KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 6. september 2005
om Statsstøtte
Portugal - forlængelse af fristen for levering af to tankskibe til transport af kemiske produkter bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.
(meddelt under nummer C(2005) 3268)
(Kun den portugisiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2006/946/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1540/98 om nye regler for støtte til skibsbygningsindustrien (1) (herefter kaldet »skibsbygningsforordningen«), særlig artikel 3, stk. 2,
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 21. januar 2004, registreret af Kommissionen den 29. januar samme år, anmodede Portugal Kommissionen om forlængelse af den treårige frist for levering af to tankskibe til transport af kemiske produkter bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Ved brev af 1. april 2004 (registreret den 2. april 2004), 11. juni 2004 (registreret den 15. juni 2004) og 24. august 2004 (registreret den 31. august 2004) forelagde Portugal Kommissionen supplerende oplysninger.
(2)
Ved brev af 20. oktober 2004 underrettede Kommissionen Portugal om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte.
(3)
Ved brev af 23. november 2004 (registreret den 1. december samme år) fremsatte de portugisiske myndigheder deres kommentarer inden for rammerne af denne procedure.
(4)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte.
(5)
Kommissionen modtog bemærkninger fra interesserede parter, som den videresendte til Portugal, der herved havde mulighed for at kommentere dem. Portugals kommentarer blev modtaget ved brev af 3. marts 2005 (registreret den 7. marts samme år). Der blev den 22. april 2005 afholdt et møde mellem Kommissionens tjenestegrene og de portugisiske myndigheder. Ved brev af 23. maj 2005 (registreret den 27. maj samme år) fremsatte Portugal yderligere kommentarer.
II. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN
(6)
Den anmeldte foranstaltning består i, at der ydes driftsstøtte i forbindelse med en kontrakt indhentet af Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A vedrørende bygning af to tankskibe med benævnelsen C-224 og C-225 til transport af olieprodukter og kemiske produkter. Støtten beløber sig til 2 675 275 EUR pr. skib.
(7)
Portugal anmeldte foranstaltningen under skibsbygningsforordningen (4). I henhold til artikel 3 i denne forordning kan der ydes driftsstøtte i forbindelse med kontrakter om skibsbygning, der indgås inden den 31. december 2000, hvis skibene leveres senest tre år efter datoen for kontraktundertegnelsen. Der kan derfor ikke ydes driftsstøtte i tilknytning til kontrakter om skibe, der leveres mere end tre år efter datoen for kontraktens undertegnelse, medmindre Kommissionen forlænger fristen efter artikel 3, stk. 2, afsnit 2, i samme forordning.
(8)
Portugal anmodede om forlængelse af den treårige frist for levering af de to tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Portugal fremførte, at anmodningen var berettiget på grund af projektets komplicerede tekniske karakter sammenholdt med uforudseelige omstændigheder som beskrevet i det følgende.
(9)
Portugal oplyste i den forbindelse, at kontrakterne om bygning af de to skibe blev undertegnet den 22. december 2000 mellem Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. og Alpha Navigation Ltd (herefter benævnt »de oprindelige kontrakter«). Den 14. maj 2001 overdrog Alpha Navigation sine kontrakter til en virksomhed hjemmehørende i Finland, ABB Credit OY, ved hjælp af en overdragelsesaftale, der blev undertegnet af de tre berørte parter: Alpha Navigation, ABB Credit OY og Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Den nye ejer anmodede om at få ændret skibenes specifikationer, således at de blev bragt i overensstemmelse med »Klasse IA super« med henblik på sejlads i isfyldte farvande, og undertegnede derfor den 14. maj 2001 en ændret og revideret kontrakt vedrørende bygning af skibene med Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.
(10)
Ifølge de portugisiske myndigheder havde de specifikationsændringer, som den nye ejer af skibene havde ønsket, indflydelse på flere af deres karakteristika og de anvendte materialer, hvilket krævede, at skibsværftet anvendte nye teknikker, og det medførte forsinkelser af bygningsarbejdet. Portugal påpegede, at de vigtigste problemer som følge af skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter var følgende:
-
Tilpasning af de oprindelige projekter, således at skibene opfyldte betingelserne for sejlads i isfyldte farvande for »Klasse IA super«.
-
Anvendelse af en ny norm, ISO 8501-3, vedrørende overfladebehandling af stål inden påføring af maling. Denne norm var endnu ikke vedtaget ved kontrakternes underskrivelse (5). Portugal gjorde gældende, at dette nødvendiggjorde en uddannelsesperiode for værftets arbejdere.
-
Påføring af en særlig maling, »Marineline 784«, som er langsommere at anvende en traditionel maling.
-
Yderligere ændringer, som skibenes ejer anmodede om at få foretaget i løbet af bygningsperioden.
-
Stålpladerne blev leveret med betydelige fejl, som nødvendiggjorde udbedring.
(11)
Efter Portugals opfattelse var navnlig problemerne med anvendelsen af den nye norm og leverancen af defekte stålplader uforudseelige omstændigheder.
(12)
Ifølge de betingelser, der var fastlagt med ABB Credit OY, skulle skibsværftet levere skib C 224 den 30. oktober 2003 og skib C 225 den 15. november 2003, dvs. inden for leveringsfristen på tre år. På grund af de nævnte forhold blev skibene imidlertid først leveret henholdsvis den 29. oktober 2004 og den 4. februar 2005 (6).
(13)
Kommissionen indledte proceduren af følgende hovedårsager:
(14)
Kommissionen var i starten i tvivl om, hvorvidt de ændrede og reviderede kontrakter, der var undertegnet med ABB Credit OY den 21. maj 2001, kan anses for at være de samme som de oprindelige kontrakter, der blev undertegnet med Alpha Navigation. De ændrede og reviderede kontrakter, der var undertegnet med ABB Credit OY, omfattede flere ændringer med hensyn til skibenes karakteristika og den anvendte maling i lasttankene, køberen var en anden, og prisen for skibene blev også ændret. Det kunne derfor betvivles, om genstanden for disse kontrakter var den samme som i de oprindelige kontrakter, og om der kunne ydes støtte i forbindelse med de kontrakter, der var undertegnet med ABB Credit OY.
(15)
Hvad angår Portugals påstand om at fristforlængelsen var berettiget på grund af skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter, var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt fristen for leveringen af den type tankskibe, der var bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A, kunne forlænges på dét grundlag. Kommissionen er tilbøjelig til at fortolke henvisningen til den komplicerede tekniske karakter restriktivt og objektivt (7), og de oplysninger, Portugal indsendte, var ikke tilstrækkelige til at nå frem til en konklusion.
(16)
Kommissionen nærede også tvivl om, hvorvidt de forhold, som Portugal redegjorde for, kunne betragtes som »ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere«, jf. artikel 3, stk. 2, i skibsbygningsforordningen. Kommissionen påpegede i den forbindelse, at størstedelen af de vanskeligheder, skibsværftet havde haft, skyldtes de ændringer, som den nye ejer havde ønsket, og eftersom værftet havde godkendt disse ændringer, kunne det betvivles, om de kunne betragtes som omstændigheder, det ikke kunne »forudse eller kontrollere«.
III. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(17)
CESA (sammenslutningen af skibsværfter i EU) bemærkede, at det i skibsbygningssektoren forholdsvis ofte skete, at en skibsbygningskontrakt blev overdraget fra en køber til en anden, og at et værft i den situation havde fået muligheder for at modsætte sig overdragelsen. Navnlig i Europa er skibsværfterne ofte nødt til at tilpasse sig købernes ændrede krav. Ifølge CESA indebærer dette imidlertid ikke, at de ændrede kontrakter bør betragtes som nye kontrakter, hvis produkttypen - tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter - og skibenes generelle kapacitet eller samlede tonnage forbliver uændret.
(18)
En interesseret part anmodede Kommissionen om at kontrollere, om skibene var klassificeret korrekt (som tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter og ikke som almindelige kemikalietankskibe som oplyst oprindeligt i beslutningen om at indlede proceduren).
IV. KOMMENTARER FRA PORTUGAL
(19)
Portugal påpegede, at skibsværftet havde påregnet at færdiggøre skibene inden for den frist på tre år, der er fastsat i skibsbygningsforordningen. Ved undertegnelsen af kontrakterne om overdragelse til ABB var skibsværftets ordrebog næsten fuld, hvilket kun levnede værftet få muligheder for at begynde bygningen under hensyn til ejerens nye krav. Portugal fremførte desuden, at de tekniske vanskeligheder, som skibsværftet var stødt på, ikke kunne forudses ved kontraktundertegnelsen. Hvad angår den særlige maling der blev anvendt, anmodede skibenes ejer i en fremskreden projektfase om, at anvendelsen af denne maling udvidedes til at omfatte flere tanke, hvilket igen forsinkede skibsbygningsarbejderne.
(20)
Til støtte for sine dokumenter fremlagde Portugal erklæringer fra skibenes ejer og klassificeringsselskabet for skibene, Det Norske Veritas, ifølge hvilke disse nye konstruktioner skulle betegnes som teknisk meget komplicerede i det segment, som de tilhører. Klassificeringsselskabet påpegede især, at de nye tanke opfylder de strengeste krav for skibe til sejlads i isfyldte farvande, at de har avanceret elektronisk sikkerhedsudstyr og navigationsudstyr, og at de opfylder strenge kontraktlige bygningsspecifikationer med hensyn til klargøring og færdigbehandling af stål og malerarbejder.
(21)
De portugisiske myndigheder fremhævede ligeledes, at der ikke var nogen kendt konkurrence om de specifikke kontrakter mellem værfter i EU, hvilket begrænsede støttens eventuelle konkurrencefordrejende effekt i forhold til værfterne i EU.
V. VURDERING AF STØTTEN
(22)
I henhold til artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(23)
Den omhandlede driftsstøtte til skibsværftet består i finansiering med statsmidler af en del af omkostningerne, som det pågældende værft normalt skulle afholde for at bygge et skib. Hertil kommer, at skibsbygningen er en økonomisk aktivitet, der omfatter samhandel mellem medlemsstaterne. Den omhandlede støtte falder derfor ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(24)
Ifølge skibsbygningsforordningen (8) er »nybygning« af skibe bygning af selvdrevne, søgående handelsskibe. Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. bygger sådanne skibe, og den ydede støtte til dette værft er derfor omfattet af nævnte forordning.
(25)
Skibsbygningsforordningen fastsætter i artikel 3, stk. 1, at det indtil den 31. december 2000 er tilladt at yde produktionsstøtte op til en maksimumgrænse på 9 % for nybygningskontrakter med en kontraktværdi for støtte på 10 mio. EUR). Ifølge stk. 2 i samme artikel er maksimumsgrænsen for kontraktstøtte den, der er gældende på datoen for undertegnelsen af den endelige kontrakt. Dette gælder dog ikke for skibe, der leveres mere end tre år efter undertegnelsen af den endelige kontrakt. I sådanne tilfælde er maksimumsgrænsen for den pågældende kontrakt den, der var gældende tre år før datoen for skibets levering. Den endelige leveringsdato for et skib, der endnu er omfattet af driftsstøtten, er derfor den 31. december 2003.
(26)
Efter artikel 3, stk. 2, i den nævnte forordning kan Kommissionen »imidlertid udvide treårsleveringsfristen, når dette er berettiget på grund af det pågældende skibsbygningsprojekts komplicerede tekniske karakter eller på grund af forsinkelser som følge af uventede, betydelige og undskyldelige forstyrrelser i et skibsværfts arbejdsprogram, der skyldes ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere«.
(27)
Det fremgår af oplysningerne, at Portugal baserede sin anmodning på skibsbyggeriets komplicerede tekniske karakter og uforudsigelige omstændigheder, dvs. på begge undtagelserne.
(28)
Hvad angår skibsbyggeriets komplicerede tekniske karakter, anmodede Kommissionens tjenestegrene om en ekstern ekspertvurdering. Nedenfor redegøres der for Kommissionens konklusioner på baggrund af ekspertvurderingen og de kommentarer, der er fremsat af Portugal og de berørte parter.
(29)
Bortset fra, at kontrakterne blev overdraget fra Alpha Navigation til ABB Credit OY, blev der ikke ændret ved det heri omhandlede produkt, nemlig tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter. Der skete ikke nogen nævneværdig ændring af skibenes tonnage under hensyn til de udsving, der kan være for denne produkttype (9). Ifølge de oplysninger, som Portugal fremlagde, overtog ABB Credit OY desuden alle de rettigheder og forpligtelser, som Alpha Navigation havde i henhold til de oprindelige kontrakter, og godtgjorde sidstnævnte virksomhed de beløb, den allerede havde betalt til Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. Det kan på baggrund af ovenstående konkluderes, at overdragelsen af kontrakterne ikke i sig selv ændrede ved kontrakternes art og derfor heller ikke ved støtteberettigelsen.
(30)
De kommentarer, der er fremsat efter iværksættelsen af proceduren, bekræfter skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter, som kan berettige til den forlængelse af leveringsfristen, som Portugal anmodede om.
(31)
De krav, der stilles til »Klasse IA super«, som de pågældende skibe hører ind under, er de mest krævende på en skala fra et til fire på grund af istykkelsen i de farvande, som de vil skulle sejle i. Skibene skal kunne sejle i farvande med en istykkelse på en meter, hvilket stiller særlige krav til strukturen. Disse krav har afgørende konsekvenser for projektet (skrog, motorkraft og rør- og ledningssystemer), som skal tilpasses hertil.
(32)
Kravene til overfladebehandlingen af stålet og påføring af maling kan være særligt store i forbindelse med tankskibe på grund af de risici, der er forbundet med de produkter, som de er beregnet til at transportere. Stål til skibe henhørende under »Klasse IA super« skal være af en særlig kvalitet, som sikrer, at der ikke sker strukturændringer ved lave temperaturer.
(33)
I det foreliggende tilfælde havde skibsværftet i starten problemer med kvaliteten af det leverede stål, der havde defekter, som krævede udbedringer. Problemerne i forbindelse med overfladebehandlingen af stålet blev desuden tilsyneladende forværret på grund af de specifikationsændringer, som skibenes ejer ønskede foretaget. De portugisiske myndigheder forklarede, at overfladebehandlingen af stålet skete i overensstemmelse med en ny norm (10), som kræver, at stålet ikke må have den mindste synlige defekt, og at værftet havde problemer med at opfylde de krav, som ejeren af skibene stillede i henhold til denne norm. Denne situation førte til afbrydelse af skibsbyggeriet og krævede, at arbejdet udførtes med en høj grad af perfektion.
(34)
Malingen »Marineline 784«, der anvendtes til skibene, er en særlig type maling, som sikrer en meget stor korrosionsbestandighed. Den kræver slibning af vinkler og meget glatte overflader. Malingen påføres ved meget høje temperaturer (80-122o C), hvilket betyder at tilgrænsende overflader må forblive umalede, hvis de ikke kan modstå sådanne temperaturer. Denne arbejdsproces indebærer en stor risiko for, at der opstår beskadigelser og afskalning, som nødvendiggør reparationsarbejder og udbedringer, der kan have betydelige konsekvenser for arbejdets planlægning.
(35)
I forbindelse med beslutningen om at indlede proceduren godtog Kommissionen, at leveringen af stålplader med defekter, som værftet var nødt til at udbedre, havde medført en forsinkelse af skibsbygningsprojektet på ca. to måneder.
(36)
Af de oplysninger, der blev modtaget efter iværksættelsen af proceduren, fremgår det, at de ovennævnte forhold havde betydelige konsekvenser for projektets planlægning. De høje krav til stålets overflade var en meget vigtig faktor i forbindelse med dette skibsbyggeri og var også af afgørende betydning for påføringen af den særlige maling. Det skal også påpeges, at disse komplicerende forhold ikke kunne forudses af skibsværftet, da de skyldtes eksterne faktorer (stålplader med defekter og særlige kvalitetskrav fra ejeren af skibene), og at det heller ikke havde erfaringer med anvendelsen af den særlige maling, der blev anvendt.
VI. KONKLUSIONER
(37)
På baggrund af ovenstående finder Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1540/98, at leveringsfristen på tre år for de to tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter, der er bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A., kan forlænges med henvisning til skibsbygningsprojektets komplicerede tekniske karakter. Kommissionen påpeger på baggrund af denne konklusion ligeledes, at den ikke finder det påkrævet yderligere at undersøge, om de forhold, Portugal påberåber sig, kan eller ikke kan anses for at være ekstraordinære omstændigheder, som værftet ikke har kunnet forudse eller kontrollere, jf. nævnte artikel.
(38)
Der gives herved tilladelse til at forlænge leveringsfristen indtil den faktiske dato for levering af skibene (29. oktober 2004 og 5. februar 2005) -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den leveringsfrist på tre år, der er fastsat i artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1540/98, forlænges for to tankskibe til transport af olieprodukter og kemiske produkter, der blev bygget af Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. og leveret henholdsvis den 29. oktober 2004 (skib C 224) og den 5. februar 2005 (skib C 225).
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. september 2005.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 6 päivänä syyskuuta 2005,
valtiontuesta
Portugali - kahden Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n rakentaman kemikaalisäiliöaluksen toimitusajan pidentäminen
(tiedoksiannettu numerolla C(2005) 3268)
(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2006/946/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98 (1), jäljempänä ’laivanrakennusasetus’, ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Portugalin viranomaiset pyysivät 21 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja 29 päivänä tammikuuta 2004 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiota pidentämään kolmen vuoden toimitusaikaa, jonka kuluessa Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n olisi pitänyt rakentaa kaksi kemikaalisäiliöalusta. Viranomaiset toimittivat komissiolle lisätietoja kirjeillä, jotka oli päivätty 1 päivänä huhtikuuta 2004 (kirjattiin saapuneeksi 2 päivänä huhtikuuta 2004), 11 päivänä kesäkuuta 2004 (kirjattiin saapuneeksi 15 päivänä kesäkuuta 2004) ja 24 päivänä elokuuta 2004 (kirjattiin saapuneeksi 31 päivänä elokuuta 2004).
(2)
Komissio ilmoitti Portugalille 20 päivänä lokakuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kyseisen tuen vuoksi.
(3)
Portugalin viranomaiset esittivät 23 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä ja 1 päivänä joulukuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä huomautuksensa kyseisestä menettelystä.
(4)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.
(5)
Komissio sai huomautuksia asianomaisilta ja toimitti ne Portugalin viranomaisille, joilla oli mahdollisuus esittää näkemyksensä niistä. Portugali esitti huomautuksensa 3 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä ja 7 päivänä maaliskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komission yksiköiden ja Portugalin viranomaisten välinen kuuleminen järjestettiin 22 päivänä huhtikuuta 2005. Portugalin viranomaiset esittivät lisää huomautuksia 23 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä ja 27 päivänä toukokuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA
(6)
Ilmoitetussa toimenpiteessä on kyse sopimuskohtaisen toimintatuen myöntämisestä Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:lle kahden öljy- ja kemikaalisäiliöaluksen - C 224 ja C 225 - rakentamiseen. Tuen määrä on 2 675 275 euroa alusta kohden.
(7)
Portugalin viranomaiset ilmoittivat toimenpiteestä laivanrakennusasetuksen (4) mukaisesti. Laivanrakennusasetuksen 3 artiklassa sallitaan toimintatuen myöntäminen, kun alusten rakentamista koskeva sopimus on tehty ennen 31 päivää joulukuuta 2000 ja kun alukset toimitaan viimeistään kolmen vuoden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta. Näistä syistä sopimuskohtaista toimintatukea ei saa myöntää aluksille, jotka toimitetaan yli kolme vuotta sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. Komissio voi kuitenkin pidentää kyseistä kolmen vuoden määräaikaa asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla.
(8)
Portugalin viranomaiset pyysivät komissiota pidentämään kolmen vuoden toimitusaikaa, jonka kuluessa Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:n olisi pitänyt rakentaa kaksi öljy- ja kemikaalisäiliöalusta. Portugalin viranomaisten mukaan pyyntö on perusteltu kyseisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden ja jäljempänä kuvailtujen ennalta arvaamattomien olosuhteiden vuoksi.
(9)
Portugalin viranomaiset ilmoittivat, että näiden kahden aluksen rakentamista koskeva sopimus tehtiin 22 päivänä joulukuuta 2000 Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n ja Alpha Navigation Ltd:n välillä, jäljempänä ’alkuperäiset sopimuspuolet’. Alpha Navigation luovutti 14 päivänä toukokuuta 2001 asemansa alusten ostajana Suomessa toimivalle ABB Credit Oy:lle. Luovutuksesta sovittiin sopimuksella, jonka kaikki osapuolet allekirjoittivat: Alpha Navigation Ltd, ABB Credit Oy ja Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. Uusi omistaja toimitti sen jälkeen uudet tekniset eritelmät. Alukset haluttiin nyt toimitettavaksi IA Super -jääluokan vaatimusten mukaisina. Aluksista tehtiin Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n kanssa 14 päivänä toukokuuta 2001 myös uusi tarkistettu sopimus, jäljempänä ’muutettu laivanrakennussopimus’.
(10)
Portugalin viranomaisten mukaan uuden omistajan aluksiin esittämät muutokset vaikuttivat moniin aluksen ominaisuuksiin ja rakennusmateriaaleihin. Ne edellyttivät telakalta uusien teknisten menetelmien käyttöä, mikä puolestaan viivästytti rakentamista. Portugalin viranomaiset korostivat erityisesti seuraavia hanketta vaikeuttavia ongelmia:
-
Alkuperäiset hankkeet jouduttiin muuttamaan IA Super -jääluokan vaatimusten mukaisiksi.
-
Telakan oli noudatettava ISO 8501-3 -laatustandardia, joka koskee teräspinnan viimeistelyä ennen sen maalausta. Kyseisen standardin vahvistamismenettely oli ollut vielä kesken sopimusten tekemisen aikaan (5). Portugalin viranomaisten mukaan standardin noudattaminen edellytti sitä, että telakan työntekijät oli ensin koulutettava.
-
Alus maalattiin erikoismaalilla (”Marineline 784”), jolloin maalaamiseen on varattava enemmän aikaa kuin perinteisiä maaleja käytettäessä.
-
Aluksen uusi omistaja vaati lisää muutoksia useaan otteeseen rakentamisen aikana.
-
Toimitetut teräslevyt olivat viallisia, joten ne oli korjattava.
(11)
Portugalin viranomaiset katsovat, että erityisesti uuden laatustandardin noudattamiseen ja toimitettuihin viallisiin teräslevyihin liittyvät ongelmat voidaan katsoa ennalta arvaamattomiksi olosuhteiksi.
(12)
ABB Credit Oy:n kanssa sovittujen ehtojen mukaan telakan oli määrä noudattaa kolmen vuoden määräaikaa ja toimittaa 30 päivänä lokakuuta 2003 alus C 224 ja 15 päivänä marraskuuta 2003 alus C 225. Edellä esitetyistä syistä alukset toimitettiin kuitenkin todellisuudessa 29 päivänä lokakuuta 2004 ja 4 päivänä helmikuuta 2005 (6).
(13)
Komissio aloitti menettelyn pääasiassa seuraavista syistä:
(14)
Komissio epäili ensiksikin, että ABB Credit Oy:n kanssa 21 päivänä toukokuuta 2001 tehtyjä muutettuja laivanrakennussopimuksia ei voitaisi pitää samoina sopimuksina kuin Alpha Navigationin kanssa allekirjoitettuja alkuperäisiä sopimuksia. ABB Credit Oy:n kanssa allekirjoitetuissa muutetuissa laivanrakennussopimuksissa muutettiin monia alusten ominaisuuksia, rahtisäiliöissä käytettävän maalin laatu, ostaja ja alusten hinnat. Näistä syistä komissio piti kyseenalaisena sitä, että näiden sopimusten kohde olisi ollut sama kuin alkuperäisten sopimusten ja sitä, että ABB Credit Oy:n kanssa tehdyille sopimuksille olisi voitu myöntää tukea.
(15)
Lisäksi komissiolla oli epäilyjä, jotka koskivat Portugalin väitettä siitä, että toimitusajan pidentäminen oli perusteltua hankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi. Komissio ei ollut vakuuttunut siitä, että Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n rakentaman säiliöalustyypin toimitusaikaa voitaisiin pidentää esitetyistä syistä. Komissio tulkitsee tavallisesti teknistä monimutkaisuutta suppealla ja objektiivisella tavalla (7), ja Portugalin toimittamat todisteet eivät riittäneet päätelmän tekemiseen asiassa.
(16)
Komissio ei ollut myöskään vakuuttunut siitä, että Portugalin esittämiä seikkoja voitaisiin pitää laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina ”poikkeuksellisina, ennalta arvaamattomina ja yrityksestä riippumattomina olosuhteina”. Komissio totesi tästä, että pääosa telakan ongelmista johtui uuden omistajan esittämistä muutoksista ja koska telakka oli hyväksynyt kyseiset muutokset, oli kyseenalaista, voitaisiinko niiden katsoa olevan ennalta arvaamattomia ja yrityksestä riippumattomia olosuhteita.
III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(17)
EU:n laivanrakentajien yhteisjärjestö CESA totesi, että laivanrakennusalalla rakennussopimuksen siirto ostajalta toiselle on melko yleinen käytäntö ja tällaiseen tilanteeseen joutuvalla telakalla on varsin rajalliset mahdollisuudet kieltäytyä siirron hyväksymisestä. Erityisesti Euroopassa telakkojen on usein sopeuduttava ostajapuolen muuttuviin vaatimuksiin. CESAn mielestä tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että muutetut sopimukset olisivat uusia sopimuksia, sillä sopimuksen kohteena oleva tuotetyyppi - öljy- ja kemikaalisäiliöalukset - ja vetoisuus tai kokonaiskantavuus säilyivät muuttumattomina.
(18)
Eräs asianomainen osapuoli pyysi komissiota tarkistamaan alusten luokittelua, sillä kyse oli öljy- ja kemikaalisäiliöaluksista eikä pelkistä kemikaalisäiliöaluksista, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään.
IV PORTUGALIN HUOMAUTUKSET
(19)
Portugalin viranomaiset totesivat, että telakka oli suunnitellut saavansa alukset valmiiksi laivanrakennusasetuksen mukaisessa kolmen vuoden määrärajassa. Kun sopimukset alusten luovuttamisesta ABB Credit Oy:lle allekirjoitettiin, telakan tilauskanta oli käytännöllisesti katsoen täynnä. Tämä jätti telakalle varsin vähän liikkumavaraa alusten muuttamiseen uusien omistajien vaatimusten mukaisiksi. Tämän lisäksi Portugali katsoi, että telakalle aiheutuneet tekniset vaikeudet eivät olleet ennakoitavissa sopimusten allekirjoittamisen aikaan. Kun tarkastellaan käytettyä erikoismaalia, alusten omistaja pyysi vasta myöhäisessä rakentamisvaiheessa, että kyseistä maalipinnoitetta käytettäisiinkin useammissa säiliöissä, mikä viivästytti jälleen rakentamista.
(20)
Väitteidensä tueksi Portugali toimitti alusten omistajan ja kyseessä olevan alustyypin luokitusmerkinnöistä vastaavan luokituslaitoksen Det Norske Veritasin lausunnot, joissa todistetaan, että näitä uusia rakennusvaiheita olisi pidettävä ”alallaan teknisesti erittäin monimutkaisina”. Luokituslaitos totesi erityisesti, että uudet säiliöt olivat alusten jäissäkulkukykyä koskevien tiukimpien vaatimusten mukaisia, sisälsivät edistynyttä meriturvallisuuden varmistavaa sähkötekniikkaa ja noudattivat tiukkoja sopimuseritelmiä, jotka koskevat teräsrakenteiden rakentamista, viimeistelyä ja pintakäsittelyä.
(21)
Portugalin viranomaiset totesivat myös, että näiden sopimusten tapauksessa kyse ei ollut EU:ssa toimivien telakoiden välisestä kilpailusta, mikä rajoitti toimenpiteen mahdollisia kilpailua vääristäviä vaikutuksia muiden EU:n telakoiden osalta.
V TUEN ARVIOINTI
(22)
Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(23)
Tällainen toimintatuki myönnetään valtion varoista ja sillä rahoitetaan osa kustannuksista, joista kyseisen telakan olisi yleensä itse vastattava laivanrakennuksen yhteydessä. Toimintatuesta on siis telakalle etua. Lisäksi laivanrakennus on jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena olevaa taloudellista toimintaa. Tarkasteltava tuki kuuluu näistä syistä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.
(24)
Laivanrakennusasetuksen (8) mukaan laivanrakennuksella tarkoitetaan omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten rakentamista yhteisössä. Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. rakentaa tällaisia aluksia ja tämän vuoksi kyseiselle telakalle myönnetty tuki kuuluu laivanrakennusasetuksen soveltamisalaan.
(25)
Laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä laivanrakennukseen myönnettyä sopimuskohtaista toimintatukea, joka saa olla enintään 9 prosenttia (kun sopimuksen arvo on yli 10 miljoonaa euroa). Saman artiklan 2 kohdan mukaan yksittäiseen sopimukseen sovellettavan tuen enimmäismäärä on lopullisen sopimuksen allekirjoittamispäivänä voimassa oleva enimmäismäärä. Tätä ei kuitenkaan sovelleta aluksiin, jotka toimitaan yli kolmen vuoden kuluttua sopimuksen allekirjoittamisesta. Tällöin kyseisiin sopimuksiin sovellettava enimmäismäärä on kolme vuotta ennen aluksen toimituspäivää voimassa ollut enimmäismäärä. Tämän vuoksi toimintatukea voidaan siis myöntää vain aluksille, jotka on toimitettu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003.
(26)
Laivanrakennusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa säädetään kuitenkin, että ”komissio voi pidentää kyseistä aluksen luovutukselle asetettua kolmen vuoden määräaikaa, jos se on perusteltua yksittäisen laivanrakennushankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi tai jos telakan työsuunnitelma viivästyy sellaisten odottamattomien, merkittävien ja perusteltavissa olevien häiriöiden vuoksi, jotka aiheutuvat poikkeuksellisista, ennalta arvaamattomista ja yrityksestä riippumattomista olosuhteista”.
(27)
Portugalin viranomaiset perustelivat pyyntöään hankkeen teknisellä monimutkaisuudella ja ennalta arvaamattomilla olosuhteilla. Viranomaiset vetosivat siis kumpaankin poikkeukseen.
(28)
Komissio pyysi ulkopuoliselta asiantuntijalta arvion hankkeen teknisestä monimutkaisuudesta. Seuraavassa tarkastellaan asiantuntijan antamaan lausuntoon perustuvia komission päätelmiä sekä Portugalin viranomaisten ja asianomaisten esittämiä huomautuksia.
(29)
Vaikka alusten omistusoikeus siirtyi Alpha Navigation Ltd:ltä ABB Credit Oy:lle, sopimusten kohteena oleva tuotetyyppi pysyi samana: kyse oli öljy- ja kemikaalisäiliöaluksista. Alusten kantavuudessa ei tapahtunut merkittävää muutosta, kun otetaan huomioon, että säiliöaluksia on varsin monentyyppisiä (9). Lisäksi Portugalin viranomaisten esittämien tietojen mukaan ABB Credit Oy otti vastatakseen kaikista alkuperäisiin sopimuksiin sisältyvistä Alpha Navigation Ltd:n oikeuksista ja velvollisuuksista ja korvasi sille sen Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.:lle jo maksamat määrät. Edellä esitetyn perusteella voidaan siis päätellä, että omistusoikeuden siirtyminen ei sinällään muuttanut sopimusten luonnetta eikä tämän vuoksi niiden tukikelpoisuutta.
(30)
Menettelyn aloittamisen jälkeen esitetyt huomautukset vahvistavat, että hankkeeseen sisältyi teknisesti monimutkaisia työvaiheita, joiden vuoksi Portugalin pyytämä toimitusajan pidentäminen saattaa olla perusteltua.
(31)
Koska aluksiin sovellettiinkin IA Super -jääluokan vaatimuksia alkuperäisten vaatimusten sijaan, niiden on pystyttävä kulkemaan neljä kertaa paksummassa jäässä. Tähän luokkaan kuuluvat alukset voivat kulkea metrin paksuisessa jäässä, mikä asettaa alusten rakenteelliselle lujuudelle erityisiä vaatimuksia. Näillä vaatimuksilla oli keskeinen vaikutus hankkeen suunnitteluun (runko, potkurit, putkistot) ja hanketta oli muutettava vastaavasti.
(32)
Säiliöalusten teräspinnan viimeistelyyn ja maalaukseen liittyvät vaatimukset voivat olla erityisen haastavia, kun otetaan huomioon niihin tuotteisiin liittyvät riskit, joiden kuljetuksiin alukset on suunniteltu. Vaikuttaa siltä, että IA Super -jääluokkaan kuuluvien alusten rakentamisessa käytettävän teräksen on oltava erityisen korkealaatuista, jotta aluksen rakenteellinen lujuus voidaan varmistaa alhaisissa lämpötiloissa.
(33)
Käsiteltävänä olevassa tapauksessa telakalla oli alusta alkaen ongelmia toimitetun teräksen laadun kanssa. Toimitetussa teräksessä oli vikoja, jotka oli korjattava. Myös alusten omistajan vaatimukset vaikeuttivat teräspinnan viimeistelytyötä. Portugalin viranomaiset selittivät, että teräspinnan viimeistelyssä noudatettiin uutta laatustandardia (10), joka edellyttää, että teräspinnan on oltava virheetön. Telakalla oli vaikeuksia noudattaa standardia alusten omistajan tulkinnan mukaisesti. Tämä tilanne johti siihen, että rakentaminen oli välillä keskeytettävä ja jo tehtyä työtä oli parannettava tiukempien vaatimusten mukaisesti.
(34)
Aluksissa käytetty ”Marineline 784” on erikoismaali, joka on tarkoitettu varmistamaan korkeatasoinen ruostesuojaus. Sen käyttö edellyttää kulmien pyöristämistä ja erittäin tasaista pintaa. Maalaaminen tapahtuu korkeassa lämpötilassa (80-122 oC), mikä edellyttää sitä, että maalattavan pinnan lähellä olevia pintoja ei voida käsitellä, jos ne eivät kestä tällaista lämpötilaa. Maalipintaan tulee helposti virheitä ja maalin tarttuminen aiheuttaa ongelmia. Tämä edellyttää korjauksia ja paikkaamista, joilla voi olla suuri vaikutus töiden aikatauluun.
(35)
Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio hyväksyi sen, että telakalta korjauksia edellyttäneiden viallisten teräslevyjen toimittaminen oli johtanut noin kahden kuukauden viivästykseen hankkeessa.
(36)
Menettelyn aloittamisen jälkeen saatujen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että edellä mainituilla seikoilla oli huomattava vaikutus hankkeen aikatauluun. Teräspinnan korkeatasoinen viimeistely oli keskeinen tekijä hankkeessa ja myös edellytti erikoismaalin käyttöä. Lisäksi voidaan todeta, että telakka ei voinut ennakoida tämäntyyppistä teknistä monimutkaisuutta, sillä ongelmat johtuivat kolmansista (vialliset levyt ja alusten omistajan laatuvaatimukset) eikä telakalla ollut kokemusta kyseisestä maalipinnoitteesta.
VI PÄÄTELMÄT
(37)
Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että kahden Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n rakentaman öljy- ja kemikaalisäiliöaluksen kolmen vuoden toimitusajan pidentäminen voidaan hyväksyä asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti hankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi. Komissio toteaa tämän perusteella, että se ei pidä tarpeellisena jatkaa tutkimuksia siitä, voidaanko Portugalin viranomaisten esittämien syiden katsoa muodostavan mainitussa artiklassa tarkoitetut poikkeukselliset, ennalta arvaamattomat ja yrityksestä riippumattomat olosuhteet.
(38)
Toimitusajan pidentäminen hyväksytään alusten todellisiin luovutuspäiviin (29 päivään lokakuuta 2004 ja 5 päivään helmikuuta 2005) asti,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98 3 artiklan 2 kohdan mukaista kolmen vuoden toimitusaikaa pidennetään kahden Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A.:n rakennettavana olevan öljy- ja kemikaalisäiliöaluksen tapauksessa siten, että aluksen C 224 toimitusaikaa pidennetään 29 päivään lokakuuta 2004 ja aluksen C 225 toimitusaikaa 5 päivään helmikuuta 2005.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.
Tehty Brysselissä 6 päivänä syyskuuta 2005.