RAADETS FORORDNING (EOEF) Nr. 3508/92 af 27. november 1992 om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-stoetteordninger
RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 43,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),
under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og
ud fra foelgende betragtninger:
I henhold til artikel 8 i Raadets forordning (EOEF) nr. 729/70 af 21. april 1970 om finansiering af den faelles landbrugspolitik (4) skal medlemsstaterne traeffe de fornoedne foranstaltninger for at sikre sig, at de foranstaltninger, der er finansieret af Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), virkelig er blevet gennemfoert, og at de er blevet gennemfoert paa behoerig maade, og de skal ligeledes traeffe foranstaltninger for at forhindre og forfoelge uregelmaessigheder; artikel 23 i Raadets forordning (EOEF) nr. 4253/88 af 19. december 1988 om gennemfoerelsesbestemmelser til forordning (EOEF) nr. 2052/88 for saa vidt angaar samordningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes saavel som med interventionerne fra Den Europaeiske Investeringsbank og de oevrige eksisterende finansielle instrumenter (5) fastsaetter de samme forpligtelser paa landbrugsstrukturomraadet;
paa grund af de hidtidige stoetteordningers uensartede struktur er medlemsstaternes forvaltning og kontrol sket efter regler, der var saeregne for de enkelte ordninger, som led i reformen af den faelles landbrugspolitik, der indebaerer en omlaegning af de eksisterende markedsforanstaltninger, anvender Faellesskabet i vid udstraekning direkte producentstoette, baade med hensyn til planteavl og med hensyn til husdyrbrug;
for at tilpasse forvaltnings- og kontrolordningerne til den nye situation og oege deres effektivitet og rentabilitet er det noedvendigt at oprette et integreret forvaltnings- og kontrolsystem, der daekker stoetteordningerne for agerjordsafgroeder, okse-, faare- og gedekoed, samt de saerlige foranstaltninger til fordel for landbrug i bjergomraader og i visse ugunstigt stillede omraader; det boer vaere muligt senere at inddrage andre stoetteordninger, der er forbundet med arealet;
det integrerede system kan bidrage til en mere effektiv forvaltning og kontrol inden for andre EF-ordninger, som ikke er omfattet af denne forordning; det er derfor hensigtsmaessigt, at medlemsstaterne faar mulighed for at anvende systemet, uden at de paagaeldende bestemmelser dog paa nogen maade anfaegtes;
eftersom et saadant system er ret komplekst, og da der skal behandles mange stoetteansoegninger, er det noedvendigt at anvende hensigtsmaessige tekniske midler og metoder til forvaltning og kontrol; det integrerede system boer derfor paa medlemsstatsniveau omfatte en database, et alfanumerisk system til identifikation af landbrugsarealerne, stoetteansoegninger fra landbrugerne, et integreret kontrolsystem samt, i forbindelse med husdyrbrug, et system til identifikation og registrering af dyrene;
for at de indsamlede oplysninger kan forvaltes og udnyttes med henblik paa kontrol af stoetteansoegningerne, er det noedvendigt, at der oprettes effektive databaser, som navnlig goer det muligt at foretage krydskontrol;
det er en hovedforudsaetning for en korrekt anvendelse af en arealbaseret stoette, at landbrugsparcellerne kan identificeres; erfaringen har vist, at der er visse svagheder i de nuvaerende metoder; der boer derfor indfoeres et alfanumerisk identifikationssystem, som i givet fald er baseret paa telemaaling;
for at sikre muligheden for effektiv kontrol boer ansoegningerne om arealstoette indgives senest inden udloebet af aarets foerste kvartal; en medlemsstat kan dog i behoerigt begrundede tilfaelde bemyndiges til at fastsaette en senere dato; paa grund af vanskelighederne i forbindelse med ivaerksaettelsen af det integrerede system kan der for 1993 anvendes en senere dato;
al effektiv kontrol inden for husdyrbruget er betinget af, at dyrene identificeres og registreres; Raadets direktiv 92/102/EOEF af 27. november 1992 om identifikation og registrering af dyr (6) fastsaetter bestemmelser paa dette omraade, det boer derfor anvendes;
de naermere forhold omkring stoetteansoegningerne er fortsat reguleret ved sektorbestemmelser; med henblik paa forenkling boer det dog tillades medlemsstaterne at fastsaette, at der indgives en enkelt ansoegning for flere stoetteordninger;
en af de vigtigste fordele ved det nye system er, at der indfoeres et harmoniseret kontrolsystem i den enkelte medlemsstat, hvorved man undgaar overlapning mellem sektorkontrol af samme art; herved kan den forstaerkede kontrol, der er noedvendig som foelge af reformen af den faelles landbrugspolitik, gennemfoeres uden en vaesentlig foroegelse af det samlede antal kontrolforanstaltninger; de indgivne stoetteansoegninger boer underkastes en omfattende administrativ kontrol, der gennemfoeres ved hjaelp af databaser; hidtil er den administrative kontrol blevet suppleret med kontrol paa stedet; kontrollen paa stedet kan, hvad angaar landbrugsarealerne, i vid udstraekning, erstattes af kontrol ved telemaaling;
den finansiering, som det integrerede systems ivaerksaettelse kraever, kan betyde en vaesentlig ekstraudgift paa medlemsstaternes budgetter; der boer derfor ydes EF-medfinansiering i en vis periode; der boer tages hensyn til, at produktionsstrukturerne i medlemsstaterne er forskellige; medfinansieringens fordeling boer i det vaesentlige ske paa grundlag af antallet af landbrugsbedrifter, bestandens stoerrelse og det udnyttede landbrugsareal i medlemsstaterne;
de enkelte elementer i det integrerede system boer ivaerksaettes gradvist i loebet af en naermere fastsat periode -
UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Hver medlemsstat opretter et integreret forvaltnings- og kontrolsystem, i det foelgende benaevnt »integreret system«, der skal anvendes paa
a) planteavl:
- stoetteordningen for visse planteproducenter, jf. forordning (EOEF) nr. 1765/92 (7)
b) animalsk produktion:
- de praemieordninger for oksekoedsproducenter, der er fastsat i artikel 4, litra a) til h), i forordning (EOEF) nr. 805/68 (8)
- den praeímieordning for faarekoedsproducenter, der er fastsat i forordning (EOEF) nr. 3013/89 (9)
- de saerlige foranstaltninger til fordel for landbrug i bjergomraader og i visse ugunstigt stillede omraader, der er fastsat i forordning (EOEF) nr. 2328/91 (10), og som vedroerer udligningsgodtgoerelse ved produktion af kvaeg, faar, geder og enhovede dyr
i det foelgende benaevnt »EF-ordninger«.
2. Raadet kan med kvalificeret flertal paa forslag af Kommissionen udvide det integrerede system til ogsaa at omfatte andre EF-stoetteordninger.
3. Som led i anvendelsen af EF-stoetteordninger, der ikke er omfattet af denne forordning, kan medlemsstaterne i disse ordningers forvaltnings- og kontrolsystemer indfoeje et eller flere administrative, tekniske eller datamatiske elementer fra det integrerede system, forudsat at dette ikke griber ind i anvendelsen af de saerlige bestemmelser i disse ordninger, f.eks. betingelserne for stoetteydelsen.
Medlemsstaterne kan ogsaa lade denne mulighed gaelde for nationale ordninger. De kan benytte oplysningerne fra det integrerede system i statistisk oejemed.
Inden disse muligheder udnyttes, underretter medlemsstaterne i god tid Kommissionen om deres hensigt.
Kommissionen paaser, at udnyttelsen af denne mulighed ikke beroerer overholdelsen af bestemmelserne i sektorforordningerne og i naervaerende forordning.
4. Med forbehold af saerlige bestemmelser i de ordninger, der er naevnt i stk. 1, forstaas der i naervaerende forordning ved
- landbruger: den enkelte landbrugsproducent, det vaere sig en fysisk eller juridisk person eller en sammenslutning af fysiske eller juridiske personer - uanset hvilken status sammenslutningen og dens medlemmer har i henhold til national ret - hvis bedrift befinder sig paa Faellesskabets omraade
- bedrift: alle de produktionsenheder, som landbrugeren driver, og som befinder sig paa en medlemsstats omraade
- mark: et sammenhaengende jordstykke, hvorpaa én landbruger dyrker én afgroede. Efter fremgangsmaaden i artikel 12 vedtager Kommissionen gennemfoerelsesbestemmelserne for, hvordan markerne skal udnyttes, navnlig vedroerende blandede afgroeder og faelles anvendelse af arealer.
Artikel 2
Det integrerede system omfatter foelgende:
a) en database
b) et alfanumerisk system til identifikation af markerne
c) et alfanumerisk system til identifikation og registrering af dyrene
d) stoetteansoegninger
e) et integreret kontrolsystem.
Artikel 3
1. I databasen indlaeses for hver landbrugsbedrift oplysningerne fra stoetteansoegningerne. Databasen skal bl.a. muliggoere, at der straks hos medlemsstatens kompetente myndighed kan foretages direkte soegning paa oplysningerne for mindst de seneste tre paa hinanden foelgende kalenderaar og/eller produktionsaar.
2. Medlemsstaterne kan oprette decentraliserede databaser, forudsat at baserne og administrationsprocedurerne for registrering og indlaesning af data udformes ensartet paa medlemsstatens omraade og er indbyrdes kompatible.
Artikel 4
Det alfanumeriske system til identifikation af markerne opstilles paa grundlag af matrikelkort og -dokumenter eller andre kortreferencer, paa grundlag af luftfotos eller satellitbilleder eller anden tilsvarende dokumentation eller paa grundlag af flere af disse elementer.
Artikel 5
Systemet til identifikation og registrering af dyr, der kommer i betragtning til en stoette, der er omfattet af denne forordning, udformes i overensstemmelse med artikel 4, 5, 6 og 8 i direktiv 92/102/EOEF.
Artikel 6
1. For at landbrugerne skal kunne drage fordel af en eller flere EF-ordninger, der er omfattet af bestemmelserne i denne forordning, skal de for hvert aar indgive en ansoegning om arealstoette med oplysninger om:
- marker, inklusive foderarealer, og marker, der er omfattet af ordningen med udtagning af landbrugsarealer, samt braklagte jorder
- eventuelt enhver anden noedvendig oplysning, som kraeves enten i forordningerne vedroerende EF-stoetteordninger eller af den paagaeldende medlemsstat.
2. Ansoegningen om arealstoette skal indgives i loebet af aarets foerste kvartal paa en dato, der fastsaettes af medlemsstaten. Dog gaelder foelgende:
- for 1993 kan medlemsstaten fastsaette en dato, der ikke maa ligge efter de datoer, der er naevnt i artikel 10, 11 og 12 i forordning (EOEF) nr. 1765/92
- for de foelgende aar kan Kommissionen i overensstemmelse med fremgangsmaaden i artikel 12 give en medlemsstat tilladelse til at fastsaette en dato mellem den 1. april og de datoer, der er naevnt i artikel 10, 11 og 12 i forordning (EOEF) nr. 1765/92, forudsat at medlemsstaten kan dokumentere, at en saadan dato er berettiget, navnlig ved at forelaegge Kommissionen en detaljeret arbejdsplan, der viser, at kravene i naeste afsnit er opfyldt.
Under alle omstaendigheder fastsaettes datoen bl.a. under hensyn til, hvor lang tid der kraeves, for at alle data kan foreligge med henblik paa en korrekt administrativ og finansiel forvaltning af stoetten samt paa gennemfoerelse af kontrolforanstaltningerne efter artikel 8.
3. Medlemsstaten kan beslutte, at ansoegningen om arealstoette kun skal omfatte de aendringer, der er indtraadt siden indgivelsen af ansoegningen om arealstoette for det foregaaende aar.
4. Der kan foretages aendringer i ansoegningen om arealstoette, forudsat at de kompetente myndigheder modtager dem senest paa de datoer, der anfoert i artikel 10, 11 og 12 i forordning (EOEF) nr. 1765/92.
5. Ansoegningen om arealstoette med eventuelle aendringer i overensstemmelse med stk. 4, anses for at vaere en stoetteansoegning efter den ordning, der er fastsat i artikel 1, stk. 1, litra a).
6. For hver af de anmeldte marker anfoerer landbrugeren arealet og beliggenheden, idet disse oplysninger goer det muligt at identificere marken inden for det alfanumeriske identifikationssystem for marker.
7. Landbrugere, der udelukkende ansoeger om stoette, som ikke har direkte forbindelse med landbrugsarealet, kan fritages for pligten til at opfylde kravet om at indgive en ansoegning om arealstoette.
8. For at landbrugerne skal kunne drage fordel af en af EF-ordningerne i artikel 1, stk. 1, litra b), skal de indgive en eller flere ansoegninger om husdyrstoette, hvor sidste frist er datoerne i de paagaeldende ordninger.
9. Naar en stoetteansoegning eller aendringer hertil skal ledsages af yderligere dokumentation, betragtes denne som en del heraf.
10. Under overholdelse af de datoer eller frister for indgivelse af ansoegning, der er fastsat i EF-bestemmelserne, kan medlemsstaterne beslutte, at én ansoegning daekker:
- flere ansoegninger om husdyrstoette
- ansoegning om arealstoette og en eller flere ansoegninger om husdyrstoette.
Artikel 7
Det integrerede kontrolsystem gaelder for alle de indgivne stoetteansoegninger, navnlig hvad angaar administrativ kontrol, kontrol paa stedet og eventuelt kontrol ved telemaaling fra fly eller satellit.
Artikel 8
1. Medlemsstaten gennemfoerer administrativ kontrol af stoetteansoegningerne.
2. Foruden den administrative kontrol foretages der kontrol paa stedet af et udsnit af landbrugsbedrifterne. Medlemsstaten udarbejder en kontrolplan for disse kontrolforanstaltninger som helhed.
3. Hver medlemsstat udpeger en myndighed, der skal varetage samordningen af kontrolforanstaltningerne efter denne forordning.
4. De nationale myndigheder kan paa betingelser, der skal fastlaegges naermere, anvende telemaaling for at fastslaa markernes areal, identificere deres anvendelse og kontrollere deres tilstand.
5. Naar medlemsstaternes kompetente myndigheder overdrager visse dele af det arbejde, der skal udfoeres i medfoer af denne forordning, til specialiserede organer eller virksomheder, skal de fortsat styre arbejdet og baere ansvaret herfor.
Artikel 9
Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger til at sikre beskyttelsen af de indhentede oplysninger.
Artikel 10
1. Faellesskabet deltager i finansieringen af de udgifter, medlemsstaterne har afholdt i medfoer af denne forordning, til data- og kontrolstrukturernes etablering, til erhvervelse af luftfotos eller satellitbilleder og til analyse af disse.
EF-medfinansieringen omfatter ikke udgifter til ajourfoering af matrikelkort.
2. EF-medfinansieringen gaelder i en periode paa tre aar fra 1992 inden for de bevillinger, der afsaettes hertil.
Det samlede beloeb fordeles mellem medlemsstaterne efter foelgende procenter:
Belgien 2,3
Danmark 2,4
Tyskland 10,1
Graekenland 8,7
Spanien 18,1
Frankrig 14,6
Irland 4,5
Italien 20,1
Luxembourg 0,6
Nederlandene 3,0
Portugal 5,7
Det Forenede Kongerige 9,9
EF-medfinansieringen kan ikke overstige 50 % af de betalinger, den paagaeldende medlemsstat har foretaget for regnskabsaaret i forbindelse med de refusionsberettigede udgifter efter stk. 1.
3. De naevnte beloeb omregnes til ecu og til nationale valutaer ved hjaelp af den vekselkurs, der gaelder paa den foerste hverdag i det paagaeldende kalenderaar, og som offentliggoeres i C-udgaven af De Europaeiske Faellesskabers Tidende.
Artikel 11
1. Kommissionen underrettes regelmaessigt om, hvorledes arbejdet med indfoerelsen af det integrerede system skrider frem. Den arrangerer udvekslinger af synspunkter med medlemsstaterne herom.
2. Efter i god tid at have underrettet de beroerte kompetente myndigheder kan Kommissionens repraesentanter foretage
- enhver undersoegelse og kontrol for dels at efterproeve, om alle foranstaltninger er truffet for at gennemfoere det integrerede system, dels om de udgifter, der er anmeldt til EF-medfinansieringen, jf. artikel 10, er refusionsberettigede
- kontrol hos de i artikel 8, stk. 5, naevnte specialiserede organer og virksomheder.
Repraesentanter for den paagaeldende medlemsstat kan deltage i disse kontrolforanstaltninger.
Ovennaevnte kontrolbefoejelser beroerer ikke anvendelsen af nationale bestemmelser paa det strafferetlige omraade, hvorefter visse handlinger kun kan udfoeres af embedsmaend, der er saerligt udpeget efter den nationale lovgivning. Kommissionens repraesentanter deltager ikke i f.eks. husundersoegelser eller i den formelle afhoering af personer inden for rammerne af medlemsstatens strafferetlige lovgivning. De har dog adgang til de saaledes opnaaede oplysninger.
3. Uden at dette i oevrigt indskraenker medlemsstaternes ansvar for det integrerede systems ivaerksaettelse og anvendelse, kan Kommissionen henvende sig til personer eller organer, der er specialiserede paa omraadet, for at fremme ivaerksaettelsen, opfoelgningen og udnyttelsen af det integrerede system, isaer for at yde teknisk raadgivning til de kompetente myndigheder i medlemsstaterne paa disse myndigheders anmodning.
Artikel 12
Kommissionen vedtager gennemfoerelsesbestemmelserne til denne forordning efter fremgangsmaaden i artikel 13 i forordning (EOEF) nr. 729/70. Gennemfoerelsesbestemmelserne vedroerer navnlig foelgende:
a) de grundlaeggende elementer i det alfanumeriske system til identifikation af marker
b) de eventuelle aendringer, der kan foretages i ansoegningerne om arealstoette, samt fritagelse for pligten til at indgive en ansoegning om arealstoette
c) de oplysninger, som stoetteansoegningerne mindst skal indeholde
d) den administrative kontrol, kontrollen paa stedet og kontrollen ved telemaaling
e) indfoerelse af en forskudsordning som led i EF-medfinansieringen
f) overgangsbestemmelserne for systemets igangsaetningsperiode
g) kommunikationen mellem medlemsstaterne og Kommissionen
h) de foranstaltninger, der er noedvendige for at kunne loese specifikke, praktiske problemer. Disse foranstaltninger kan, hvis de er behoerigt begrundede, afvige fra visse elementer i denne forordning.
Artikel 13
1. Det integrerede system gaelder
a) fra den 1. februar 1993 for stoetteansoegningerne, et alfanumerisk system til identifikation og registrering af kvaeg og det integrerede kontrolsystem, der er naevnt i artikel 7
b) senest fra den 1. januar 1996 for de andre elementer, der er naevnt i artikel 2.
2. Med henblik paa gennemfoerelsen af det integrerede system skal medlemsstaterne
- vedtage de noedvendige love og administrative bestemmelser i forbindelse med stk. 1, litra a), inden den 1. februar 1993 og i forbindelse med stk. 1, litra b), inden den 1. juni 1993
- traeffe de noedvendige administrative, budgetmaessige og tekniske foranstaltninger, saaledes at det integrerede system kan blive funktionsdygtigt fra de i stk. 1 naevnte datoer.
For saa vidt et eller flere elementer af det integrerede system er funktionsdygtige inden de i stk. 1 naevnte datoer, kan medlemsstaterne dog benytte sig af dem til forvaltning og kontrol.
Artikel 14
Denne forordning traeder i kraft paa syvendedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 27. november 1992.
NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 3508/92,
annettu 27 päivänä marraskuuta 1992,
tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(),
sekä katsoo, että
yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 21 päivänä huhtikuuta 1970 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70() 8 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistuakseen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tukiosastosta rahoitettavien toimien toteuttamisesta ja säännönmukaisuudesta sekä estääkseen ja rangaistakseen epäsäännönmukaisuudet; asetuksen (ETY) N:o 2052/88/ETY soveltamista koskevista säännöksistä eri rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta keskenään ja Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa 19 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88() 23 artiklassa säädetään samankaltaisesta velvollisuudesta maatalouden rakennepolitiikan alalla,
eri tukijärjestelmien erilaisen rakenteen vuoksi niiden hallinto ja jäsenvaltioiden toteuttama valvonta on toteutettu kunkin järjestelmän osalta sen omien sääntöjen perusteella; yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen ja olemassaolevien markkinoita koskevien toimenpiteiden uudelleen suuntaamisen vuoksi yhteisö voi suuressa määrin käyttää suoraa tukea tuottajille sekä kasvi- että kotieläintuotannon alalla,
hallinto- ja valvontakoneiston mukauttamiseksi uuteen tilanteeseen ja niiden tehokkuuden ja kannattavuuden parantamiseksi on tarpeen luoda yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, joka kattaa taloudelliset tukijärjestelmät peltokasvien ja naudan-, lampaan- ja vuohenlihan alalla sekä vuoristoalueiden ja tiettyjen epäsuotuisten alueiden maataloutta koskevat erityistoimenpiteet; on tarkoituksenmukaista säätää mahdollisuudesta liittää myöhemmin mukaan muita pinta-ala perusteisia tukijärjestelmiä,
yhdennetyn järjestelmän osat voivat vaikuttaa hallinnon ja valvonnan tehostamiseen sellaisissa yhteisön järjestelmissä, joita tämä asetus ei koske; sen vuoksi jäsenvaltioilla olisi oltava lupa käyttää järjestelmää hyväkseen toimimatta kuitenkaan asiaa koskevien säännösten vastaisesti,
ottaen huomioon järjestelmän monimutkaisuus sekä käsiteltävien hakemusten suuri määrä on välttämätöntä käyttää aiheellisia teknisiä apukeinoja ja hallinto- ja valvontajärjestelmiä; sen vuoksi yhdennettyyn järjestelmään on jokaisessa jäsenvaltiossa sisällyttävä tietokonepohjainen tietokanta, aakkosnumeerinen viljelylohkojen tunnistusjärjestelmä, tuottajien tukihakemukset, yhdennetty valvontajärjestelmä ja kotieläintuotannon alalla eläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskeva järjestelmä,
kerättyjen tietojen hallinto ja käyttö tukihakemusten tarkastamiseksi edellyttää sellaisten pysyvien tietokonepohjaisten tietokantojen luomista, jotka mahdollistavat erityisesti ristiintarkastukset,
viljelylohkojen tunnistaminen on olennainen osa pinta-ala perusteisen järjestelmän oikeaa soveltamista; saadut kokemukset ovat osoittaneet tiettyjä puutteita nykyisissä menetelmissä; sen vuoksi on syytä säätää aakkosnumeerisesta tunnistejärjestelmästä, jonka laatimisessa voidaan tarvittaessa käyttää apuna kaukohavaintotekniikkaa,
tehokkaan valvonnan takaamiseksi pinta-alatukihakemus olisi jätettävä vuoden ensimmäisenä neljänneksenä; jäsenvaltio voi kuitenkin perustelemissaan tapauksissa saada luvan myöhemmän ajankohdan soveltamiseen; ottaen huomioon yhdennetyn järjestelmän toteuttamista koskevat vaikeudet vuoden 1993 osalta sallitaan myöhäisempi ajankohta,
kotieläintuotannon alalla tehokas valvonta edellyttää eläinten tunnistamista ja rekisteröintiä; eläinten tunnistamisesta ja rekisteröinnistä 27 päivänä marraskuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/102/ETY() annetaan tätä asiaa koskevat säännökset; sen vuoksi on aiheellista käyttää niitä,
tukihakemuksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt kuuluvat edelleen alakohtaiseen sääntelyyn; selvyyden vuoksi jäsenvaltioiden olisi kuitenkin saatava säätää yhden useita tukijärjestelmiä koskevan hakemuksen jättämisestä,
uuden järjestelmän tärkeimmistä eduista on yhdennetyn valvontajärjestelmän käyttöön otto kussakin jäsenvaltiossa, jolla vältetään samanlaisten alakohtaisten tarkastusten toistaminen; tämän vuoksi yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen tarpeelliseksi tekemä valvonnan vahvistaminen olisi saavutettava ilman tarkastusten määrän merkittävää kasvua; jätettyjen tukihakemusten olisi oltava laajan tietokonepohjaisten tietokantojen avulla tapahtuva hallinnollisen valvonnan alaisia; hallinnollinen valvonta on toteutettu paikalla tehtävien tarkastusten avulla; viljelyalojen osalta paikalla tehtävät tarkastukset voidaan suuressa määrin korvata kaukohavaintotarkastuksilla,
yhdennetyn järjestelmän käyttöön otosta johtuvat kustannukset voivat aiheuttaa lisärasitteita jäsenvaltioiden talousarviolle; sen vuoksi on syytä säätää yhteisön osallistumisesta kustannuksiin tietyn ajan kuluessa; jäsenvaltioiden tuotantorakenteiden moninaisuus olisi otettava huomioon; sen vuoksi olisi säädettävä kustannusosuuden jakamisesta ottaen huomioon erityisesti maatilojen määrä, karjakoot ja viljelyala jäsenvaltioissa, ja
olisi säädettävä kaikkia yhdennetyn järjestelmän osia koskevasta asteittaisesta toteuttamisajasta,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Kunkin jäsenvaltion on perustettava yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, jäljempänä "yhdennetty järjestelmä", jota sovelletaan:
a) kasvituotannon alalla:
a) P asetuksessa (ETY) N:o 1765/92() perustettuun tiettyjen peltokasvien tuottajia koskevaan tukijärjestelmään;
b) kotieläintuotannon alalla:
b) P asetuksen (ETY) N:o 805/68() 4 artiklan a Ph kohdassa perustettuun naudanlihan tuottajia koskevaan palkkiojärjestelmään,
b) P asetuksessa (ETY) N:o 3013/89() perustettuun lampaanlihan tuottajia koskevaan palkkiojärjestelmään,
b) P asetuksessa (ETY) N:o 2328/91() vahvistettuihin vuoristoalueiden ja tiettyjen epäsuotuisten alueiden maataloutta koskeviin erityistoimenpiteisiin, jotka koskevat nauta-, lammas-, vuohi- ja hevostuotannon tasaushyvityksiä;
jäljempänä "yhteisön järjestelmät".
2. Neuvosto voi komission ehdotuksesta määräenemmistöllä ulottaa yhdennetyn järjestelmän soveltamisalan muihin yhteisön tukijärjestelmiin.
3. Tähän asetukseen sisältymättömien yhteisön tukijärjestelmien soveltamiseksi ja rajoittamatta mainituissa asetuksissa säädettyjen erityissäännösten soveltamista, jäsenvaltiot voivat sisällyttää niiden hallinto- ja valvontakoneistoon yhden tai useamman yhdennetyn järjestelmän hallinnollisista, teknisistä tai tietotekniikkaa koskevista osista.
Jäsenvaltiot voivat ulottaa tämän mahdollisuuden omiin kansallisiin järjestelmiinsä. Ne voivat käyttää yhdennetyn järjestelmän tietoja tilastollisiin tarkoituksiin.
Ennen näiden mahdollisuuksien käyttöä jäsenvaltioiden on ilmoitettava siitä komissiolle hyvissä ajoin.
Komissio valvoo, että tämän mahdollisuuden käyttäminen ei haittaa alakohtaisten ja tämän asetuksen säännösten soveltamista.
4. Rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien erityissäännöksien soveltamista, tässä asetuksessa tarkoitetaan:
P tuottajalla: yksityistä maataloustuottajaa, joka on luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö tai luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden ryhmittymä riippumatta siitä mikä on ryhmittymän ja sen jäsenien oikeudellinen asema kansallisessa lainsäädännössä, ja jonka viljelmä on yhteisön alueella,
P tilalla: kaikkia tuottajan johtamia, yhteisön alueella sijaitsevia tuotantoyksiköitä,
P viljelylohkolla: yhtenäistä maapalaa, jolla yhtä kasvustoa hoitaa yksi tuottaja. Komissio antaa, 12 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, yksityiskohtaiset säännöt viljelylohkojen erityisten käyttötapojen soveltamisesta erityisesti yhteisviljelmien ja yhteisesti käytettyjen alojen osalta.
2 artikla
Yhdennetty järjestelmä sisältää seuraavat osat:
a)
tietokonepohjainen tietokanta;
b)
aakkosnumeerinen viljelylohkojen tunnistejärjestelmä;
c)
aakkosnumeerinen eläinten tunnistamista ja rekisteröintiä koskeva järjestelmä;
d)
tukihakemukset;
e)
yhdennetty valvontajärjestelmä.
3 artikla
1. Tietokonepohjaiseen tietokantaan on kirjattava kunkin maatilan osalta tukihakemuksista saadut tiedot. Tämän tietokannan on mahdollistettava erityisesti se, että jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen saa suoraan ja viipymättä käyttöönsä vähintään viimeisintä kolmea peräkkäistä kalenterivuotta tai markkinointivuotta koskevat tiedot.
2. Jäsenvaltiot voivat luoda hajautettuja tietokantoja, jos nämä tietokannat sekä tietojen kirjaamista ja tiedonsyöttöä koskevat hallinnolliset menettelyt laaditaan yhdenmukaisesti koko jäsenvaltion alueella ja että ne ovat keskenään yhteensopivia.
4 artikla
Aakkosnumeerinen viljelylohkojen tunnistejärjestelmä perustuu maarekisterikarttoihin ja -asiakirjoihin, muihin kartta-aineistoihin tai ilmavalokuviin tai satelliittikuviin tai muuhun vastaavaan tukiaineistoon tai useisiin näistä tekijöistä.
5 artikla
Tämän asetuksen säännösten mukaisen tuen myöntämisessä huomioon otettava eläinten tunnistusta ja rekisteröintiä koskeva järjestelmä on vahvistettava direktiivin 92/102/ETY 4, 5, 6 ja 8 artiklan mukaisesti.
6 artikla
1. Saadakseen oikeuden yhden tai useamman tämän asetuksen säännöksiin kuuluvan yhteisön järjestelmän etuihin kunkin tuottajan on tehtävä kultakin vuodelta pintaalatukihakemus, jossa ilmoitetaan:
P viljelylohkot, mukaan lukien rehualat, viljekäytöstä poistetut lohkot ja kesannointialat,
P tarvittaessa kaikki muut tarvittavat tiedot, joista säädetään joko yhteisön järjestelmiä koskevissa asetuksissa tai kyseisen jäsenvaltion sääntelyssä.
2. Pinta-alatukihakemus on jätettävä vuoden ensimmäisen neljänneksen kuluessa jäsenvaltion vahvistamana ajankohtana. Kuitenkin:
P vuoden 1993 osalta jäsenvaltio voi vahvistaa määräajan, joka ei saa olla myöhäisempi kuin asetuksen (ETY) N:o 1765/92 10, 11 ja 12 artiklassa tarkoitetut ajankohdat,
P seuraavien vuosien osalta komissio voi, 12 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, antaa jäsenvaltiolle luvan vahvistaa 1 päivänä huhtikuuta ja asetuksen (ETY) N:o 1765/92 10, 11 ja 12 artiklassa tarkoitetun ajankohdan välisen määräajan, jos että tämä jäsenvaltio perustelee kyseisen ajankohdan valinnan erityisesti toimittamalla komissiolle yksityiskohtaisen työsuunnitelman, josta ilmenee seuraavan alakohdan vaatimusten noudattaminen.
Joka tapauksessa määräaika on vahvistettava ottaen huomioon aika, joka tarvitaan kaikkien tietojen käyttöön saamiseksi tukien hyvää hallinnollista ja taloudellista hallintoa ja 8 artiklassa säädettyjä tarkastuksia varten.
3. Jäsenvaltio voi päättää, että pinta-alatukihakemukseen on sisällyttävä ainoastaan muutokset suhteessa edellisenä vuonna jätettyihin pinta-alatukihakemuksiin.
4. Pinta-alatukihakemuksiin voidaan tehdä tiettyjä muutoksia, jos ne toimitetaan toimivaltaisille viranomaisille asetuksen (ETY) N:o 1765/92 10, 11 ja 12 artiklassa tarkoitettuihin ajankohtiin mennessä.
5. Edellä 4 kohdan mukaisesti tarvittaessa muutettu pinta-alatukihakemusta pidetään 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa järjestelmässä säädettynä tukihakemuksena.
6. Tuottajan on ilmoitettava kuhunkin ilmoitukseen sisältyvän viljelylohkon pinta-ala ja sijainti, joiden on mahdollistettava lohkon tunnistus aakkosnumeerisessa järjestelmässä.
7. Tuottajat, jotka hakevat ainoastaan tukea, joka ei ole suoraan sidoksissa viljelyalaan, voidaan vapauttaa velvollisuudesta jättää pinta-alatukihakemus.
8. Saadakseen oikeuden yhden tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisön järjestelmän etuihin, kunkin tuottajan on jätettävä yksi tai useampi eläintukihakemus kyseisissä järjestelmissä säädettyihin määräaikoihin mennessä.
9. Jos tukihakemuksiin tai niiden muutoksiin on liitettävä täydentäviä asiakirjoja, näitä asiakirjoja pidetään osana hakemusta.
10. Jäsenvaltiot voivat, noudattaen yhteisön sääntelyssä säädettyjä määräaikoja, päättää että yksi hakemus kattaa:
P useita eläintukihakemuksia
P pinta-alatukihakemukset ja yhden tai useamman eläintukihakemuksen.
7 artikla
Yhdennetty valvontajärjestelmä koskee kaikkia jätettyjä tukihakemuksia, erityisesti hallinnollisen valvonnan, paikalla tehtävien tarkastusten ja tarvittaessa ilmasta tai avaruudesta tehtävien kaukohavaintotarkastusten osalta.
8 artikla
1. Jäsenvaltion on tehtävä tukihakemuksia koskeva hallinnollinen valvonta.
2. Hallinnollista valvontaa on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla, jotka koskevat otosta maatiloista. Jäsenvaltion on laadittava kaikkia näitä tarkastuksia koskeva otantasuunnitelma.
3. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä viranomainen vastaamaan tässä asetuksessa säädettyjen tarkastusten yhteen sovittamisesta.
4. Kansalliset viranomaiset voivat, myöhemmin vahvistettavilla edellytyksillä, käyttää kaukohavainnointia viljelylohkojen pinta-alan määrittämiseen niiden käytön ja kunnon tarkastamiseksi.
5. Jos jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset siirtävät tiettyjä osia tämän asetuksen soveltamiseksi tehtävistä töistä erikoistuneille toimielimille tai laitoksille, niiden on säilytettävä itsellään töiden johto ja niihin liittyvä vastuu.
9 artikla
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kerättyjen tietojen suojaamisen turvaamiseksi.
10 artikla
1. Yhteisö osallistuu jäsenvaltioille tämän asetuksen soveltamisesta aiheutuviin kustannuksiin tietotekniikkaa ja valvontaa koskevien rakenteiden käyttöön oton sekä ilmavalokuvien ja satelliittikuvien hankinnan ja tulkitsemisen osalta.
Yhteisö ei osallistu maarekisterikarttojen ajanmukaiseksi saattamisesta aiheutuviin kustannuksiin.
2. Yhteisön kustannusosuus myönnetään kolmeksi vuodeksi alkaen vuodesta 1992 tähän tarkoitukseen osoitettujen määrärahojen mukaisesti.
Kokonaissumma jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavin prosenttiosuuksin:
Belgia 2,3 Tanska 2,4 Saksa 10,1 Kreikka 8,7 Espanja 18,1 Ranska 14,6 Irlanti 4,5 Italia 20,1 Luxemburg 0,6 Alankomaat 3,0 Portugali 5,7 Yhdistynyt kuningaskunta 9,9 Yhteisön rahoitusosuus voi olla enintään 50 prosenttia maksuista, jotka kyseinen jäsenvaltio suorittaa tilikautena ja jotka koskevat 1 kohdan mukaisesti hyväksyttäviä kustannuksia.
3. Ecuina ja kansallisena valuuttana ilmaistujen määrien muuntamisessa on sovellettava kyseisen kalenterivuoden ensimmäisenä työpäivänä voimassa olevia valuuttakursseja, jotka julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa.
11 artikla
1. Komissiolle on ilmoitettava säännöllisesti yhdennetyn järjestelmän toteuttamiseen liittyvien töiden edistymisestä. Se järjestää tätä asiaa koskevan mielipiteiden vaihdon jäsenvaltioiden välillä.
2. Ilmoitettuaan hyvissä ajoin asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille, komission virkamiehet voivat tehdä:
P tutkimuksen tai tarkastuksen, joka koskee yhdennetyn järjestelmän perustamiseksi toteutettuja toimenpiteitä ja 10 artiklassa säädettyä yhteisön rahoitusosuuteen liittyvien ilmoitettujen kustannusten hyväksyttävyyttä,
P 8 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja erikoistuneita toimielimiä ja laitoksia koskevia tarkastuksia.
Asianomaisen jäsenvaltion virkamiehet voivat osallistua näihin tarkastuksiin.
Edellä tarkoitetut valvontavaltuudet eivät vaikuta rikosoikeudellista menettelyä koskevien kansallisten säännösten soveltamiseen, joiden mukaan tietyt toimet kuuluvat ainoastaan kansallisessa oikeudessa erityisesti nimetyille virkamiehille. Komission virkamiehet eivät osallistu kansallisen lainsäädännön alaan kuuluviin kotitarkastuksiin tai virallisiin kuulusteluihin. Niiden on kuitenkin saatava käyttöönsä tällä tavoin hankittu tieto.
3. Komissio voi käyttää asiantuntijoiden tai erikoistuneiden toimielinten palveluja yhdennetyn järjestelmän käyttöön oton, seurannan ja käytön edistämiseksi ja erityisesti teknisen avun antamiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille niiden pyynnöstä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden yhdennetyn järjestelmän käyttöön ottoa ja soveltamista koskevia velvollisuuksia.
12 artikla
Komissio antaa yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen soveltamisesta asetuksen (ETY) N:o 729/70 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Nämä yksityiskohtaiset säännöt koskevat erityisesti:
a)
aakkosnumeerisen peltolohkojen tunnistejärjestelmän perusosia;
b)
pinta-alatukihakemuksiin mahdollisesti tehtäviä muutoksia ja vapautusta velvollisuudesta tehdä pinta-alatukihakemus;
c)
tukihakemuksiin sisältyviä vähimmäistietoja;
d)
hallinnollisia tarkastuksia, paikalla tehtäviä tarkastuksia ja kaukohavaintotarkastuksia;
e)
ennakkojärjestelmän perustamista, joka koskee yhteisön osallistumista kustannuksiin;
f)
järjestelmän käynnistysvaihetta koskevia siirtymäsäännöksiä;
g)
jäsenvaltioiden ja komission välisiä tiedonantoja;
h)
erityisten käytännön ongelmien ratkaisemiseksi tarvittavia toimenpiteitä. Asianmukaisesti perusteltuina nämä toimenpiteet voivat poiketa tietyistä tämän asetuksen osista.
13 artikla
1. Yhdennettyä järjestelmää sovelletaan:
a)
tukihakemusten, aakkosnumeerisen tunnistejärjestelmän ja nautojen rekisteröinnin sekä 7 artiklassa tarkoitetun yhdennetyn valvontajärjestelmän osalta 1 päivään helmikuuta 1993;
b)
2 artiklassa tarkoitettujen muiden osien osalta viimeistään 1 päivään tammikuuta 1996.
2. Yhdennetyn järjestelmän täytäntöön panemiseksi jäsenvaltioiden on:
P annettava ennen 1 päivää helmikuuta 1993 1 kohdan a alakohdan ja ennen 1 päivää kesäkuuta 1993 1 kohdan b alakohdan soveltamiseksi tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset,
P toteutettava kaikki tarvittavat hallinnolliset, talousarvioon liittyvät ja tekniset toimenpiteet, jotta yhdennetty järjestelmä on toimintakunnossa 1 kohdassa ilmoitetuista päivämääristä.
Siltä osin kuin yksi tai useampi yhdennetyn järjestelmän osa on toimintakunnossa ennen 1 kohdassa ilmoitettuja päivämääriä, jäsenvaltioiden on kuitenkin käytettävä niitä hallinto- ja valvontatehtävissään.
14 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 27 päivänä marraskuuta 1992.