direkte konsum, har de vinstoksorter, der stammer fra artskrydsninger, ikke vaeret fuldt tilfredsstillende; de boer derfor ikke klassificeres som anbefalede vinstoksorter; det er ikke berettiget, at vinstoksorter med druer til persning, som efter den 19 . juli 1970 er fremkommet ved artskrydsninger, og hvis dyrkningsegnethed anerkendes som tilfredsstillende, paa forhaand udelukkes fra kategorien anbefalede vinstoksorter; det er imidlertid formaalstjenligt ikke at klassificere efter afstamning, saafremt vinstoksorter med druer til persning skal klassificeres som godkendte eller midlertidigt godkendte;
da druer til spisebrug ogsaa anvendes til vinfremstilling, skal klassificeringen udvides til ogsaa at omfatte de vinstoksorter, som er godkendt inden for rammerne af de faelles kvalitets -
normer for druer til spisebrug, der er fastlagt i Kommissionens forordning nr . 58 om fastsaettelse af faelles kvalitetsnormer for visse produkter i bilag I B til forordning nr . 23 om den gradvise oprettelse af en faelles markedsordning for
frugt og groensager ( 5 ), senest aendret ved forordning ( EOEF ) nr . 920/89 ( 6 ); disse sorters egnethed til deres normale anvendelsesformaal er afgoerende for deres klassificering;
da der anvendes forskellige navne som betegnelse for den samme vinstoksort, boer der inden for klassificeringen opstilles en liste over kendte synonymer, der anvendes i handelen; endvidere kan en fortegnelse over homonymer vaere nyttig i de tilfaelde, i hvilke den samme betegnelse anvendes om flere vinstoksorter;
erfaringen har vist, at det er noedvendigt at give mulighed for aendring af vinstoksorternes klassificering ved optagelsen af en vinstoksort i klassen af anbefalede, godkendte og midlertidigt godkendte sorter; ved en saadan optagelse i klassificeringen boer det i visse tilfaelde, og navnlig naar det drejer sig om en ny sort, bestemmes, at denne sorts dyrkningsegnethed fastlaegges paa grundlag af oplysninger, som den paagaeldende medlemsstat har indhentet under undersoegelserne i forbindelse med dyrkningsforsoegene; det har desuden vist sig noedvendigt at give mulighed for en deklassering af vinstoksorter, hvis dyrkning ikke er fuldt tilfredsstillende; i klassen af godkendte vinstoksorter boer sorter, der ikke er anfoert i klassificeringen den 31 . maj 1974, kun optages midlertidigt, efter at der er foretaget undersoegelse af dyrkningsegnetheden, og der boer efter en vis observationsperiode traeffes endelig afgoerelse om den paagaeldende sort;
det er noedvendigt at fastlaegge betingelserne for opflytning af en sort fra klassen af godkendte vinstoksorter til klassen af anbefalede vinstoksorter, samt betingelserne for deklassering af en sort til en lavere klasse;
naar en vinstoksort, der er klassificeret som godkendt vinstoksort, flyttes op i klassen af anbefalede vinstoksorter for samme administrative enhed, er det ikke noedvendigt at undersoege dens dyrkningsegnethed, da den allerede er kendt paa grundlag af erfaring og oplysninger, som er indsamlet af den paagaeldende medlemsstat;
optagelse af kloner af grundstammer i klassificeringen er oenskelig af kontrolhensyn; i betragtning af deres ringe antal kan disse sorter ligesom vinstoksorter med druer til saerlige anvendelsesformaal klassificeres for Faellesskabets samlede omraade -
UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING :
Artikel 1 Klassificeringen af vinstoksorterne omfatter alle vinstoksorter af slaegten Vitis, herunder artskrydsninger, som inden for
Faellesskabet er godkendt til dyrkning og bestemt til produktion af druer af vegetativt formeringsmateriale .
Artikel 2 1 . Vinstoksorterne klassificeres efter de producerede druers normale anvendelse .
2 . I denne forordning forstaas ved :
a ) vinstoksort med druer til persning : en vinstoksort, der som regel dyrkes til produktion af friske druer til fremstilling af vin til direkte konsum;
b ) vinstoksort med druer til spisebrug : en vinstoksort, der er godkendt inden for rammerne af de faelles kvalitetsnormer for druer til spisebrug, der er fastsat i henhold til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1035/72 af 18 . maj 1972 om den faelles markedsordning for frugt og groensager ( 7 ), senest aendret ved forordning ( EOEF ) nr . 1119/89 ( 8 ), og som hovedsageligt dyrkes til produktion af druer bestemt til konsum i frisk tilstand;
c ) vinstoksort med druer til saerlige anvendelsesformaal : en vinstoksort, der som regel dyrkes til andre end de under litra a ) og b ) naevnte anvendelsesformaal, saasom :
- fremstilling af vinbraendevin
- fremstilling af druesaft
- produktion af druer, der hovedsagelig anvendes i konservesindustrien
- produktion af druer til toerring;
d ) klon af grundstamme : en vinstoksort, der dyrkes til produktion af vinstokkenes vegetative formeringsmateriale og udgoer den del af vinstokken, der ligger under jorden .
Artikel 3 1 . Vinstoksorter med druer til persning og vinstoksorter med druer til spisebrug klassificeres for hver af foelgende administrative enheder eller dele af disse :
- Regierungsbezirk i Tyskland
- département i Frankrig
- provins i Italien
- nomos for Graekenland
- provins og region i Spanien
- region i Portugal
- hele det nationale omraade for de andre medlemsstater .
2 . Vinstoksorter med druer til saerlige anvendelsesformaal og kloner af grundstammer klassificeres for Faellesskabets samlede omraade . Paa en medlemsstats begaering kan dog en del af eller samtlige disse vinstoksorter klassificeres for en eller flere af denne medlemsstats administrative enheder .
Artikel 4 1 . Den samme vinstoksort med druer til persning kan klassificeres forskelligt efter administrativ enhed eller del af en saadan .
2 . Den samme vinstoksort kan undtagelsesvis optages baade som vinstoksort med druer til spisebrug og som vinstoksort med druer til persning .
3. Den samme sort kan klassificeres forskelligt, alt efter om den anvendes til fremstilling af :
- bordvin
- kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsomraader, herunder mousserende kvalitetsvin, kvalitetshedvin og kvalitetsperlevin fra bestemte dyrkningsomraader
- mousserende vin, mousserende kvalitetsvin, hedvin og perlevin, udover de i andet led omhandlede
- vinbraendevin
- druesaft
- rosiner .
Artikel 5 1 . For hver administrativ enhed eller del af en saadan samt i givet fald for Faellesskabets samlede omraade opfoeres vinstoksorterne i en af foelgende klasser : anbefalede vinstoksorter, godkendte vinstoksorter og midlertidigt godkendte vinstoksorter .
2 . I klassificeringen kan kun optages vinstoksorter, hvis formeringsmateriale i mindst én medlemsstat er blevet godkendt til certificering eller til kontrol som standardformeringsmateriale i henhold til Raadets direktiv 68 /193/EOEF af 9 . april 1968 om handel med vegetativt vinstokformeringsmateriale ( 9 ).
Artikel 6 1 . For saa vidt angaar vinstoksorter med druer til persning, omfatter :
a ) de anbefalede vinstoksorter de sorter,
- der for tiden dyrkes i Faellesskabet og tilhoerer arten Vitis vinifera ( L .), eller
- der stammer fra artskrydsninger, hvis dyrkningsegnethed efter den 19 . juli 1970 anerkendes som tilfredsstillende i overensstemmelse med artikel 12,
og hvoraf der normalt fremstilles vin af anerkendt god kvalitet;
b ) godkendte vinstoksorter de sorter, af hvilke der normalt fremstilles vin af god, saedvanlig handelskvalitet, der, selv om den er antagelig, dog er ringere end kvaliteten af den under litra a ) naevnte vin;
c ) midlertidigt godkendte vinstoksorter de sorter, der
- ikke opfylder de under litra a ) og b ) anfoerte kriterier, men dog er af en vis oekonomisk betydning for den paagaeldende administrative enhed eller del af en saadan, eller
- udviser dyrkningsmangler .
2 . Kvaliteten bedoemmes i givet fald paa grundlag af resultaterne fra undersoegelsen af de paagaeldende vinstoksorters dyrkningsegnethed og af resultaterne af de analytiske og organoleptiske undersoegelser af de paagaeldende vine .
Artikel 7 For saa vidt angaar vinstoksorter med druer til spisebrug omfatter :
a ) anbefalede vinstoksorter de sorter, der dyrkes til produktion af druer til spisebrug, som er staerkt efterspurgte paa markedet;
b ) godkendte vinstoksorter de sorter, der
- giver druer af antagelig, men dog ringere kvalitet end de under litra a ) naevnte druer, eller
- udviser dyrkningsmangler;
c ) midlertidigt godkendte vinstoksorter de sorter,
- hvis druer det er oenskeligt at udelukke fra markedet paa grund af deres utilstraekkelige kvalitet, eller
- som udviser vaesentlige dyrkningsmangler .
Artikel 8 1 . For saa vidt angaar vinstoksorter med druer til saerlige anvendelsesformaal, omfatter :
a ) anbefalede vinstoksorter de sorter, der tilhoerer arten Vitis vinifera ( L .) eller stammer fra artskrydsninger, saafremt disse vinstoksorter normalt udviser en saerlig egnethed til de paagaeldende anvendelsesformaal;
b ) godkendte vinstoksorter de sorter,
- for hvis vedkommende kvaliteten af de fremstillede produkter er antagelig, men dog ringere end kvaliteten af de produkter, der er fremstillet af de under litra a ) omhandlede vinstoksorter, eller
- hvis druer er mindre egnede til de paagaeldende anvendelsesformaal i sammenligning med de under litra a ) omhandlede vinstoksorter;
c ) midlertidigt godkendt vinstoksorter de sorter,
- der ikke opfylder de under litra a ) og b ) anfoerte kriterier, men dog er af en vis oekonomisk betydning for Faellesskabets samlede omraade eller for den eller de paagaeldende administrative enheder, eller
- der udviser dyrkningsmangler .
2 . Kvaliteten bedoemmes i givet fald paa grundlag af resultaterne fra undersoegelsen af de paagaeldende vinstoksorters dyrkningsegnethed og resultaterne af de analytiske og organoleptiske undersoegelser af de paagaeldende faerdigvarer .
Artikel 9 For saa vidt angaar kloner af grundstammer omfatter :
a ) anbefalede vinstoksorter de sorter, der dyrkes med henblik paa produktion af vegetativt formeringsmateriale, og som erfaringsmaessigt har udvist tilfredsstillende dyrkningsegnethed;
b ) midlertidigt godkendte vinstoksorter de sorter, hvis dyrkningsegnethed er utilstraekkelig .
Artikel 10 1 . Med forbehold af artikel 5d, stk . 3, i direktiv 68/193/EOEF opstilles der inden for klassificeringen en liste over synonymer for de vinstoksorter, der er optaget i klassificeringen, for saa vidt disse synonymer :
a ) anvendes i handelen som betegnelse for vine af de paagaeldende vinstoksorter og
b ) er tilstraekkeligt kendte .
2 . Der kan ligeledes opstilles en liste over homonymer for de i stk . 1 omhandlede vinstoksorter .
Artikel 11 1 . Optagelse af en vinstoksort, som ikke forekommer i klassificeringen for en administrativ enhed, en del af en saadan eller i givet fald for Faellesskabets omraade :
a ) i klasserne af anbefalede eller godkendte vinstoksorter kan kun ske :
- for saa vidt angaar vinstoksorter med druer til persning og vinstoksorter med druer til spisebrug, hvis denne sort allerede har vaeret opfoert i mindst fem aar i klassificeringen for en administrativ enhed eller en del af en administrativ enhed, som graenser op til den administrative enhed eller den del af en saadan, for hvilken optagelse i klassificeringen overvejes
- for saa vidt angaar kloner af grundstammer, hvis denne sort har vaeret genstand for en undersoegelse af dyrkningsegnetheden, og dyrkningsegnetheden er blevet anerkendt som tilfredsstillende;
b ) i klassen af godkendte vinstoksorter kan kun ske midlertidigt, hvis denne vinstoksort har vaeret genstand for en undersoegelse af dyrkningsegnetheden, og dyrkningsegnetheden er blevet anerkendt som tilfredsstillende, uden at resultaterne af denne undersoegelse endnu goer det muligt at traeffe endelig afgoerelse om den paagaeldende sorts klassificering .
2 . AEndring af klassificeringen af en vinstoksort for samme administrative enhed eller samme del af en saadan eller i givet fald for Faellesskabets omraade kan kun finde sted :
a ) ved opflytning i klasse af anbefalede vinstoksorter for saa vidt angaar :
- en sort, som den 31 . maj 1974 er opfoert i klassen af vinstoksorter, der er godkendt for den administrative enhed eller den del af en saadan, for hvilken der anmodes om optagelse, eller i givet fald for Faellesskabets omraade
- en sort, som er optaget i klassificeringen efter den
31 . maj 1974, og som i mindst fem aar har vaeret opfoert i klassen af vinstoksorter, der er godkendt for den administrative enhed eller den del af en saadan, for hvilken der anmodes om optagelse, eller i givet fald for Faellesskabets omraade;
b ) ved klassificering af en sort i en lavere klasse, hvis :
- de indvundne erfaringer har vist, at kravene for den klasse, i hvilken den paagaeldende sort er opfoert, ikke er opfyldt, eller
- kvalitetsniveauet for det produkt, som sorten frembringer, goer det noedvendigt, eller
- det areal, som er beplantet med denne sort, er meget lille og stadig mindskes .
3 . En vinstoksort fjernes fra klassificeringen, hvis dens dyrkningsegnethed bedoemmes som ikke-tilfredsstillende .
4 . I det i stk . 1, litra b ), naevnte tilfaelde skal det angives i klassificeringen, at optagelsen er midlertidig . Tidligst fem aar og senest syv aar efter den midlertidige optagelse i klassen af godkendte vinstoksorter besluttes det ud fra de indvundne erfaringer og under hensyntagen til undersoegelser af dyrkningsegnetheden i medfoer af artikel 12, hvorvidt den paagaeldende sort :
- forbliver endeligt i klassen af godkendte vinstoksorter
- optages i klassen af anbefalede vinstoksorter
- optages i klassen af midlertidigt godkendte vinstoksorter eller
- fjernes fra klassificeringen .
Hvis ingen beslutning er truffet efter syv aars forloeb, betragtes den paagaeldende sort som fjernet fra klassificeringen .
5 . En undersoegelse af dyrkningsegnetheden er ikke noedvendig for optagelse af en godkendt vinstoksort i klassen af anbefalede vinstoksorter for samme administrative enhed eller del af en saadan eller i givet fald for Faellesskabets omraade hvis dyrkningsegnetheden kan paavises paa passende maade .
6 . Deklassering af en sort i klassen af midlertidigt godkendte vinstoksorter medfoerer, at den paagaeldende sort fra den dato, hvor deklasseringen faar virkning, ikke mere kan plantes, podes eller dobbeltpodes .
7 . Gennemfoerelsesbestemmelserne til denne artikel, saerlig de beslutninger, der er naevnte i stk . 4, foerste afsnit, fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 83 i forordning ( EOEF ) nr . 822/87 .
Artikel 12 1 . En vinstoksorts dyrkningsegnethed konstateres paa grundlag af oplysninger, der er indsamlet af den paagaeldende medlemsstat ved undersoegelser i forbindelse med dyrkningsforsoeg foretaget i de paagaeldende administrative enheder eller dele af saadanne, i tilgraensende administrative enheder eller i givet fald paa Faellesskabets omraade .
En vinstoksorts dyrkningsegnethed kan alene anerkendes som tilfredsstillende, naar den i sammenligning med andre vinstoksorter, der er optaget i klassificeringen for mindst en administrativ enhed eller del af en saadan, som foelge af samtlige sine kvalitetsegenskaber indebaerer en tydelig forbedring for dyrkningen eller for udnyttelsen af de af denne hoestede druer eller det af denne producerede formeringsmateriale .
2 . Kommissionen kan efter hoering af Forvaltningskomitéen for Vin af den paagaeldende medlemsstat forlange en supplerende undersoegelse af den paagaeldende vinstoksorts dyrkningsegnethed .
3 . Den i stk. 1 naevnte konstatering foretages efter fremgangsmaaden i artikel 83 i forordning ( EOEF ) nr . 822/87 .
Gennemfoerelsesbestemmelserne til denne artikel, saerlig foranstaltningerne vedroerende undersoegelse af dyrkningsegnethed, fastsaettes efter samme fremgangsmaade .
Artikel 13 1 . Det er forbudt at foretage tilplantning, ogsaa som erstatning for fejlslagen beplantning, podning paa voksestedet og dobbeltpodning :
- med vinstoksorter, der ikke optages i klassificeringen
- med midlertidigt godkendte vinstoksorter .
2 . Medlemsstaterne kan dog tillade afvigelser fra stk. 1, foerste led, med henblik paa :
- undersoegelse af dyrkningsegnetheden for en vinstoksort, der ikke er optaget i klassificeringen for den paagaeldende administrative enhed, del af en saadan eller for Faellesskabets omraade
- videnskabelige undersoegelser
- krydsnings - eller udvaelgelsesarbejde
- produktion af vegetativt vinstokformeringsmateriale, der udelukkende er bestemt til udfoersel til tredjelande, saafremt der gennemfoeres passende kontrol med produktionen .
De paagaeldende medlemsstater meddeler Kommissionen :
a ) listen over de vinstoksorter, paa hvilke foerste afsnit, fjerde led, finder anvendelse, samt
b ) de regler, som de anvender til kontrol af denne produktion .
De underretter hvert aar inden 1 . oktober Kommissionen om de aendringer, der skal foretages i denne liste .
3 . Saafremt en medlemsstat tillader afvigelser i henhold til stk.2, sikrer den hvert aar en systematisk kontrol af de vinstokke, hvis udplantning er blevet godkendt, og drager omsorg for, at en eventuel videregivelse af formeringsmateriale ikke finder sted til andre end de ovennaevnte formaal . Individuelle dyrkningskontrakter indgaas mellem de myndigheder, der udpeges af medlemsstaterne, og de fysiske eller juridiske personer eller sammenslutninger af saadanne personer, som har til hensigt at dyrke en vinstoksort, der ikke er optaget i klassificeringen for den paagaeldende administrative enhed, del af en saadan eller for Faellesskabets omraade .
4 . Produkter hidroerende fra vinstoksorter, med hensyn til hvilke de i stk . 2 naevnte undersoegelser af dyrkningsegnetheden, videnskabelige undersoegelser eller det naevnte kryds -
nings - eller udvaelgelsesarbejde er i gang, ligestilles med produkter, der er fremstillet af godkendte vinstoksorter .
Artikel 14 1 . Forordning ( EOEF ) nr . 347/79 ophaeves .
2 . Henvisninger til den i henhold til stk. 1 ophaevede forordning betragtes som henvisninger til naervaerende forordning .
Artikel 15 Denne forordning traeder i kraft den 1 . september 1989 .
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat .
Udfaerdiget i Bruxelles, den 24 . juli 1989 .
NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 2389/89,
annettu 24 päivänä heinäkuuta 1989,
viiniköynnöslajikkeiden luokittelua koskevista yleisistä säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon viinikaupan yhteisestä järjestämisestä 16 päivänä maaliskuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1236/89(2), ja erityisesti sen 13 artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
sekä katsoo, että
lukuisten peräkkäisten yhteisön viinialaa koskevassa sääntelyssä tehtyjen koonnoksien vuoksi olisi selkeyden tähden yhtenäistettävä viiniköynnöslajikkeiden luokittelua koskevista yleisistä säännöistä 5 päivänä helmikuuta 1979 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 347/79(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3805/85(4), mukauttamalla siinä olevat viittaukset,
asetuksen (ETY) N:o 822/87 13 artiklan 1 kohdassa säädetään, että neuvosto vahvistaa yleiset säännöt yhteisössä viljeltäväksi hyväksyttävistä viiniköynnöslajikkeiden luokittelusta; näissä säännöissä on oltava määräyksiä kyseisten lajikkeiden luokittelusta hallintoyksiköiden tai näiden osien mukaan, suositeltaviin, hyväksyttyihin ja tilapäisesti hyväksyttyihin viiniköynnöslajikkeisiin,
tällaisen luokittelun avulla voidaan erityisen hyvin ohjata yhteisön viljelijöiden lajikevalintaa ja edistää näin suuntautumista laatutuotantoon siten, että heitä neuvotaan viiniköynnöslajikkeidensa valinnassa; luokittelemalla viiniköynnöslajikkeet niistä tuotettujen viinien laadun mukaan voidaan edistää sellaisten lajikkeiden istuttamista, joista saadaan tunnetusti hyvälaatuista viiniä ja jonka kysyntä markkinoilla on melko vakaa tai kasvava; pitkällä aikavälillä viiniköynnöslajikkeiden luokittelulla voidaan näin estää rakenteellisten ylijäämien syntyminen viinimarkkinoilla; luokiteltavista lajikkeista saatujen viinirypäleiden käyttötavat voidaan eritellä niistä saadun tuotteen mukaan, joita ovat esimerkiksi pöytäviini, määritetyllä alueella tuotettu laatuviini, mukaan lukien määritetyllä alueella tuotetut laatukuohuviinit, väkevät viinit ja helmeilevät viinit sekä kuohuviinit, laatukuohuviinit, väkevät laatuviinit, helmeilevät laatuviinit, viinistä tislattu alkoholijuoma, rypälemehu ja kuivatut viinirypäleet,
viiniköynnöslajikkeiden luokittelussa olisi eriteltävä niistä saatujen viinirypäleiden käyttötavat; hallintoyksiköitä luokiteltaessa olisi otettava huomioon tuotantoedellytysten erityispiirteet,
tietyn viiniköynnöslajikkeen rypäleiden käyttäminen myös muihin kuin siinä luokituksessa, johon ne kuuluvat, mainittuihin tarkoituksiin, erityisesti syötäväksi tarkoitettujen viinirypälelajikkeen rypäleiden käyttö viiniyttämiseen, ei saa estää luokittelemasta kyseistä viiniköynnöslajiketta sen pääasiallisen käyttötarkoituksen mukaan,
yhteisössä viljeltävien viiniköynnöslajikkeiden luokitteleminen on välttämätöntä viiniköynnöslajikkeiden viljelyä koskevien yhteisön ja kansallisten säännösten ja määräysten noudattamisen valvomiseksi; tämän vuoksi luokitteluun voivat kuulua ainoastaan sellaiset viiniköynnöslajikkeet, joiden lisäysaineisto voidaan varmentaa yhteisön säännösten mukaisesti vähintään yhdessä jäsenvaltiossa vakiolisäysaineistoksi,
suoraan kulutukseen tarkoitettujen viinien tuottamiseen yhteisössä nykyään viljellyistä viiniköynnöslajikkeista sellaiset, jotka polveutuvat lajienvälisestä risteytyksestä, eivät ole osoittautuneet täysin tyydyttäviksi; niitä ei siten olisi luokiteltava suositeltaviksi; suositeltavista lajikkeista ei ole perusteltua poistaa luokituksesta ennakolta sellaisia viininvalmistukseen käytettäviä rypälelajikkeita, jotka on 19 päivän heinäkuuta 1970 jälkeen saatu lajienvälisen risteytysten tuloksena ja joiden viljelysoveltuvuus on todettu tyydyttäväksi; risteytymän perusteella ei kuitenkaan pitäisi ratkaista, luokitellaanko viininvalmistukseen käytettävät rypälelajikkeet hyväksytyiksi vaiko tilapäisesti hyväksytyiksi,
sen vuoksi, että syötäväksi tarkoitettuja rypälelajikkeita käytetään lisäksi myös viiniyttämiseen, luokittelu olisi ulotettava koskemaan myös syötäväksi tarkoitettuja rypäleitä tuottavia viiniköynnöslajikkeita, jotka hyväksytään hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn asteittaisesta toteuttamisesta annetun asetuksen N:o 23 liitteen I B tiettyjen tuotteiden yhteisten laatuvaatimusten vahvistamisesta annetussa komission asetuksessa N:o 58(5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 920/89(6), annettujen syötäväksi tarkoitettuja rypälelajikkeita koskevien yhteisten laatuvaatimusten mukaisesti; kyseisten lajikkeiden soveltuvuus niiden tavanomaiseen käyttöön on niiden luokittelun kannalta ratkaiseva,
koska yhtä ja samaa viiniköynnöslajiketta nimitetään useilla eri nimillä, olisi laadittava luokittelun yhteydessä luettelo kaupan alalla käytetyistä synonyymeistä; lisäksi luettelo homonyymeistä saattaisi olla hyödyllinen sellaisissa tapauksissa, joissa useasta viiniköynnöslajikkeesta käytetään yhtä nimitystä,
saatu kokemus osoittaa, että on tarpeen säätää viiniköynnösluokittelun mahdollisen muuttamisena viiniköynnöslajikkeen lisäämisestä suositeltavien, hyväksyttyjen ja tilapäisesti hyväksyttyjen lajikkeiden luokkaan; tällaista lisäämistä varten olisi säädettävä, että tietyissä tapauksessa ja erityisesti silloin, kun kyse on uudesta lajikkeesta, kyseisen lajikkeen viljelysoveltuvuus todettaisiin asianomaisen jäsenvaltion viljelykokeesta keräämien tietojen perusteella; on myös osoittautunut tarpeelliseksi säätää mahdollisuudesta siirtää alempaan luokkaan sellaiset viiniköynnöslajikkeet, joiden viljelystä ei ole saatu täysin tyydyttäviä tuloksia; hyväksyttyjen viiniköynnöslajikkeiden osalta olisi hyväksyttävä vain tilapäisesti ne lajikkeet, jotka eivät 31 päivänä toukokuuta 1974 kuulu luokitukseen, niiden viljelysoveltuvuuden tutkimisen jälkeen ja päätettävä määrätyn havaintojakson jälkeen kyseisen lajikkeen kohtalosta,
on välttämätöntä tarkentaa ne edellytykset, jotka koskevat hyväksyttyjen viiniköynnöslajikkeiden luokkaan kuuluvan viiniköynnöslajikkeen siirtämistä suositeltavien lajikkeiden luokkaan sekä ne edellytykset, jotka koskevat lajikkeen siirtämistä alempaan luokkaan,
viljelysoveltuvuutta ei ole välttämätöntä tutkia sellaisen hyväksytyn lajikkeen osalta, joka siirretään samassa hallintoyksikössä suositeltavien lajikkeiden luokkaan, koska se tunnetaan jo kokemuksen sekä asianomaisen jäsenvaltion keräämien tietojen perusteella, ja
perusrunkolajikkeet olisi valvonnan tähden suotavaa hyväksyä luokitteluun; niiden sekä erityisiin tarkoituksiin käytettävien rypälelajikkeiden pienen määrän johdosta ne voidaan luokitella koko yhteisön alueella,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Viiniköynnöslajikkeiden luokittelu käsittää kaikki Vitis-sukuiset viiniköynnökset, mukaan lukien risteytyksen tuloksena saadut yhteisössä viljeltäväksi hyväksytyt ja viinirypäleiden tai viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston tuottamiseen tarkoitetut lajikkeet.
2 artikla
1 Viiniköynnöslajikkeet luokitellaan niistä saatujen rypäleiden tavanomaisen käytön mukaan.
2 Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) "viininvalmistukseen käytettävällä viinirypälelajikkeella" lajiketta, jota tavanomaisesti viljellään suoraan kulutukseen tarkoitettujen viinien valmistukseen käytettävien tuoreiden viinirypäleiden tuottamiseksi;
b) "syötäväksi tarkoitetulla viinirypälelajikkeella" lajiketta, joka hyväksytään hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 18 päivänä toukokuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72(7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1119/89(8) mukaisesti annettujen syötäväksi tarkoitettuja viinirypäleitä koskevien yhteisten laatuvaatimusten mukaisesti, ja jota tavanomaisesti viljellään tuoreina kulutettavien rypäleiden tuottamiseksi;
c) "erityiseen käyttöön tarkoitetulla viinirypälelajikkeella" lajiketta, jota tavanomaisesti viljellään muuhun kuin a ja b alakohdassa tarkoitettuun käyttöön, esimerkiksi:
- viinistä tislatun alkoholijuoman valmistukseen,
- rypälemehun valmistukseen,
- säilykkeissä käytettävien viinirypäleiden tuotantoon,
- kuivattavien viinirypäleiden tuotantoon;
d) "perusrunkolajikkeella" lajiketta, jota viljellään viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston tuottamiseksi ja joka muodostaa kasvin maanalaisen osan.
3 artikla
1 Viininvalmistukseen ja syötäväksi tarkoitettujen viinirypäleiden tuotantoon käytettävät rypälelajikkeet luokitellaan seuraavissa hallintoyksiköissä tai niiden osissa:
- Saksassa Regierungsbezirk,
- Ranskassa departementti,
- Italiassa provinssi,
- Kreikassa nomos,
- Espanjassa provinssi ja alue,
- Portugalissa alue,
- muissa jäsenvaltioissa koko kansallinen alue.
2 Erityistarkoituksiin käytettävät viinirypälelajikkeet ja perusrunkolajikkeet luokitellaan koko yhteisön laajuisesti. Nämä lajikkeet voidaan kuitenkin jäsenvaltion pyynnöstä luokitella osittain tai kokonaisuudessaan kyseisen jäsenvaltion yhdessä tai useammassa hallintoyksikössä.
4 artikla
1 Yksi ja sama viininvalmistukseen käytettävä rypälelajike voidaan luokitella eri tavoin eri hallintoyksiköissä tai niiden osissa.
2 Yksi ja sama lajike voi poikkeuksellisesti esiintyä samanaikaisesti sekä viininvalmistukseen että syötäväksi tarkoitettujen viinirypäleiden tuottamiseen käytettävien rypälelajikkeiden joukossa.
3 Yksi ja sama lajike voidaan luokitella eri tavoin sen mukaan, käytetäänkö sitä:
- pöytäviinin valmistamiseen,
- määritetyllä alueella tuotetun laatuviinin valmistukseen, mukaan lukien määritetyllä alueella tuotetut laatukuohuviinit, väkevät laatuviinit ja helmeilevät laatuviinit,
- kuohuviinien, laatukuohuviinien, väkevien viinien tai helmeilevien viinien, muiden kuin toisessa luetelmakohdassa tarkoitettujen viinien valmistukseen,
- viinistä tislattujen alkoholijuomien valmistukseen,
- rypälemehujen valmistukseen,
- kuivattujen viinirypäleiden tuottamiseen.
5 artikla
1 Kussakin hallintoyksikössä tai sen osassa tai tarvittaessa koko yhteisön alueen laajuudella viinirypälelajikkeet sijoitetaan yhteen seuraavista luokista: suositeltavat viinirypälelajikkeet, hyväksytyt viinirypälelajikkeet ja tilapäisesti hyväksytyt viinirypälelajikkeet.
2 Luokittelussa otetaan huomioon ainoastaan sellaiset viinirypälelajikkeet, joiden lisäysaineisto hyväksytään vakiolisäysaineiston varmentamiseen ja tarkastukseen viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston pitämisestä kaupan 9 päivänä huhtikuuta 1968 annetun neuvoston direktiivin 68/193/ETY(9) mukaisesti.
6 artikla
1 Viininvalmistukseen käytettävistä rypälelajikkeista:
a) ovat suositeltavia sellaiset viiniköynnöslajikkeet:
- joita viljellään nykyisin yhteisössä ja jotka kuuluvat Vitis vinifera (L.) -lajiin, tai
- jotka on saatu risteytyksen tuloksena ja joiden viljelysoveltuvuus on 19 päivän heinäkuuta 1970 jälkeen todettu tyydyttäväksi 12 artiklan mukaisesti,
ja joista tavallisesti saadaan tunnetusti hyvälaatuista viiniä;
b) ovat hyväksyttyjä sellaiset viiniköynnöslajikkeet, joista saadaan tavallisesti aitoa ja myyntikelpoista viiniä, jonka laatu on huonompi kuin a kohdassa tarkoitetun viinin laatu, mutta kuitenkin kohtuullinen;
c) ovat tilapäisesti hyväksyttäviä sellaiset viiniköynnöslajikkeet:
- jotka eivät täytä a ja b alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia, mutta joilla on kuitenkin kyseessä olevalle hallintoyksikölle tai sen osalle tietty taloudellinen merkitys,
tai
- joissa on niiden viljelyominaisuuksiin liittyviä puutteita.
2 Laadun arviointi suoritetaan tarvittaessa kyseessä olevien viiniköynnöslajikkeiden viljelysoveltuvuuskokeen tulosten perusteella, sekä kyseessä olevien viinien analyyttisten ja aistinvaraisten kokeiden tulosten perusteella.
7 artikla
Syötäväksi tarkoitetuista rypälelajikkeista:
a) ovat suositeltavia sellaiset lajikkeet, joita viljellään sellaisten syötäväksi tarkoitettujen rypäleiden tuottamiseksi, joiden kysyntä markkinoilla on voimakas;
b) ovat hyväksyttyjä sellaiset lajikkeet:
- joista saadaan rypäleitä, joiden laatu on huonompi kuin a kohdassa tarkoitettujen rypäleiden laatu, mutta kuitenkin kohtuullinen,
tai
- joissa on niiden viljelyominaisuuksiin liittyviä puutteita;
c) ovat tilapäisesti hyväksyttyjä sellaiset lajikkeet:
- joista saadut rypäleet on suotavaa poistaa markkinoilta niiden riittämättömän laadun vuoksi
tai
- joissa on niiden viljelyominaisuuksiin liittyviä vakavia puutteita.
8 artikla
1 Erityistarkoituksiin käytettävistä rypälelajikkeista:
a) ovat suositeltavia sellaiset lajikkeet, jotka kuuluvat Vitisvinifera (L.) -lajiin tai jotka on saatu risteytyksen tuloksena, jos kyseiset lajikkeet soveltuvat tavallisesti erityisen hyvin kyseessä oleviin käyttötarkoituksiin;
b) ovat hyväksyttyjä sellaiset lajikkeet:
- joista saatujen tuotteiden laatu on huonompi kuin a alakohdassa tarkoitetuista rypälelajikkeista saatujen tuotteiden laatu, mutta kuitenkin kohtuullinen,
tai
- joiden rypäleet soveltuvat kyseisiin käyttötarkoituksiin huonommin kuin a alakohdassa tarkoitetut rypälelajikkeet;
c) ovat tilapäisesti hyväksyttäviä sellaiset lajikkeet:
- jotka eivät täytä a ja b alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia, mutta joilla on kuitenkin yhteisön alueella tai kyseessä olevalle yhdelle tai useammalle hallintoyksikölle tapauksen mukaan tietty taloudellinen merkitys,
tai
- joissa on niiden viljelyominaisuuksiin liittyviä puutteita.
2 Laadun arviointi suoritetaan tarvittaessa kyseessä olevien viiniköynnöslajikkeiden viljelysoveltuvuuskokeiden tulosten perusteella, sekä kyseessä olevien viinien analyyttisten ja aistinvaraisten kokeiden tulosten perusteella.
9 artikla
Perusrunkolajikkeista:
a) ovat suositeltavia sellaiset lajikkeet, joita viljellään viinin kasvullisen lisäaineiston saamiseksi, joka on saadun kokemuksen perusteella viljelysoveltuvuudeltaan tyydyttävä;
b) ovat tilapäisesti hyväksyttyjä sellaiset viiniköynnöslajikkeet, jotka ovat viljelysoveltuvuudeltaan riittämättömät.
10 artikla
1. Sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 68/193/ETY 5 d artiklan 3 kohdan soveltamista, luokittelun yhteydessä laaditaan synonyymiluettelo luokitteluun kuuluvista viiniköynnöslajikkeista, sillä edellytyksellä, että:
a) näitä synonyymejä käytetään kaupan alalla kyseessä olevista viiniköynnöslajikkeista peräisin olevien viinien nimittämiseksi
ja
b) nämä synonyymit ovat riittävän tunnetut.
2 Voidaan myös laatia luettelo 1 kohdassa tarkoitettujen viiniköynnöslajikkeiden homonyymeistä.
11 artikla
1 Sellainen viiniköynnöslajikkeen, joka ei kuulu hallintoyksikössä tai sen osassa tai tarvittaessa yhteisön alueen laajuudella luokitteluun, liittäminen:
a) suositeltaviin tai hyväksyttyihin viiniköynnöslajikkeiden luokkiin
- on viininvalmistukseen tai syötäväksi tarkoitettujen rypälelajikkeiden osalta mahdollista sillä edellytyksellä, että kyseinen lajike on ollut vähintään viiden vuoden ajan merkittynä luokitukseen hallinnollisessa yksikössä tai tämän osassa, joka sijaitsee sen hallintoyksikön tai tämän osan välittömässä läheisyydessä, jonka osalta pääsy luokitukseen otetaan huomioon,
- on perusrunkolajikkeiden osalta mahdollista sillä edellytyksellä että kyseisen lajikkeen viljelysoveltuvuus on tutkittu ja todettu tyydyttäväksi;
b) hyväksyttyihin viiniköynnösten luokkiin on mahdollista vain tilapäisesti, jos kyseisen lajikkeen viljelysoveltuvuus on tutkittu ja todettu tyydyttäväksi, mutta jos tämän tutkimuksen tulosten perusteella ei vielä voida arvioida kyseisen lajikkeen lopullista luokittelua.
2 Viiniköynnöslajikeluokan vaihtaminen samassa hallintoyksikössä tai saman hallintoyksikön osassa tai tarvittaessa yhteisön alueen laajuudella, voidaan toteuttaa ainoastaan:
a) siirtämällä suositeltavien lajikkeiden luokkaan:
- lajike, joka kuuluu 31 päivänä toukokuuta 1974 siinä hallintoyksikössä tai tämän osassa, jonka osalta lisäystä on anottu, tai tarvittaessa yhteisön alueen laajuudella hyväksyttyjen viiniköynnöslajikkeiden luokkaan,
- lajike, joka on lisätty luokitteluun 31 päivän toukokuuta 1974 jälkeen ja joka on kuulunut vähintään viiden vuoden ajan hyväksyttyjen lajikkeiden luokkaan siinä hallintoyksikössä tai tämän osassa, jonka osalta lisäämistä on anottu, tai tarvittaessa yhteisön alueen laajuudella;
b) siirtämällä lajike alempaan luokkaan:
- jos saatu kokemus osoittaa, että lajike ei täytä sitä luokkaa koskevia vaatimuksia, johon se kuuluu,
tai
- siitä saadun tuotteen laatu sitä edellyttää,
tai
- ala, jolla kyseistä lajiketta on istutettu, on hyvin pieni ja pienenee edelleen.
3 Viiniköynnöslajike poistetaan luokittelusta jos sen viljelysoveltuvuus katsotaan riittämättömäksi.
4 Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa lisäys on luonteeltaan tilapäistä. Aikaisintaan viiden ja viimeistään seitsemän vuoden kuluttua siitä, kun lajike on liitetty hyväksyttyjen viiniköynnöslajikkeiden luokkaan, päätetään kyseisen lajikkeen osalta saadun kokemuksen ja 12 artiklan mukaisesti suoritettujen viljelysoveltuvuuskokeiden perusteella:
- jääkö se lopullisesti hyväksyttyjen viiniköynnöslajikkeiden luokkaan,
- hyväksytäänkö se suositeltavien viiniköynnöslajikkeiden luokkaan,
- liitetäänkö se väliaikaisesti hyväksyttyjen viiniköynnöslajikkeiden luokkaan,
vai
- poistetaanko se luokittelusta.
Jos päätöstä ei ole seitsemän vuoden kuluttua tehty, kyseessä oleva lajike katsotaan poistetuksi luokittelusta.
5 Viljelysoveltuvuuden tutkiminen ei ole välttämätön siirrettäessä hyväksytty viiniköynnöslajike suositeltavien viiniköynnöslajikkeiden luokkaan samassa hallintoyksikössä tai sen osassa tai tarvittaessa yhteisön alueen laajuudella sillä edellytyksellä, että sen viljelysoveltuvuus voidaan osoittaa asianmukaisella tavalla.
6 Viiniköynnöslajikkeen siirtämisestä tilapäisesti hyväksyttyjen viiniköynnöslajikkeiden luokkaan seuraa, että kyseessä olevaa lajiketta ei enää saa istuttaa eikä varttaa siirtämisen voimaantulopäivästä alkaen.
7 Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen ja erityisesti 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen päätösten soveltamisesta annetaan asetuksen (ETY) N:o 822/87 83 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
12 artikla
1 Viiniköynnöslajikkeen viljelysoveltuvuus todetaan kyseisissä hallintoyksiköissä tai niiden osissa, niiden välittömässä läheisyydessä olevissa hallintoyksiköissä tai tapauksen mukaan koko yhteisön alueella suoritetun koeviljelyyn perustuvista tutkimuksista asianosaisen jäsenvaltion keräämien tietojen pohjalta.
Viiniköynnöksen viljelysoveltuvuutta voidaan pitää tyydyttävänä vain jos muihin vähintään yhdessä hallintoyksikössä tai sen osassa luokiteltaviin viiniköynnöslajikkeisiin verrattuna se on viinirypäleiden viljelyn tai käytön tai siitä saatavan lisäysaineiston osalta laatuominaisuuksiltaan selvästi parempi.
2 Komissio voi viinien hallintokomiteaa kuultuaan pyytää asianomaiselta jäsenvaltiolta kyseisen viiniköynnöslajikkeen viljelysoveltuvuutta koskevan lisätutkimuksen.
3 Edellä 1 kohdassa tarkoitettu viljelysoveltuvuuden tutkiminen on tehtävä asetuksen (ETY) N:o 822/87 83 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta ja erityisesti viljelysoveltuvuuden tutkimisesta annetaan samaa menettelyä noudattaen.
13 artikla
1 Seuraavien lajikkeiden istuttaminen, myös paikkausistutus, varttaminen ja kaksoisvarttaminen on kielletty:
- viiniköynnöslajikkeet, jotka eivät kuulu luokitukseen,
- tilapäisesti hyväksytyt viiniköynnöslajikkeet.
2 Jäsenvaltiot voivat kuitenkin seuraaviin tarkoituksiin myöntää poikkeuksia 1 kohdan ensimmäiseen luetelmakohtaan:
- sellaisen viiniköynnöslajikkeen viljelysoveltuvuuden tutkiminen, joka ei kuulu kyseisessä hallintoyksikössä tai sen osassa tai tarvittaessa koko yhteisön alueen laajuudella luokitukseen,
- tieteelliset tutkimukset,
- valikointi- tai risteytystoimenpiteet,
- viiniköynnöksen kasvullisen lisäaineiston tuottaminen yksinomaan kolmansiin maihin vientiä varten, sillä edellytyksellä että tuotantoa valvotaan asianmukaisella tavalla.
Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedoksi:
a) luettelo viiniköynnöslajikkeista, joita ensimmäisen alakohdan neljäs luetelmakohta koskee,
sekä
b) ne säännökset ja määräykset, joita ne soveltavat kyseisen tuotannon valvomisen varmistamiseksi.
Niiden on toimitettava komissiolle tiedoksi ennen kunkin vuoden 1 päivää lokakuuta mainittuun luetteloon tehtävät muutokset.
3 Jos jäsenvaltio myöntää 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, sen on huolehdittava, että ne viiniköynnökset, joiden istuttaminen sallitaan, tarkastetaan joka vuosi järjestelmällisesti ja varmistettava, että lisäysaineistoa ei toimiteta muihin kuin edellä mainittuihin tarkoituksiin. Sellaisten luonnollisten tai oikeushenkilöiden, jotka aikovat viljellä kyseisen hallinnollisen yksikön tai sen osan tai koko yhteisön alueen luokitukseen kuulumatonta lajiketta, ja jäsenvaltion nimeämien viranomaisten välillä on tehtävä yksilöllinen viljelysopimus.
4 Sellaisesta viiniköynnöksestä, jolle parhaillaan tehdään 2 kohdassa tarkoitettuja viljelysoveltuvuutta koskevia tai tieteellisiä tutkimuksia, tai valikointi- tai risteytystoimenpiteitä, saatuja tuotteita pidetään hyväksytyistä viiniköynnöslajikkeista saatuina tuotteina.
14 artikla
1 Kumotaan asetus (ETY) N:o 347/79.
2 Viittaukset 1 kohdan nojalla kumottuun asetukseen on ymmärrettävä viittauksina tähän asetukseen.
15 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä syyskuuta 1989.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 1989.