KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 14. september 2005
om statsstøtteforanstaltning C 11/04 (ex NN 4/03) - Olympic Airways - omstrukturering og privatisering
(meddelt under nummer K(2005) 2706)
(Kun den græske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/97/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 3. marts 2003 (TREN A/26534, 25.7.2003) bekræftede de græske myndigheder deres engagement i og de allerede trufne foranstaltninger til privatiseringen af det statsejede luftfartsselskab Olympic Airways.
(2)
Da der ikke var indgivet en formel anmeldelse, vedtog Kommissionen den 8. september 2003 en beslutning (K(2003) 3266), der blev meddelt de græske myndigheder den 9. september 2003, om at påbyde dem at fremsende alle de oplysninger, der var nødvendige for at undersøge, om foranstaltningerne til omstrukturering og privatisering af luftfartsselskabet Olympic Airways var forenelige med traktatens artikel 87.
(3)
Samme dag anmodede Kommissionen ved brev (TREN D/15287) de græske myndigheder om at underrette den om lovgivningen (vedtaget 9.9.2003) vedrørende privatiseringen af Olympic Airways. Ved brev af 17. september 2003 (TREN A/30881) anførte de græske myndigheder, at de agtede at fremlægge disse oplysninger i rette tid.
(4)
Den 25. september 2003 modtog Kommissionen en officiel klage (TREN A/30589) vedrørende privatiseringen af Olympic Airways fra en konkurrent, Aegean Airlines.
(5)
Privatiseringsloven samt svaret på påbuddet om oplysninger blev sendt til Kommissionen ved brev af 29. september 2003 (TREN A/30866). Da der imidlertid fortsat manglede visse oplysninger, underrettede Kommissionen de græske myndigheder herom ved brev af 31. oktober 2003 (TREN D/17821), hvoraf en kopi senere ligeledes blev faxet til Grækenlands faste repræsentation den 4. december 2003.
(6)
Den 12. december 2003 blev et nyt selskab ved navn Olympic Airlines oprettet, selv om Kommissionen endnu ikke havde afsluttet sin undersøgelse af, om omstruktureringen og privatiseringen af Olympic Airways var forenelig med traktatens artikel 87. Proceduren vedrørende påbuddet om oplysninger, som Kommissionen havde vedtaget den 8. september 2003, blev derfor registreret i statsstøtteregisteret under NN 4/03.
(7)
Den 15. december 2003 (TREN D/22742) gentog Kommissionen sin anmodning om oplysninger om privatiseringen, og ved breve af 18. og 19. december 2003 (henholdsvis TREN A/38288 og TREN A/38258) fremsendte de græske myndigheder de ønskede oplysninger.
(8)
Den 15. januar 2004 blev der fremsendt en ny anmodning om yderligere oplysninger til de græske myndigheder (TREN D/160), som svarede ved to breve af 16. januar 2004 (henholdsvis TREN A/11076 og A/11077).
(9)
Den 16. januar 2004 skrev Kommissionen til de græske myndigheder vedrørende den internationale lufthavn i Athen (AIA i Spata) og dens vedvarende forbindelse til Olympic Airways/Airlines. De græske myndigheder svarede ved brev af 23. februar 2004. En yderligere anmodning om oplysninger om dette emne blev sendt til de græske myndigheder den 15. juni 2004, og svar på dette brev blev modtaget den 4. august 2004.
(10)
Ved beslutning af 16. marts 2004, som blev meddelt Grækenland ved brev af 16. marts 2004 (SG (2002) D/228848), indledte Kommissionen proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2. Proceduren er registreret under C 11/04.
(11)
Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev ligeledes offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til sagen. De græske myndigheder fremsendte kommentarer til Kommissionen ved brev af 11. juni 2004.
(12)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra to interesserede parter inden udløbet af den frist, der var meddelt ved procedurens indledning. Disse bemærkninger blev videresendt til de græske myndigheder med anmodning om eventuelle kommentarer, som blev modtaget den 3. november 2004.
(13)
Den 11. oktober 2004 sendte Kommissionen de græske myndigheder en åbningsskrivelse, hvori den meddelte, at den agtede at udstede et påbud om indstilling af støtten, hvis den ikke senest ti dage efter modtagelsen af brevet modtog tilfredsstillende dokumentation for, at de græske myndigheder ikke længere udbetalte støtte til støttemodtagerne. De græske myndigheder blev også opfordret til at fremsætte sine bemærkninger dertil. Den 28. oktober 2004 besvarede de græske myndigheder denne åbningsskrivelse. Grækenland var af den opfattelse, at et påbud på dette stadium ville bringe Grækenlands aktuelle intensive indsats for at finde en løsning i alvorlig fare og ville være uforholdsmæssigt og urimeligt.
(14)
Efter fremsendelsen af deres bemærkninger har repræsentanterne for de græske myndigheder regelmæssigt holdt Kommissionens tjenestegrene underrettet om udviklingen (på møder 17.12.2004, 19.12.2004, 3.2.2005, 7.2.2005 og 28.4.2005 og ved breve af 22.2.2005 og 19.4.2005) og den igangværende omstrukturering og privatisering af Olympic Airlines og Olympic Airways Services.
(15)
De gav også Kommissionens tjenestegrene oplysninger om følgende spørgsmål:
-
lov nr. 3259/2004, som gav Olympic Airways midlertidig immunitet med hensyn til inddrivelsesprocedurer indledt af kreditorer (ved e-mail af 22.12.2004)
-
lov nr. 3282/2004, hvorved staten trådte i stedet for Olympic Airways, for så vidt angik Olympic Airways' forpligtelser over for finansielle institutioner med hensyn til finansierings- og leasingaftalerne i forbindelse med Olympic Airlines' Airbus A340-300-fly (ved e-mails af 22.12.2004 og 4.4.2005).
For så vidt som disse yderligere afklaringer kaster lys over og vedrører spørgsmål, som Kommissionen har rejst ved procedurens indledning, vil de blive taget i betragtning i den foreliggende beslutning.
2. BAGGRUND
2.1. KOMMISSIONENS TIDLIGERE BESLUTNINGER VEDRØRENDE OLYMPIC AIRWAYS OG DETS DATTERSELSKABER
(16)
Den 7. oktober 1994 vedtog Kommissionen beslutning 94/696/EF (3) (i det følgende benævnt »1994-beslutningen«), i henhold til hvilken støtte, der var ydet eller skulle ydes af Grækenland til Olympic Airways, blev erklæret forenelig med fællesmarkedet under forudsætning af, at Grækenland opfyldte en række i beslutningen anførte tilsagn.
(17)
Med den begrundelse, at flere af de betingelser, der var fastsat i 1994-beslutningen, ikke var blevet opfyldt, besluttede Kommissionen den 30. april 1996 (4) at genåbne proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, og indlede en procedure vedrørende ny og ikke-anmeldt støtte, den havde fået underretning om.
(18)
Den 14. august 1998 vedtog Kommissionen beslutning 1999/332/EF (5) (i det følgende benævnt »1998-beslutningen«), i henhold til hvilken en vis støtte, der var ydet eller skulle ydes af Grækenland til Olympic Airways, blev erklæret forenelig med fællesmarkedet i forbindelse med en omstruktureringsplan for perioden 1998-2002. Støtten blev igen godkendt under forudsætning af, at en række betingelser blev opfyldt.
(19)
I juli 2000 meddelte Grækenland Kommissionen, at man havde til hensigt at anvende den resterende godkendte støtte til at yde en række garantier for lån, der skulle optages inden udgangen af 2000 til køb af nye fly og til de nødvendige investeringer med henblik på Olympic Airways' udflytning til den internationale lufthavn i Athen (i det følgende benævnt »AIA«) i Spata. Ved brev af 10. november 2000 (SG(2000)D/108307) meddelte Kommissionen de græske myndigheder, at den havde besluttet at ændre en del af 1998-beslutningen, for så vidt angik den støtte, der vedrørte lånegarantierne.
(20)
Den 6. marts 2002 besluttede Kommissionen at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter traktatens artikel 88, stk. 2. Den udtrykte bekymring med hensyn til ulovlig anvendelse af støtte, der var godkendt ved Kommissionens beslutninger fra 1994 og 1998, manglende gennemførelse af selskabets omstruktureringsplan og ny ulovlig statsstøtte.
(21)
Den 9. august 2002 fremsendte Kommissionen et nyt påbud til de græske myndigheder om fremsendelse af de oplysninger, som den tidligere havde anmodet om, og krævede særligt, at der blev fremlagt regnskab og opgørelser med hensyn til de af staten afholdte driftsudgifter. Grækenlands svar herpå var utilstrækkelige.
(22)
Den 11. december 2002 vedtog Kommissionen en endelig negativ beslutning 2003/372/EF (6) (i det følgende benævnt »2002-beslutningen«) vedrørende støtte fra den græske stat til Olympic Airways. Kommissionen konkluderede, at støtte, der tidligere var ydet af staten og godkendt af Kommissionen, var uforenelig med traktaten på grund af manglende opfyldelse af de relevante betingelser, navnlig den manglende korrekte gennemførelse af omstruktureringsplanen. Endvidere fandt Kommissionen, at Olympic Airways havde modtaget ny støtte, der var ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet, idet den græske stat havde tolereret manglende betaling af eller forlængelse af fristen for betaling af visse socialsikringsbidrag, moms på brændstof og reservedele, leje til lufthavnene, lufthavnsafgifter og en passagerafgift for afgange fra græske lufthavne, den såkaldte »spatosimo«.
(23)
I henhold til denne beslutning var Grækenland forpligtet til omgående og i overensstemmelse med gældende græsk lovgivning, såfremt denne gav mulighed for øjeblikkelig og effektiv iværksættelse af beslutningen, at træffe alle nødvendige foranstaltninger for hos modtageren at tilbagesøge den statsstøtte på 14 mia. GRD (41 mio. EUR), der var omhandlet i beslutningens artikel 1, samt ny støtte, der var omhandlet i beslutningens artikel 2. Den støtte (inkl. renter), der skulle tilbagebetales, skulle også pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til modtageren, og indtil den var tilbagebetalt.
(24)
Grækenland blev også pålagt senest to måneder efter meddelelsen af beslutningen at underrette Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der blev truffet for at efterkomme beslutningen. Beslutningen blev meddelt de græske myndigheder ved brev af 13. december 2002 (SG(02)D/233148) og offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 28. maj 2003.
(25)
I forlængelse af 2002-beslutningen underrettede den græske regering den 11. februar 2003 Kommissionen om, at man af en uvildig ekspert havde fået oplyst, at Olympic Airways ikke havde nydt særbehandling, og at man derfor ikke ville gennemføre beslutningens krav om at tilbagesøge det beløb, som Kommissionen havde fundet uforeneligt.
(26)
Den 24. februar 2003 indbragte Olympic Airways Kommissionens beslutning for Retten i Første Instans (sag T-68/03). Grækenland indtrådte ikke i sagen, og de græske myndigheder indklagede ikke særskilt Kommissionens beslutning for Domstolen.
(27)
Den 6. marts 2003 meddelte Kommissionen den græske regering, at den skulle efterkomme 2002-beslutningen. Den 26. juni 2003 svarede den græske regering, at man var ved at undersøge retsvirkningerne af 2002-beslutningen og af den procedure, som Kommissionen havde fulgt ved vedtagelsen heraf. Den forsikrede også Kommissionen om, at den havde til hensigt at tilbagesøge støtten. Dette gjorde den ikke, og den fremlagde heller ikke en tidsplan for denne tilbagesøgning for Kommissionen. Kommissionen måtte derfor anlægge sag ved Domstolen for manglende gennemførelse den 3. oktober 2003 (sag C-415/03).
(28)
Den 12. maj 2005 traf Domstolen afgørelse i sag C-415/03 (7) til fordel for Kommissionen. Domstolen (Anden Afdeling) fastslog, at Grækenland havde tilsidesat sine forpligtelser, idet den ikke inden for den fastsatte frist havde truffet alle de nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge det støttebeløb, som blev fundet retsstridigt og uforeneligt med fællesmarkedet - bortset fra socialsikringsbidragene.
(29)
Den 23. maj 2005 skrev Europa-Kommissionen til de græske myndigheder for at få oplyst, hvilke foranstaltninger Grækenland ville træffe for at sikre efterkommelse af Domstolens afgørelse.
(30)
Ved brev af 2. juni 2005 svarede de græske myndigheder og gentog, at man var rede til at samarbejde fuldt ud med Kommissionen i denne sag. For så vidt som dette svar vedrører de spørgsmål, der blev rejst ved procedurens indledning, vil det blive opsummeret nedenfor.
(31)
Den støtte, der blev betragtet som uforenelig i 2002-beslutningen, er hidtil stadig ikke blevet tilbagesøgt. Kommissionen kan i givet fald anlægge sag i henhold til EF-traktatens artikel 228 for manglende efterkommelse af denne dom.
(32)
Den foreliggende beslutning vedrører imidlertid kun de beslutninger eller foranstaltninger, som de græske myndigheder har truffet til fordel for Olympic Airways og dets efterfølgere efter vedtagelsen af 2002-beslutningen.
3. PROCEDURENS INDLEDNING
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren efter artikel 88, stk. 2, var begrundet i en række forhold.
3.1. SELSKABETS FORTSATTE MANGLENDE BETALING AF SKATTE- OG SOCIALSIKRINGSGÆLD
(33)
De resultater, som Olympic Airways (i det følgende benævnt »OA«) har opnået år for år siden 2002, har været negative, selskabet viser fortsat en negativ rentabilitet, og i stedet for at skabe indtægter reducerer selskabets kerneaktivitet faktisk selskabets samlede værdi år for år; det er derfor vanskeligt, hvis ikke umuligt, ikke at tro, at det kun viderefører sine aktiviteter ved at undlade at betale den gæld til staten, der i 2002-beslutningen var blevet betragtet som modtagelse af ulovlig statsstøtte.
(34)
Kommissionen antog derfor det synspunkt, at staten de facto, om ikke de jure, er hovedkreditor, og at selskabet for længst ville have indstillet driften, hvis det ikke var for den fortsatte statslige indgriben.
3.2. DEN STRUKTURELLE OMORGANISERING AF SELSKABET
(35)
På tidspunktet for procedurens indledning havde Kommissionen kendskab til lov nr. 3185/2003, hvorefter luftfartsdivisionerne i de forskellige selskaber i Olympic Airways-koncernen (i det følgende benævnt »OAG«), dvs. OA, Olympic Aviation (i det følgende benævnt »OAv«) og Macedonian Airlines (i det følgende benævnt »MA«), skulle udskilles og samles i et enkelt selskab (det tidligere MA), som blev omdøbt til Olympic Airlines (i det følgende benævnt »NOA«). De andre divisioner end luftfartsdivisionerne skulle forblive i OA, som ville blive omdøbt til Olympic Air services SA (i det følgende benævnt »OAS«), og i henhold til lov nr. 3185/2003 kunne der gennemføres en identisk procedure med hensyn til divisionerne for groundhandling og vedligeholdelse og teknik, selv om dette hidtil endnu ikke er gjort.
(36)
Ved procedurens indledning antog Kommissionen det synspunkt, at efter som det ikke var lykkedes at privatisere OAG som helhed, havde Grækenland besluttet at opdele koncernen i særskilte enheder med henblik på at gøre disse mere attraktive for potentielle investorer og udskille dem fra OA's forpligtelser.
(37)
Det, der faktisk synes at være sket efter omstruktureringen af OAG, er, at alle luftfartsaktiviteter efter december 2003 nu er koncentreret i NOA, og at alle andre aktiviteter, hovedsagelig groundhandling og vedligeholdelse og teknik, er forblevet i den resterende del af selskabet, der nu kaldes OAS. OAS bevarer også ejerskabet til en række majoritetsinteresser i andre luftfartsrelaterede selskaber i Grækenland, som yder tjenester inden for catering, informationsteknologi og brændstof.
(38)
I henhold til privatiseringsloven er overførslen af aktiverne, andre overførte rettigheder og forpligtelserne til det nye selskab fritaget for alle skatter, afgifter og rettigheder over for staten, offentligretlige juridiske enheder eller enhver anden offentlig institution og er fritaget for afgifter, gæld og krav fra andre fysiske eller juridiske personer, undtagen de forpligtelser, der udtrykkeligt er nævnt i vurderingen af omstruktureringen. Endvidere fastsættes det i artikel 27 i lov nr. 3185/2003, at det nye selskab er fritaget for anvendelsen af artikel 479 og 939 i den borgerlige lovbog (8) og af artikel 537 ff. i handelslovbogen vedrørende den gæld, som OA optog inden »spaltningen« af luftfartsdivisionen. På grundlag af denne foranstaltning vil kreditorer derfor kun kunne træffe foranstaltninger med hensyn til den gæld, der blev overført til NOA, med vil ikke kunne gøre krav gældende over for det nye selskab med hensyn til OA's resterende gæld. Efterfølgende (15.10.2004) vedtog den græske stat lov nr. 3259/2004, som gav OA midlertidig immunitet med hensyn til inddrivelsesprocedurer indledt af kreditorer.
(39)
Ved anvendelsen af lov nr. 3185/2003 engagerede den græske stat konsulenter (Deloitte & Touche) til at fastsætte værdien af OAG's »luftfarts«-divisioner. De fik ligeledes til opgave at udarbejde en omdannelsesplan og en rapport om situationen i OA og OAv for at fastslå antallet og typen af medarbejdere, der skulle overføres til NOA. Deloitte & Touche anførte, at de ikke havde foretaget en revision, og at de udelukkende arbejdede på grundlag af oplysninger fra OA's og OAv's ledelse. Endvidere omfattede Deloitte & Touches vurdering ikke de fly, som OA og OAv ejede, og værdien af disse blev fastsat af en anden ekstern konsulent (Airclaims Ltd.) til en markedspris på 120 mio. EUR.
(40)
Forpligtelser til offentlig tjeneste blev overført fra OAv til NOA uden afholdelse af offentligt udbud. Det fremgår også, at OAv havde sikret sine forpligtelser over for AIA til et beløb af 10 mio. EUR på grundlag af indtægterne fra disse forpligtelser til offentlig tjeneste, og at dette lån forblev hos OAv, selv om disse forpligtelser til offentlig tjeneste skulle opfyldes af NOA.
(41)
I præsidentdekret nr. 178/2002, som gennemfører Rådets direktiv 98/50/EF (9) i græsk lovgivning, fastsættes det, at i tilfælde af en overførsel - uanset på hvilken måde - af en aktivitet i en virksomhed til en anden virksomhed vil de ansatte, der er knyttet til denne aktivitet, blive overført til denne nye virksomhed med samme status og rettigheder. Det var imidlertid hensigten at ændre de ansattes status. For at dette kunne finde sted skulle der imidlertid gennemføres en forhandlingsprocedure som fastsat i præsidentdekret nr. 178/2002.
(42)
Med hensyn til personalet i OA var personalet som helhed omfattet af næsten 300 særlige love, overenskomster eller andre bestemmelser på tidspunktet for spaltningen. De græske myndigheder fandt det derfor vigtigt at ændre lovgivningsrammerne og genforhandle de overenskomster, navnlig da koncernen beskæftigede 6 171 personer i juni 2003 (ca. 1 850 ansatte flyttede til NOA), og personaleomkostninger tegnede sig for 38 % af de samlede indtægter, mens gennemsnittet i sektoren lå på ca. 22-26 %. Artikel 27 i lov nr. 3185/2003 indeholdt derfor en række ændringer. Lov nr. 2190/1994, som vedrører den administrative ansættelsesprocedure for virksomheder i den offentlige sektor, finder ikke anvendelse på NOA. Alle de ansatte, der i henhold til de gældende overenskomster har ret til at gå på pension i 2003 eller 2004, vil imidlertid få deres rettigheder respekteret.
(43)
I modsætning til OA, som havde finansieret sin drift udelukkende ved stiftelse af gæld, var det hensigten, at NOA skulle anvende egne midler. NOA påbegyndte driften med kun lidt eller ingen gæld, og dette skyldtes ikke mindst valget af, hvad der blev overført til den nye enhed. Med hensyn til forpligtelser på det tidspunkt, hvor driften blev påbegyndt, overtog det nye selskab ingen finansiel gæld fra moderselskabet, som på daværende tidspunkt havde en gæld på 207 mio. EUR.
(44)
Ifølge de gældende bestemmelser i den græske konkurslovning (lov nr. 2190/1920) forbliver ved udskilning af en division, sektor eller tjeneste, som integreres i en operativ virksomhed, aktierne i denne virksomhed hos den oprindelige virksomhed. Dette betyder i dette tilfælde, at aktierne i NOA skulle være forblevet OA's ejendom. Det foreskrives imidlertid i artikel 27 i lov nr. 3185/2003, at som led i privatiseringsproceduren vil alle de aktier, der følger af udskilningen af OA's forskellige divisioner, blive overdraget til den græske stat. Endvidere vil eventuelle midler fra de efterfølgende salg af disse divisioner blive anvendt til at indfri OA's gæld og forpligtelser. De græske myndigheder anførte, at de finansielle aktiver overføres til staten på grundlag af denne procedure, og at der ikke kan rejses tvivl om deres værdi, for så vidt som den er fremkommet ved en vurdering foretaget af revisorer. Endvidere er den græske stat af den opfattelse, at når disse aktiver er solgt af staten, vil de generere en højere pris, end hvis aktieposten ikke var blevet overført til den.
3.3. »FORUDBETALINGEN« AF 130 312 450 EUR TIL OA
(45)
Ved ministerielt dekret nr. 2/71992/A0024 af 22. december 2003 og i henhold til artikel 27 of lov nr. 3185/2003 oprettede den græske stat en særlig konto i den græske nationalbank under betegnelsen »Den græske stat - Konto til privatisering af Olympic Airways-koncernen«. Som led i privatiseringsproceduren vil der til kontoen blive overført et eventuelt salgsprovenu fra selskaber inden for OAG (hvoraf det første er NOA), hvis aktier er blevet overført til den græske stat. For at dække de nødvendige udgifter indtil privatiseringen af selskaberne i koncernen fandt sted, overførte staten imidlertid et beløb, der blev betegnet som »forskud« eller »forudbetaling«, til denne konto. Dette »forskud« svarer til den nominelle værdi af NOA's aktiekapital (130 312 450 EUR).
(46)
De dele af OA's forpligtelser, der ikke blev overført til den nye enhed NOA, og navnlig udgifter i forbindelse med visse ansattes førtidspensionering, ville blive finansieret over den særlige konto og af indtægterne fra leveringen af tjenester til NOA og til andre tredjeparter.
3.4. »SPATOSIMO« OG BETALINGER TIL AIA
(47)
Ved brev af 19. januar 2004 fremsendte en klager (Aegean Airlines) Kommissionen en kopi af et brev fra de græske civilluftfartsmyndigheder (dok. DII/A/28751/11626/22-07-2003), som var stilet til rigsrevisoren og sendt til »den internationale lufthavn i Athen«. Det fremgik af dette brev, at OA med hensyn til »afgiften til modernisering og udvikling af lufthavne«, også kendt som »spatosimo«, der opkræves af luftfartsselskaber og overføres af disse til staten, skyldte et beløb på 26 001 473,33 EUR.
(48)
Det fremgik også af dette brev, at de græske civilluftfartsmyndigheder (HCAA) krævede tilbagebetaling af dette skyldige beløb på 26 mio. EUR. Det fremgik derfor, at OA, den vigtigste bruger af græske lufthavne, ikke betalte »spatosimo« og derved tvang staten til at finde måder til at støtte AIA, som var nyetableret og afhængig af »spatosimo«-afgiften. Selv om OA var forpligtet til at tilbagebetale de skyldige beløb i fremtiden, havde Kommissionen mistanke om, at selskabet i mellemtiden havde fordel af henstanden fra staten, som ikke kun ikke straffede det for den forsinkede betaling, men indførte mekanismer, hvorved de andre græske lufthavne skal bidrage til de tab, som OA's forsinkede eller manglende betaling af sin »spatosimo«-gæld forårsagede.
4. KOMMENTARER OG BEMÆRKNINGER MODTAGET SOM LED I PROCEDUREN
4.1. INDLEDENDE KOMMENTARER FRA DE GRÆSKE MYNDIGHEDER
(49)
Den 11. juni 2004 fremsendte Grækenland sit svar på indledningen af proceduren. Grækenland var indledningsvis af den opfattelse, at det var den mest hensigtsmæssige løsning for OA at privatisere koncernens forskellige forretningsområder og aktiviteter. Privatiseringen ville finde sted så hurtigt som muligt og i fuld overensstemmelse med alle gældende regler og krav i græsk ret og EU-retten; Kommissionen ville blive holdt fuldt underrettet om udviklingen. Grækenland forklarede, at en privatisering var den mest økonomisk fordelagtige løsning for myndighederne, da den ville generere flere penge, end der kunne forventes, hvis selskabet blev afviklet. Selv om de græske myndigheder medgav, at privatiseringsløsningen også ville have sociale og andre ikke-økonomiske fordele, understregede de, at den økonomiske analyse var det eneste kriterium for at vælge den bedste strategi.
(50)
Grækenland henviste til de fremskridt, der allerede var gjort med hensyn til at fremme den privatiseringsproces, som Kommissionen var blevet orienteret om på forhånd. Grækenland bekræftede, at OA's og OAv's luftfartsaktiviteter sammen med en række immaterielle aktiver som f.eks. slots, rettigheder i henhold til bilaterale aftaler, OA's mærkenavn og logo samt goodwill, var blevet udskilt til et eksisterende selskab, MA. MA ændrede navn til NOA. Ejerskabet af NOA-aktier (efter en kapitalforhøjelse for at kunne dække apportindskuddet i form af luftfartsaktiviteterne) blev overført direkte til den græske stat, hvorved NOA ikke længere indgik i OAG. Det nye selskab påbegyndte driften den 12. december 2003 efter at have fået tildelt alle nødvendige licenser.
(51)
Grækenland forklarede endvidere, at den strategiske model for NOA var, at der skulle oprettes et rentabelt ruteluftfartsselskab, hvis arbejdskraftomkostninger svarede til gennemsnittet for branchen, og som var i stand til at udnytte en række faktorer, bl.a. OA's stærke mærkeimage, Grækenlands position som en af verdens 15 foretrukne turistdestinationer og De Olympiske Lege i Athen i 2004. Der var udpeget en ny ledelse til NOA, og man var i færd med en grundig gennemgang af forretningsplanen.
(52)
Efter at NOA havde påbegyndt driften, ophørte OA med at være et luftfartsselskab med EU-licens og blev omdøbt til OAS. OAv indstillede ligeledes luftfartsaktiviteterne med undtagelse af begrænsede tjenester inden for almenflyvning og helikoptertjenester, som forventedes at blive overført til det nye selskab.
(53)
Med hensyn til de andre aktiviteter end luftfartsaktiviteter (groundhandling, vedligeholdelse og teknik og flyveuddannelse), som nu er samlet i OAS, anførte Grækenland, at man også havde til hensigt at privatisere disse aktiviteter. Dette var også fastsat i lov nr. 3185/2003. Det var også hensigten at sælge enhver kapitalinteresse i andre selskaber som f.eks. Olympic Catering og Galileo Hellas. OA havde også kapitalinteresser i tre brændstofvirksomheder i den internationale lufthavn i Athen, dvs. Athens Airport Pipeline, Olympic Fuel og Olympic IntoPlane, og det forventedes, at disse aktieposter ville blive solgt rettidigt og på ordnet vis. Det ville være forholdsvis let at sælge disse selskaber, da de havde »rene balancer«, og deres private aktionærer havde forkøbsret til dem.
(54)
De græske myndigheder ønskede at afklare en række spørgsmål i forbindelse med omstruktureringen, der var rejst ved procedurens indledning.
(55)
Vedrørende aftalerne mellem OA og NOA hævdede Grækenland, at alle tjenester leveres til markedspriser og er i overensstemmelse med OA's forretningspolitik, der gælder generelt. Myndighederne forpligtede sig også til at fremsende disse aftaler til Kommissionen.
(56)
Med hensyn til flyleasing understregede Grækenland, at kun fly, som OA ejede fuldt ud, blev overført til Olympic Airlines. Fly, som OA havde leaset, blev videreleaset til NOA til markedspriser, da en ophævelse af leasingaftalerne inden udløb havde medført, at OA skulle betale for tab, som opstod for leasinggiverne. Operationelle leasingaftaler ville blive overdraget direkte til NOA, hvorved OA ikke længere ville være omfattet af leasingaftalen.
(57)
Vedrørende leasingen af fire Airbus A340/300-fly, som til dels var omfattet af statsgarantier (op til 45 % af værdien af finansieringen), ville disse leasingaftaler ikke blive overdraget til det nye selskab. NOA ville operere disse fly på grundlag af videreleasing og betale markedspriser til OA. De græske myndigheder anførte således, at NOA ikke ville få nogen fordel fra staten.
(58)
I forbindelse med statsgarantierne til disse fly var det Grækenlands påstand, at selv om det hed i 2002-beslutningen, at den omstruktureringsstøtte, der var ydet til OA i flere former (herunder statsgarantier), var uforenelig, havde Kommissionen kun krævet tilbagesøgning af den sidste tranche (41 mio. EUR) af den omstruktureringsstøtte, der var ydet til OA (samt tilbagesøgning af ulovlig ny støtte) på grundlag af en berettiget forventning. Grækenland fastholdt, at da der i 2002-beslutningen ikke specifikt var fastsat krav om tilbagesøgning (eller tilbagekaldelse) af statsgarantier, gav beslutningen mulighed for, at de blev videreført.
(59)
Med hensyn til overførslen af forpligtelser til offentlig tjeneste gjorde Grækenland gældende, at denne fandt sted på lovlig vis, da beflyvningen af disse ruter udgjorde en integrerende del af OAv's luftfartsaktiviteter, og ruterne fortsat blev befløjet med de samme fly og det samme personale som resten af nettet.
(60)
Med hensyn til den påståede nye støtte til OA udtrykte de græske myndigheder en vis forvirring over, hvad der mentes med »skyldige skatter«. Ifølge de græske myndigheder havde Kommissionen ikke godtgjort, at de græske myndigheder havde »bistået« OA ved at tolerere, at visse forpligtelser (ikke kun skatter) ikke blev betalt. De anførte endvidere, at da Kommissionen havde fremført en sådan påstand, påhvilede det den at løfte bevisbyrden, hvilket den ikke havde gjort. Grækenland gentog, at OA er underlagt den generelt gældende græske lovgivning og de procedurer, der gælder for alle græske virksomheder i denne henseende.
(61)
Vedrørende den påstående manglende betaling af »spatosimo« anførte den græske regering, at der bør sondres mellem forholdet mellem luftfartsselskaberne, der opkræver »spatosimo«-afgiften og derpå overfører denne til de græske civilluftfartsmyndigheder (HCAA), og forholdet mellem HCAA og lufthavnene i Grækenland (herunder AIA), som modtager en andel af »spatosimo«-afgiften beregnet på grundlag af passagertallet. Med hensyn til opkrævningsmekanismen opkræver luftfartsselskaberne denne afgift hos passagererne, og den overføres derpå af luftfartsselskaberne til staten. »Spatosimo«, der således er blevet opkrævet og ikke betalt til staten, er gæld til staten og omfattet af den generelle bestemmelse i bestemmelserne om opkrævning af gæld (KEDE). Dette var situationen med hensyn til det beløb på 26 001 473,33 EUR, som OA ikke havde betalt rettidigt, men som senere blev tilbagebetalt i rater med alle gældende morarenter og tillæg.
(62)
Opkrævningsmekanismen var adskilt fra udbetalingsmekanismen, hvor den græske stat (via HCAA) betaler beløb til lufthavnene. Selv om de to mekanismer skulle fungere i forlængelse af hinanden (hvor den ene finansierer den anden), anførte de græske myndigheder, at den græske stats forpligtelse til at betale lufthavnene ikke er afhængig af dens evne til at opkræve de skyldige beløb hos luftfartsselskaberne. Som følge heraf havde der været situationer, hvor staten havde været forpligtet til at udbetale beløb, der endnu ikke var opkrævet. De anførte endvidere, at selv om dette var utilfredsstillende for staten, udgjorde det ikke statsstøtte, da luftfartsselskaberne ikke blev fritaget for deres forpligtelse til at betale (herunder morarenter og tillæg). I det tilfælde, der blev henvist til i forbindelse med procedurens indledning, havde den græske stat på grund af likviditetsbegrænsninger været nødt til at ændre fordelingsprocenten for »spatosimo«-afgiften lufthavene imellem og yde mere til AIA (hvilket medførte en kortvarig reduktion af de forfaldne betalinger til andre lufthavne). De græske myndigheder forklarede, at dette var af afgørende betydning, da AIA's finansielle situation overvåges af Den Europæiske Investeringsbank og kommercielle långivere, og var uden betydning for spørgsmålet, om OA betalte de skyldige beløb.
(63)
De græske myndigheder anførte, at den manglende betaling af »spatosimo« var blevet rejst af Kommissionen som det eneste bevis for OA's manglende betaling af sine forpligtelser over for staten.
(64)
Med hensyn til den særlige konto i henhold til lov nr. 3185/2003 anførte de græske myndigheder, at forudbetalingen til OA af beløbet på 130 312 450 EUR var en foranstaltning af midlertidig karakter og noget, som enhver forsigtig markedsinvestor ville gøre. På tidspunktet for salget af NOA vil alle forudbetalte beløb igen blive indbetalt på den særlige konto. Grækenland forklarede endvidere, at aktierne i NOA ikke længere tilhører OAG, men staten. Grækenland tilføjede imidlertid, at eftersom OA var frataget værdien af sin luftfartsdivision, var fastsættelsen af en vis forudbetaling til OA, som ikke overstiger værdien af den »mistede« ejendom, en forholdsmæssig og passende foranstaltning i forbindelse med omstrukturering og privatisering.
(65)
Den græske regering anførte, at såfremt salget af NOA ikke indbringer det forudbetalte beløb på 130 312 450 EUR, vil mankoen blive dækket ved hjælp af salgsprovenuet fra andre aktiviteter end luftfartsaktiviteter. I henhold til lov nr. 3185/2003 vil provenuet fra salget af disse divisioner blive indbetalt på den særlige konto. Såfremt OA's finansielle forpligtelser overstiger den nominelle værdi af aktiekapitalen i de selskaber, der skal sælges, vil den græske insolvenslovgivning finde anvendelse, og kreditorerne kan gøre deres respektive krav gældende på grundlag heraf.
(66)
Eventuelle beløb fra salgsprovenuet, som overstiger den nominelle værdi af aktiekapitalen i de selskaber, der er blevet solgt, forbliver hos staten og kan ikke anvendes af OA. OA vil kun have adgang til kontoen med henblik på at opfylde sine fratrædelses- og pensionsforpligtelser og OA's og OAv's finansielle forpligtelser i forbindelse med omdannelsen og likvidationen.
(67)
Den græske stat anførte, at lov nr. 3185/2003 var et forsøg på at maksimere »shareholder value« for at maksimere tilbagebetalingen (af statsstøtte) og investeringsafkastet. Kreditorbeskyttelsen kunne ikke være bedre i tilfælde af konkurs.
(68)
Såfremt Kommissionen mener, at »forudbetalingen« ikke svarede til det, en (privat) markedsøkonomisk investor ville gøre for at maksimere tilbagebetaling og investeringsafkast, ville de græske myndigheder alternativt anmode Kommissionen om at overveje at undersøge forudbetalingen på grundlag af »rammebestemmelserne for redning og omstrukturering« som redningsstøtte, der er forenelig med fællesmarkedet i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c). I dette tilfælde kunne de græske myndigheder hævde, at betingelserne for at yde redningsstøtte var opfyldt fra og med december 2003, og dette ville være underbygget af forretningsplaner osv.
(69)
Med hensyn til spørgsmålet om eventuel støtte til de fremtidige købere af nogen af Olympic-selskaberne ønskede de græske myndigheder at forsikre Kommissionen om, at de havde til hensigt at sælge NOA og alle andre aktiviteter/forretningsområder til markedspriser, og at dette vil blive gjort i overensstemmelse med gældende græsk ret og EU-ret.
(70)
De græske myndigheder var ikke enige i konklusionen om, at den græske stat ønskede at beskytte NOA mod håndhævelsen af beslutningen fra december 2002, eftersom den forbyder alle OA's kreditorer at gøre krav gældende over for NOA. De har gjort gældende, at dette ikke var hensigten, som derimod var at maksimere genindvindingen af investeringen. De forklarede, at den særlige konto havde til formål at sikre, at beløb op til den nominelle værdi af NOA's aktiebeholdning er tilgængelige for OA og selskabets kreditorer, hvilket sikrede en passende kreditorbeskyttelse. De græske myndigheder understregede, at de har ret til at afgøre, hvad der er den mest hensigtsmæssige måde til at foretage omstrukturering og privatisering, og at indførelsen af et instrument til at sikre, at OA's kreditorer har mindst samme beskyttelsesniveau, som de ellers ville have, var et lovligt tiltag fra Grækenlands side. Denne kreditorbeskyttelse må ikke forveksles med tilbagesøgningsforpligtelsen på grundlag af 2002-beslutningen.
(71)
Grækenland var heller ikke enig i Kommissionens konklusion om, at oprettelsen af NOA ikke er en løsning, da selskabets rentabilitet ikke er garanteret; Grækenland anførte, at man var sikker på, at NOA ville blive en succes.
(72)
Med hensyn til den foreslåede lange gennemførelsesperiode for den samlede omstrukturering og privatisering anførte de græske myndigheder, at de tog Kommissionens betænkeligheder til efterretning og ville forsøge at fremskynde processen, for så vidt det var praktisk muligt. Grækenland havde til hensigt at fremsende en ny tidsplan for gennemførelsen af omstrukturerings- og privatiseringsplanen og den efterfølgende likvidation af OA til Kommissionen.
(73)
Vedrørende spørgsmålet om andre love, som gav OA særlige fritagelser eller immuniteter, gentog Grækenland, at de bestemmelser i lov nr. 96/1975, som gav OA særlige privilegier (med hensyn til betaling af afgifter på transaktioner, fritagelse for betaling af stempel- og trafikafgifter og inden for statsgarantier), var blevet ophævet, og at OA er omfattet af alle generelt gældende skatter og afgifter og opererer inden for en fri markedsøkonomi.
4.2. BEMÆRKNINGER FRA TREDJEMAND
(74)
Efter offentliggørelsen af brevet til de græske myndigheder i Den Europæiske Unions Tidende blev der inden for den fastsatte frist modtaget bemærkninger fra to andre interesserede parter.
4.2.1. AEGEAN AIRLINES
(75)
De første bemærkninger blev modtaget fra et græsk luftfartsselskab ved navn Aegean Airlines (i det følgende benævnt »Aegean«). Det fremsatte følgende bemærkninger.
(76)
Aegean har gjort gældende, at OA i det første driftsår i AIA havde betalt mindre end 30 % af sin gæld til AIA, at der angiveligt er indgået aftaler mellem AIA og OA (AIA's største individuelle kunde - 35 %), og at to panterettigheder med førsteprioritet er blevet registreret i tre OA-fly til fordel for AIA til sikring af betaling af beløb på over 29 mio. EUR plus renter og udgifter. OA's forfaldne gæld til AIA blev af Aegean anslået til at være i størrelsesordenen 70-80 mio. EUR. Aegean hævdede, at OA og NOA har fået lov til at indgå betydelige forpligtelser i relation til AIA, hvori staten ejer 55 %, og at andre luftfartsselskaber ikke har denne mulighed. Aegean har anslået, at selskabet havde haft samme muligheder, havde det fået driftskapital på 40-50 mio. EUR stillet til rådighed.
(77)
Med hensyn til OAv har Aegean anført, at dette selskab havde tab på 32,2 mio. EUR (ud af indtægter på 83 mio. EUR - 39 %), selv om det havde modtaget en kompensation på 8,2 mio. EUR fra den græske stat for »udflytningen før tid« af dets aktiviteter fra Hellinikon lufthavn til AIA. Aegean har endvidere anført, at OAv's gæld til OA er steget fra 68 mio. EUR i 2000 til 127 mio. EUR ved udgangen af 2002. OA konsoliderede ikke OAv's regnskaber i 2001 og 2002, og efter Aegeans opfattelse var grunden hertil et ønske om at få moderselskabets regnskabsbøger til at se bedre ud.
(78)
Aegean har også knyttet bemærkninger til OA's rentabilitet i 2003. Ifølge de offentligt tilgængelige trafikdata faldt OA's trafik med 8 % i 2003, mens selskabets belægningsgrad faldt med 5 %. Nedgangen var mest udtalt i forbindelse med dets europæiske rutenet med et fald på 14,4 %, mens antallet af forretningsrejsende faldt med 26 %. Efter Aegeans opfattelse betyder dette fald i passagertallet sammen med et stadig vanskeligere marked (prisstigninger på brændstoffer, øget konkurrence fra lavprisflyselskaber), at OAG 's finansielle situation er blevet forværret i løbet af 2003.
(79)
Aegean har givet udtryk for mistanke om, at det nye selskab ikke betaler (eller ikke betaler nok) for de tjenester, det modtager fra OAS.
(80)
Ifølge Aegean var den forudbetaling på 130 312 450 mio. EUR, der blev anbragt på den særlige konto, opbrugt efter otte måneder.
(81)
Der er vedtaget en ny lov (lov nr. 3259/2004), som beskytter OAS og OAv mod fuldbyrdelsesprocedurer. Ifølge loven skal der ikke iværksættes nogen procedure om fuldbyrdelse eller om foreløbige forholdsregler i eller uden for Grækenland i forbindelse med OAS' og/eller OAv's aktiver (løsøre eller fast ejendom) indtil den 28. februar 2005. Denne lov synes at være blevet vedtaget, fordi visse kreditorer havde beslaglagt et Airbus 300-600-fly og truede med at sælge det til udligning af deres krav.
(82)
Aegean har gjort gældende, at den græske stat automatisk havde tildelt de af OAv's ruter, der er omfattet af forpligtelsen til offentlig tjeneste, til NOA uden at afholde offentligt udbud. Desuden er alle OA's trafikrettigheder til ikke-EØS-lande blevet overtaget af det nye selskab uden en fornyet vurdering af udpegningskriterierne, selv om andre luftfartsselskaber, herunder Aegean, havde udtrykt interesse for at blive udpeget.
(83)
Aegean er af den opfattelse, at overførslen af aktiver til NOA uden de tilsvarende forpligtelser kan være uforenelig med både traktaten og den græske forfatning.
(84)
Ifølge en presseartikel havde MA, inden selskabet blev omdannet til NOA, akkumuleret en skattegæld på 3,5 mia. GRD, og Aegean hævder i denne henseende, at Grækenland ikke har gjort krav gældende over for NOA med hensyn til dette beløb.
4.2.2. RYANAIR
(85)
Der blev også modtaget bemærkninger fra det irske lavprisflyselskab Ryanair. Ryanair fremsatte en række generelle bemærkninger vedrørende anvendelsen af Fællesskabets statsstøtteregler i andre medlemsstater end Grækenland og i forbindelse med andre luftfartsselskaber end Olympic. Med hensyn til den foreliggende sag bemærkede Ryanair indledningsvis, at man ikke var i stand til fremsætte bemærkninger til det brev, der var sendt til den græske regering, da der ikke var stillet en engelsk oversættelse til rådighed.
(86)
Ryanair anførte videre, at selv om det »i forbindelse med den oprindelige undersøgelse mod OA var blevet konstateret, at OA havde modtaget statsstøtte på over 1 mia. EUR, skulle selskabet alligevel kun tilbagebetale 200 mio. EUR til den græske regering«. Ryanair gjorde endvidere gældende, at andre luftfartsselskaber har været tvunget til at subsidiere det nødlidende nationale selskab gennem højere lufthavnsafgifter, da OA var bevilget »ferie« fra disse afgifter. Efter Ryanairs opfattelse underminerer den fortsatte ulovlige støtte til dette konkursramte nationale luftfartsselskab alvorligt nye og mere effektive operatørers mulighed for at komme ind på markedet. Ryanair beskrev oprettelsen af et gældfrit, nyt luftfartsselskab som uacceptabel og satte spørgsmålstegn ved, om de gældende procedurer var blevet fulgt med hensyn til artikel 4 i Rådets forordning (EØF) nr. 2407/92 af 23. juli 1992 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber (10) ved ansøgningen om en ny driftslicens til det nye selskab. Afslutningsvis anførte Ryanair, at Grækenland ikke skulle have lov til igen at omgå reglerne og fortsat støtte sit konkursramte nationale luftfartsselskab.
4.3. GRÆKENLANDS SVAR PÅ BEMÆRKNINGERNE FRA TREDJEPARTER
(87)
Efter Grækenlands opfattelse er oplysningerne i bemærkningerne fra tredjeparter unøjagtige og bidrager ikke med noget nyt til undersøgelsen. De græske myndigheder gentog, at den tidligere privatiseringsproces for luftfartsselskabet var blevet afsluttet den 6. oktober 2004, og at en ny gruppe af rådgivere var blevet udpeget til både privatiseringen af NOA og af de andre forretningsområder/divisioner. Den nye gruppe af rådgivere havde allerede påbegyndt arbejdet, og der blev gjort fremskridt med »forslagsfasen«; endvidere var der blevet udarbejdet vejledende tidsplan for privatiseringen.
(88)
Vedrørende de specifikke bemærkninger fra tredjeparter afgav Grækenland følgende svar.
4.3.1. BEMÆRKNINGER FRA AEGEAN AIRLINES
(89)
Med hensyn til den påståede særbehandling af OA i AIA anførte de græske myndigheder, at dette spørgsmål var blevet behandlet tidligere i forbindelse med denne statsstøtteundersøgelse, ved Domstolen (sag C-415/03 Kommissionen mod Grækenland) og i andre statsstøtteundersøgelser (NN 27/1996 - Anlæg og drift af den internationale lufthavn i Athen). Selv om AIA er 55 % statsejet, drives selskabet som en privat virksomhed uden kontrol fra statens side i den daglige drift. Som sådan er AIA eneansvarlig for opkrævning af lufthavnsafgifter og afviklingsordninger ved forsinket betaling. Af AIA's ni direktører AIA udpeges fire af staten, fire af bygherrerne, mens den sidste er uafhængigt udpeget. Grækenland gentog, at man allerede havde afklaret spørgsmålene vedrørende den forsinkede betaling af »spatosimo«.
(90)
Hvad angår den mulige subsidiering af NOA gennem manglende betaling af gæld til OAS, anførte Grækenland, at alle tjenester, som OAS leverer til NOA, leveres til markedspriser og på markedsvilkår. De græske myndigheder fremlagde en vis dokumentation for betalinger, som NOA havde foretaget til OA.
(91)
Mere generelt fremlagde Grækenland dokumenter til støtte for sin påstand om, at NOA ikke har nogen udestående betalinger i forhold til nogen statslig enhed. I denne henseende blev der fremlagt dokumentation vedrørende ajourførte betalinger til skattemyndighederne med hensyn til lønskat (FMY), moms, lufthavnsafgifter (herunder i AIA), »spatosimo« og socialsikringsbidrag (IKA).
(92)
Med hensyn til den særlige konto anførte Grækenland, at beløbene på kontoen blev anvendt i overensstemmelse med lov nr. 3185/2003. Forudbetalingen til kontoen blev beskrevet som en »midlertidig foranstaltning, som enhver forsigtig markedsinvestor ville træffe«. Forudbetalingen var primært blevet anvendt til lønninger i både OA og OAv, leasingomkostninger i forbindelse med fly og førtidspensionering af personale i OA og OAv.
(93)
Den græske stat anførte endvidere, at NOA hverken direkte eller indirekte har modtaget midler fra den særlige konto. Påstanden om, at NOA ikke havde fået overdraget forpligtelser ved oprettelsen, blev også kraftigt tilbagevist.
(94)
Beløbet på 130 312 450 EUR blev tildelt i rater mellem den 24. december 2003 og den 13. maj 2004 (et tidsrum på under seks måneder). Det var blevet udbetalt på en sådan måde, at hvis Kommissionen skulle nå frem til, at det udgjorde statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1, ville alle betingelser for, at det kunne betragtes som redningsstøtte, være opfyldt. Til støtte for påstanden om, at kontantforskuddet kunne udgøre redningsstøtte, anførte Grækenland følgende:
-
Olympic Airways var en kriseramt virksomhed som omhandlet i rammebestemmelserne om rednings- og omstruktureringsstøtte.
-
Forudbetalingen til Olympic Airways udgjorde af likviditetsstøtte.
-
Likviditetsstøtten forventedes tilbagebetalt over en periode på højst 12 måneder efter udbetalingen af den sidste rate til OA; den sidste rate blev udbetalt i maj 2004, og tilbagebetalingen skulle efter planen foretages efter privatiseringen af NOA i maj 2005.
-
Tildelingen af redningsstøtte forhindrede dybtgående og alvorlige sociale vanskeligheder i hele Grækenland.
-
OA ophørte med at være et luftfartsselskab og udførte kun andre tjenester end luftfartstjenester, hvorfor afsmitningseffekterne til andre medlemsstater er begrænsede.
-
Det tildelte beløb var nødvendigt for at videreføre selskabet i den begrænsede periode, hvori det blev ydet; beløbet er rimeligt og kan sammenlignes med andre redningsstøttebeløb, der er godkendt af Kommissionen til virksomheder af samme størrelse eller inden for samme sektor.
(95)
Med hensyn til den nye lov (lov nr. 3259/2004), der beskytter OAS og OAv mod iværksættelse af fuldbyrdelsesprocedurer, anførte Grækenland, at denne foranstaltning var nødvendig for at sikre privatiseringsprocessen. Denne midlertidige foranstaltning fratog ikke kreditorerne deres rettigheder, men suspenderede i en begrænset periode iværksættelsen af fuldbyrdelsesprocedurer. Denne beskyttelse mod kreditorer gælder ikke i forhold til den græske stat eller andre offentlige/statslige organer; den var kun gældende for OA og OAv. Den midlertidige foranstaltning kunne ikke anses for at udgøre statsstøtte, da den ikke indebar nogen overførsel af statsmidler. (I henhold til lov nr. 3185/2003 kan kreditorer efter spaltningen kun træffe foranstaltninger over for NOA med hensyn til den gæld, der blev overført til NOA).
(96)
Efter Grækenlands opfattelse fandt overførslen af forpligtelser til offentlig tjeneste og bilaterale udpegningsrettigheder til NOA sted i kraft af »arverettigheder« i overensstemmelse med græsk selskabsret. Disse ruter blev befløjet enten af OA eller OAv, og disse selskabers luftfartsdivisioner udgjorde nu NOA.
(97)
Med hensyn til den påståede udestående skattegæld på 3,5 mia. GRD i forbindelse med MA, forklarede Grækenland, at en udestående skattegæld vedrørende perioden 1993-1997 var genstand for tvist ved domstolene i Grækenland. Det pågældende beløb (herunder afgifter og bøder) er 9 106 481,75 EUR, og sagen er stadig verserende. Selskabet foretager passende hensættelser i sit regnskab vedrørende denne forpligtelse, indtil der er truffet afgørelse i sagen.
4.3.2. BEMÆRKNINGER FRA RYANAIR
(98)
Grækenland afviser fuldstændig Ryanairs bemærkninger i betragtning af, at Ryanair ikke er aktiv på det græske marked, ikke konkurrerer med Olympic Airlines og anvender proceduren til at fremføre argumenter, der vedrører selskabets egen igangværende debat med Kommissionen.
4.4. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND EFTER MODTAGELSEN AF ÅBNINGSSKRIVELSEN VEDRØRENDE PÅBUD OM INDSTILLING
(99)
Den 11. oktober 2004 fremsendte Kommissionen en åbningsskrivelse, hvori den underrettede Grækenland om, at den agtede at vedtage en beslutning, hvori den påbyder Grækenland at indstille eventuelle ulovlige støtteforanstaltninger, indtil der kan vedtages en beslutning om støttens forenelighed. Det fremgik af brevet, at hvis Kommissionen ikke senest ti dage efter modtagelsen af brevet modtog tilfredsstillende dokumentation for, at Grækenland ikke længere udbetalte støtte til OA, ville et sådant påbud blive udstedt. Grækenland blev også opfordret til at fremsætte sine bemærkninger dertil.
(100)
Den 28. oktober 2004 besvarede de græske myndigheder denne åbningsskrivelse. Grækenland var af den opfattelse, at et påbud på dette stadium ville være uforholdsmæssigt og urimeligt og bringe Grækenlands aktuelle intensive indsats for at finde en løsning på selskabernes problem i alvorlig fare. I relation til væsentlige spørgsmål, der var rejst i Kommissionens åbningsskrivelse, anførte Grækenland endvidere med hensyn til »spatosimo«-betalinger, at da OA ikke længere var et luftfartsselskab, opkrævede selskabet ikke længere denne afgift, og med hensyn til den »særlige konto« og udbetalingen herfra af 130 312 450 EUR til NOA, at dette svarede til den måde, hvorpå en forsigtig investor ville handle, eller eventuelt udgjorde udbetaling af redningsstøtte. De græske myndigheder anførte, at de ikke kunne se noget behov for et sådant påbud på dette stadium af undersøgelsesproceduren og ikke fandt, at der var tale om en væsentlig ændring af omstændighederne efter indledningen af proceduren, og heller ikke, at der var bevis for omfattende og uoprettelig skade, der berettigede udstedelsen af et sådant påbud.
4.5. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND EFTER DOMMEN I SAG C-415/03
(101)
Som nævnt ovenfor henvendte Kommissionen sig den 23. maj 2005 til de græske myndigheder efter Domstolens dom i sag C-415/03, Kommissionen mod Grækenland, for at få oplyst, hvilke foranstaltninger Grækenland ville træffe for at sikre overholdelse af dommen.
(102)
De græske myndigheder svarede ved brev af 2. juni 2005, og selv om brevet primært vedrørte spørgsmålet om tilbagesøgning efter 2002-beslutningen, vil det, for så vidt som det berørte spørgsmål vedrørende omstruktureringen og den foreslåede privatisering, som denne undersøgelsesprocedure vedrører, blive undersøgt i forbindelse med den foreliggende sag.
(103)
De græske myndigheder ønskede for det første at rejse visse spørgsmål vedrørende tilbagesøgningen fra OA. Grækenland ville gerne understrege, at selv om det hedder i præmis 33 i Domstolens dom, at »den omhandlede overførsel [omfattede] alle aktiver i Olympic Airways (…) til det nye selskab, Olympic Airlines«, var dette ikke korrekt, og at en række væsentlige aktiver er forblevet i OA, som fortsat er aktivt på flere markeder.
(104)
Grækenland anførte, at selskaberne i OAG var ved at blive privatiseret, og at oplysninger om denne privatisering allerede var blevet fremsendt til Kommissionens tjenestegrene. Det var de græske myndigheders hensigt fuldt ud at opfylde tilbagesøgningsforpligtelsen, og så snart aktiverne i NOA var blevet solgt, ville salgsprovenuet gå direkte til den græske stat. Hvis dette ikke var tilstrækkeligt til at opfylde denne forpligtelse, ville det provenu fra salget af OA, der var anbragt på den særlige konto oprettet i statens navn, blive anvendt. Når alle disse muligheder var blevet udnyttet, var det de græske myndigheders hensigt at afvikle OA.
(105)
Grækenland forpligtede sig endvidere til, at såfremt salgsprovenuet fra NOA ikke fuldt ud opfyldte tilbagesøgningsforpligtelsen, ville man garantere, at ingen generel eller speciel bestemmelse i græsk ret vil beskytte de »efterfølgende selskaber« (som eksplicit omfatter NOA) mod den forpligtelse til tilbagebetaling af støtte, som pålægges i Kommissionens 2002-beslutning. Med hensyn til den særlige bestemmelse i lov nr. 3185/2003, som giver NOA beskyttelse mod kreditorer med hensyn til OA's gæld, som var stiftet inden omstruktureringen, hedder det mere specifikt videre i brevet, at »ikke engang den græske stat kan anlægge sag mod Olympic Airlines for at få indfriet Olympic Airways' gæld«, og at fællesskabsrettens forrang betyder, at denne bestemmelse med hensyn til tilbagesøgning ikke kan anvendes til at forhindre, at Kommissionens beslutning og Fællesskabets statsstøtteregler får virkning.
(106)
De græske myndigheder præciserede, at formålet med denne bestemmelse var at beskytte NOA under omstruktureringen og ikke at beskytte selskabet mod en mulig forpligtelse til at tilbagesøge støtte i henhold til 2002-beslutningen. Efter Grækenlands opfattelse ville en eventuel fremtidig tilbagebetalingsforpligtelse for NOA, hvis tilbagesøgningen ikke var blevet fuldt ud iværksat i forbindelse med OAG, ikke være mulig i tilfælde af, at det efterfølgende selskab sælges til en rimelig markedspris på grundlag af Kommissionens retningslinjer for privatisering.
5. RESULTATER AF DEN EKSPERTUNDERSØGELSE, KOMMISSIONEN ANMODEDE OM
(107)
Før Kommissionen kan vurdere de punkter, der er rejst ved procedurens indledning, og oplysningerne fra de græske myndigheder og tredjeparterne, var det nødvendigt at undersøge OA's (OAS') og NOA's aktuelle økonomiske og finansielle situation og de fremskridt, der var gjort med hensyn til omstruktureringen og privatiseringen.
(108)
Med henblik herpå indgik Kommissionen kontrakt med en uafhængig ekspert (Moore Stephens) med henblik på at gennemføre en undersøgelse af de forskellige Olympic-selskabers hidtidige omstrukturering, drift og privatisering og for at fastslå, hvad der er sket siden omstruktureringen.
(109)
Moore Stephens (i det følgende benævnt »eksperterne«) gennemførte deres undersøgelse i Athen fra den 9. til den 26. maj 2005. Under gennemførelsen af undersøgelsen fik de bistand fra de græske myndigheder og deres rådgivere og også af den omstændighed, at myndighederne og deres privatiseringsrådgivere havde etableret et datarum, således at potentielle købere, der var involveret i privatiseringsprocessen, kunne foretage egne undersøgelser.
5.1. EKSPERTERNES KONKLUSIONER VEDRØRENDE OMSTRUKTURERINGEN
(110)
Eksperterne undersøgte omstruktureringen og den måde, hvorpå de aktiver og passiver, der skulle henholdsvis overføres til NOA og forblive hos OA, blev vurderet, og har anført, at visse posteringer ikke er i overensstemmelse med hverken græske eller internationale almindeligt anerkendte regnskabsprincipper (GAAP). De har anført, at et beløb på 30 mio. EUR med betegnelsen goodwill blev opført på OA's balance inden omstruktureringen. Dette beløb var ledelsens værdiansættelse af mærkenavnet Olympic, Olympic-logoet, varemærket NOA samt slots og bilaterale aftaler. De har anført, at hverken græske eller internationale GAAP gør det muligt at opføre internt oparbejdede immaterielle anlægsaktiver eller goodwill på balancen.
(111)
Noget andet, der eventuelt kunne give anledning til bekymring, vedrørte værdiansættelsen af fly. Eksperterne har anført, at ejede fly og flymotorer i OA og OAv på spaltningstidspunktet blev opskrevet til den aktuelle markedsværdi. Denne værdiansættelse blev foretaget den 1. oktober 2003 af en international luftfartskonsulent, Airclaims Ltd., og resulterede i en stigning på ca. 43,2 mio. EUR i forhold til den eksisterende nedskrevne værdi.
(112)
Eksperterne har peget på, at åbningsbalancen for NOA ikke indeholdt nogen hensættelse til dubiøse fordringer i forbindelse med tilgodehavender fra salg. Mens NOA's ledelse er sikker på, at alle de saldi, der blev overført, ville være opkrævet, mener eksperterne, at det er urealistisk at antage, at der ikke er nogen uerholdelige fordringer. Et yderligere beløb på 825 020 EUR med betegnelsen »dubiøse fordringer« blev opført på MA's omdannelsesbalance. Eksperterne er af den opfattelse, at det synes uforsigtigt at medtage dette som et aktiv.
(113)
Det blev også bemærket af eksperterne, at NOA's åbningsbalance indeholdt et af ledelsen anslået aktiv på 7,9 mio. EUR fra OA, som tidligere havde udgjort et tilgodehavende i MA. Den tilsvarende forpligtelse blev ikke overført til NOA på grund af bestemmelserne i lov nr. 3185/2003, som giver mulighed for, at forpligtelserne forbliver hos OA.
(114)
Eksperterne har anført, at der i åbningsbalancen var medtaget en diverse debitor på 24,4 mio. EUR, som vedrørte et tilgodehavende hos OA med hensyn til det forventede nettoprovenu ved salget af to ejede A300-600-fly, som forblev på OA's balance og blev leaset til NOA. Det er ikke i overensstemmelse med græske eller internationale GAAP at medtage en fordring, som vedrører et salg, der endnu ikke har fundet sted af et anlægsaktiv, som ikke ejes af selskabet. Da NOA synes at have haft omkostningerne og fordelene ved at eje disse fly, kunne flyene have være overført til NOA sammen med de andre ejede fly til den bogførte værdi på 19,2 mio. EUR.
(115)
Eksperterne har endvidere bekræftet, at NOA's balance ikke omfatter hovedparten af de forpligtelser vedrørende luftfartsaktiviteter, der fandtes i OA og OAv. Eksperterne har anført, at alle aktiver og passiver vedrørende aktiviteter, der udskilles i forbindelse med en omstrukturering af et selskab, skal overføres i henhold til græsk selskabsret. Selv om dette er forbundet med en uundgåelig grad af subjektivitet, giver lovgivningen ikke ledelsen mulighed for at være selektiv med hensyn til, hvilke aktiver og passiver der overføres. Lov nr. 3185/2003 indeholder imidlertid bestemmelser, der gav OAG's ledelse mulighed for at tilsidesætte de normale krav i lovgivningen og selektivt undlade at medtage forpligtelser ved udskilningen. På grundlag af lov nr. 3185/2003 besluttede ledelsen ikke at medtage alle forpligtelser, der var mere end en måned gammel, ved udskilningen.
(116)
Eksperterne har foretaget en sammenligning mellem de forpligtelser, der blev overført, og de forpligtelser, der ikke blev overført, ved at sammenligne uddrag af NOA's åbningsbalance pr. 11. december 2003 med OA's og OAv's balancer ved årets udgang pr. 31. december 2003 (OA og OAv udarbejdede ikke balancer pr. 11. december 2003).
UDDRAG AF BALANCER
Olympic Airlines
Olympic Airways
Olympic Aviation
11. dec. 2003
31. dec. 2003
31. dec. 2003
Hensættelse til ophør
Hensættelse til pensionsydelser
33 922 469
82 035 663
10 534 535
Note 1
Andet
7 616
89 230 530
709 865
Note 1
33 930 085
171 266 193
11 244 400
Langfristede forpligtelser
Banklån
-
148 036 005
-
Note 2/Note 1
Øvrige langfristede forpligtelser
-
1 018 427
-
Note 1
-
149 054 432
-
Kortfristede forpligtelser
Leverandører
31 019 022
89 067 738
148 671 366
Note 1
Kortfristet gæld til banker
-
14 504 809
-
Note 3/Note 1
Forudbetalinger fra kunder
824 482
-
392 413
Note 1
Forfaldne skatter og afgifter (herunder lufthavnsafgifter)
4 045 699
373 549 262
719 901
Note 1
Forfaldne socialsikringsbidrag
2 495 142
147 554 360
-
Note 1
Kortfristet del af langfristede forpligtelser
-
22 986 786
-
Note 2/Note 1
Skyldigt udbytte
514 739
-
-
Gæld til tilknyttede virksomheder
-
4 745 844
-
Note 1
Andre kreditorer
7 009 156
65 838 943
617 392
Note 1
Forudbetalte billetter
32 288 005
-
-
78 196 245
718 247 742
150 401 072
Periodeafgrænsningsposter
Skyldige udgifter
-
49 642 845
751 674
Note 1
Diverse periodeafgrænsningsposter
-
57 328 943
17 664 167
Note 1
-
106 971 788
18 415 841
FORPLIGTELSER I ALT
112 126 330
1 145 540 155
180 061 313
Note 1:
Ikke-overførte forpligtelser i overensstemmelse med lov nr. 3185/2003.
Note 2:
Lån fra ABN Amro.
Note 3:
Lån fra Emporiki Bank indfriet med provenu fra 130 mio. EUR i februar 2004.
(117)
Eksperterne har dermed vist, at ingen langfristede forpligtelser og under 10 % af de kortfristede forpligtelser blev overført til NOA. De samlede forpligtelser, der blev overført til NOA (145 mio. EUR), udgør kun 9,9 % af alle tre selskabers samlede forpligtelser (1 471 mio. EUR). De kortfristede forpligtelser, der blev overført til NOA (10 % af de samlede kortfristede forpligtelser), er forpligtelser, der er under en måned gamle.
(118)
De største forpligtelser, der forblev hos OAG, er skatte- og socialsikringsgæld til staten til et beløb af 521 mio. EUR. NOA-ledelsens erklærede hensigt med at lade de fleste af forpligtelserne forblive hos OA var ifølge eksperterne at gøre det muligt for luftfartsselskabet, i dets nye skikkelse som NOA, at fortsætte aktiviteterne og gennemføre privatiseringen. De har derfor konkluderet, at såfremt OAG's ledelse havde overført luftfartsdivisionernes samlede forpligtelser til NOA, ville det nye selskab have oplevet de samme likviditetsproblemer som dem, der gjorde sig gældende i OAG, hvilket næsten med sikkerhed ville have medført luftfartsselskabets insolvens og lukning. Der ville med andre ord ikke have været noget formål med at gennemføre omstruktureringen, hvis de samlede forpligtelser, som OAG's luftfartsdivisioner havde, var blevet udskilt sammen med aktiverne.
(119)
Med hensyn til MA blev en skattehensættelse i forbindelse med resultaterne af en skatterevision for årene 1992-1997, som udgjorde 9,1 mio. EUR, ikke medtaget i balancen. Eksperterne konstaterede, at der ikke havde været nogen skattehensættelse for MA for årene 1998-2003. Skattemyndighederne har endnu ikke foretaget en revision. Ledelsen har ikke foretaget en hensættelse, da den ikke mener, at der vil skulle betales skat af overskud for perioden. MA havde overskud i 2001, 2002 og 2003.
(120)
Eksperterne er nået til den konklusion, at der var tale om en overvurdering af de aktiver, der blev overført til NOA. Eksperterne har selv foretaget en anden værdiansættelse af de overførte aktiver og er nået til den konklusion, at den værdiansættelse, som OAG's ledelse havde foretaget (130 312 459 EUR), og som ikke var valideret af en uafhængig revisor, var betydeligt overvurderet, efter deres opfattelse med over 90 mio. EUR. Kommissionens eksperter har med anvendelse af regnskabsmetoder, der er anerkendt i græske og internationale GAAP, tilpasset NOA's balance for at afspejle de ovennævnte aspekter, for så vidt de kan kvantificeres, og resultatet er, at værdien af de nettoaktiver, der blev overført til NOA, nedsættes fra 130 mio. EUR til 38 mio. EUR. De har anført i denne henseende, at selv hvis man giver mulighed for en vis grad af subjektivitet i værdiansættelsen, er det vanskeligt at forklare forskellen mellem de to beløb, og konkluderer, at NOA var overvurderet (11).
Post
Åbningsbalance (EUR)
Tilpasning (EUR)
Tilpasset balance (EUR)
Forklaring
1.
Goodwill
30 000 000
(30 000 000)
-
Internt oparbejdet goodwill ikke medtaget
2.
Ejede fly
124 599 144
(43 200 000)
81 399 144
Fly angivet til nedskreven værdi
3.
Tilgodehavender fra salg
51 336 137
ledelsesskøn
ledelsesskøn
Tvivlsomme tilgodehavender fra salg ikke medtaget
4.
Tilgodehavende hos OA
7 904 245
(2 904 245)
5 000 000
Tilgodehavende hos OA ændret til det faktiske beløb
5.
Tilgodehavender (MA)
825 020
(825 020)
-
Tvivlsomme tilgodehavender (MA) ikke medtaget
6a.
Diverse debitor
24 674 196
(24 674 196)
-
Debitor vedrørende fremtidigt salg af fly ikke medtaget
6b.
Ejede fly
-
19 175 961
19 175 961
Fly, der skal sælges til den bogførte værdi, medtaget
7.
Forpligtelser 1 måned
-
ledelsesskøn
ledelsesskøn
Forpligtelser 1 måned medtaget
8.
Skattehensættelse 1992-1997
-
(9 106 482)
(9 106 482)
Skattehensættelse (MA) 1992-1997 medtaget
9.
Skattehensættelse 1998-2003
-
ledelsesskøn
ledelsesskøn
Skattehensættelse (MA) 1998-2003 medtaget
I alt
(91 533 982)
(121)
Ifølge eksperterne blev NOA's åbningsbalance og omdannelsesbalancerne opstillet af selskabets revisorer, Deloitte & Touche, på grundlag af oplysninger fra ledelsen, men blev ikke revideret eller på anden måde vurderet uafhængigt. I henhold til almindelig græsk selskabsret ville uafhængige revisorer skulle afgive udtalelse om, at tallene i omdannelsesbalancerne var korrekt uddraget fra selskabets underliggende regnskabsbilag. Lov nr. 3185/2003 tillod imidlertid NOA at undlade dette og krævede kun, at revisorerne udarbejder balancerne uden at skulle afgive udtalelse om dem.
(122)
Eksperterne kan ikke konkludere, om Deloitte & Touche faktisk udarbejdede balancerne, eller om de blev udarbejdet af ledelsen. Deloitte & Touches rapport om deres arbejde er en beskrivende rapport, som redegør for balancernes sammensætning, og hvori de understreger, at de »ikke selv har foretaget nogen revision eller anden uafhængig undersøgelse«, og at omdannelsesbalancerne fortsat er ledelsens »fulde, absolutte eneansvar«.
(123)
Eksperterne har derfor konkluderet, at der foruden spørgsmålene om en korrekt regnskabsmæssig behandling, der er anført i forbindelse med den tidligere konstatering, er der generelt ikke sikkerhed for tallene i åbningsbalancen på grund af, at der ikke er foretaget en revision eller en anden uafhængig kontrol heraf. Til støtte for denne konklusion har eksperterne også henvist til revisionspåtegningen på NOA's årsregnskab for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2003, to en halv uge efter åbningsbalancen, hvor revisoren tog forbehold med hensyn til selskabets åbningsbalance. Revisorerne har anført, at med hensyn til goodwill, værdiansatte faste aktiver og de debitorer og kreditorer, der var overført fra de deltagende selskaber til NOA, er de ikke i stand til at bekræfte værdien af disse poster, og at de derfor ikke afgiver udtalelse herom.
(124)
Lov nr. 3185/2003 giver mulighed for et kontantforskud fra den græske stat til opfyldelse af OA's og OAv's finansielle forpligtelser i forbindelse med omdannelsen og likvidationen, og dette beløb er baseret på den nominelle værdi af NOA's aktier. Eksperterne har konkluderet, at det var i OAG's interesser […] (12) at maksimere NOA's aktiekapital primo ved at maksimere værdien af de overførte aktiver og minimere værdien af de overførte passiver. Værdien af de nettoaktiver, der blev overført, og den nominelle værdi af NOA's aktiekapital var 130 mio. EUR. Den græske stat betalte dette beløb til OA i overensstemmelse med lov nr. 3185/2003.
(125)
Eksperterne er nået til den konklusion, at hvis der var blevet anvendt anerkendt regnskabspraksis, havde den græske stat været i stand til kun at yde et meget lavere bidrag til OA i henhold til lov nr. 3185/2003. I betragtning af OA's og NOA's likviditetssituation på tidspunktet for omstruktureringen ville en sådan nedsættelse af de likvide midler fra staten have haft alvorlige konsekvenser for OA's og NOA's evne til at fortsætte aktiviteterne.
(126)
De har endvidere konkluderet, at det endelige resultat af udskilningen, privatiseringen og salget af aktiverne er, at OAG vil stå tilbage uden erhvervsmæssige aktiviteter, med minimale aktiver og en gæld på hundreder millioner euro. Insolvensbestemmelserne i henhold til græsk ret vil formentlig blive anvendt på OA og OAv, og de vil blive afviklet. Kreditorerne, først og fremmest den græske stat, vil bære omkostningerne.
5.2. EKSPERTERNES KONKLUSIONER VEDRØRENDE OA (OAS) EFTER OMSTRUKTURERINGEN
(127)
Eksperterne har undersøgt OA's (OAS') situation i forlængelse af beslutningen af 11. december 2003. Selskabet har fortsat lidt tab, og disse tab har tæret på selskabets egenkapital og reserver og alvorligt vanskeliggjort dets lånemuligheder.
5.2.1. OA'S (OAS') SITUATION MED HENSYN TIL SKATTER OG SOCIALSIKRING
(128)
Eksperterne har konstateret, at OA's balance omfatter en stor skatte- og socialsikringsgæld. Denne har været stigende år for år, da betalingerne til skattemyndighederne ikke har svaret til de årlige forpligtelser. Skattegælden vedrører hovedsagelig lønskat, der går flere år tilbage, og omfatter også lufthavnsafgifter, moms og selskabsskat. I forbindelse med udskilningen af luftfartsaktiviteterne til NOA blev kun én måneds skatte- og socialsikringsforpligtelser overført til den nyoprettede enhed. Socialsikringsgælden vedrører hovedsagelig selskabets primære pensionsfond. I 2003 og 2004 steg gælden med i alt 137 mio. EUR. I denne periode betalte selskabet 7,7 mio. EUR i forbindelse med en gældsafviklingsaftale for årene før 2003.
(mio. EUR)
2002 (13)
2003 (13)
2004 (14)
Skatter
219
374
431
Socialsikring
54
148
196
I alt
273
522
627
Bemærk:
Tal for 2005 er ikke tilgængelige, da OA's regnskabsbilag ikke er blevet ajourført efter 31. december 2004.
(129)
Eksperterne har bemærket, at det fremgår af OA's revisionspåtegning for 2003, at »selskabets regnskabsbøger og bilag i vidt omfang ikke har fulgt bestemmelserne i skattelovgivningen«. Det fremgår endvidere af påtegningen, at »skatterevisionen for årene 1998 og 1999 konkluderede, at regnskaberne og bilagene var utilstrækkelige« og at »da selskabet ikke er blevet revideret af skattemyndighederne for perioden 2000-2003, er dets skattegæld for perioden 1998-2003 ikke endelig«.
(130)
Eksperterne har konkluderet, at OA har en mangeårig historie med ikke at betale sin skatte- og socialsikringsgæld fuldt ud. De har anført, at den samlede gæld allerede var meget stor ved udgangen af 2002, nemlig 273 mio. EUR, og at denne fortsat er steget betydeligt siden da. Eksperterne har anført, at den anslåede gæld ved udgangen af 2004 på 627 mio. EUR udgør over 75 % af NOA's og OAG's samlede årlige omsætning i 2003. De har tilføjet, at OA's manglende betaling af skattegæld har udgjort en likviditetsfordel for OA både før og efter omstruktureringen.
5.2.2. BELØBET PÅ 130 312 459 EUR, DER BLEV OVERFØRT OA (OAS)
(131)
Den græske stat foretog kontante overførsler på i alt 130 312 459 EUR til OAG i syv rater mellem den 24. december 2003 og den 13. maj 2004. Disse blev undersøgt af eksperterne med henblik på at fastslå, hvordan de blev udbetalt, og hvad de efterfølgende blev anvendt til.
(132)
Disse midler blev udbetalt i henhold til bestemmelserne i lov nr. 3185/2003 og var baseret på den nominelle værdi af aktiekapitalen i det nyetablerede selskab NOA. Beløbet var ifølge loven »til betaling af fratrædelsesgodtgørelser og øvrige udgifter til de ansattes fratrædelse under enhver form samt opfyldelse af Olympic Airways' og Olympic Aviations finansielle forpligtelser i forbindelse med omdannelsen og likvidationen«.
(133)
Eksperterne har konstateret, at overførslerne blev foretaget på tidspunkter, hvor der ikke var flere midler på OA's bankkonto. Der tegnede sig et tydeligt mønster i form af, at statens overførsler blev anvendt gradvist i en periode på nogle uger, hvor indbetalingerne fra andre kilder var mindre end udbetalingerne. På det tidspunkt, hvor bankkontoen var ved at løbe tør, blev der foretaget endnu en overførsel, og processen blev gentaget.
Overførselsdato
EUR
24. december 2003
32 960 288
14. januar 2004
10 091 143
30. januar 2004
35 356 335
13. februar 2004
10 000 000
8. april 2004
8 000 000
22. april 2004
12 000 000
13. maj 2004
21 904 693
I alt
130 312 459
(134)
På grundlag af denne betalingsoversigt og oplysninger fra OA's ledelse, […]. Eksperterne bekræftede, at OA's ledelse syntes at have fortolket begrebet pension og andre omstruktureringsomkostninger så bredt, at enhver form for udgift for OA i perioden mellem udskilningen af NOA og privatiseringen til endebringelse kunne omfattes. Selv om det ikke er let at verificere analysen af, hvad OA anvendte midlerne til, da midlerne fra den »særlige konto« blev blandet med alle andre midler, der indgik på selskabets hovedbankkonto, har OA's ledelse oplyst over for Kommissionens eksperter, at midlerne blev anvendt på følgende måde:
Udgiftskategori
EUR
Flyleasing
51 012 257
Pensionsbetalinger
29 953 077
Lønninger
34 407 994
Tilbagebetaling af lån - Emporiki Bank
14 939 131
I alt
130 312 459
5.2.3. DEN GRÆSKE STATS TILBAGEBETALING AF EN DEL AF LÅNET FRA ABN AMRO BANK TIL OA
(135)
Den 9. februar 2001 indgik OA en låneaftale med ABN Amro Bank vedrørende et lån på 182 198 160 EUR til finansiering af OA's udflytning til den nye internationale lufthavn i Athen.
(136)
Lånet skulle tilbagebetales med 16 halvårlige afdrag på 11 387 385 EUR, plus renter, mellem den 9. august 2003 og den 9. februar 2011, og der var stillet en statsgaranti herfor, som gav ABN Amro ret til at kræve opfyldelse af OA's betalingsforpligtelser direkte fra staten.
(137)
Ifølge vilkårene for udskilningen af luftfartsaktiviteterne til Olympic Airlines den 11. december 2003 forblev lånet som en forpligtelse i Olympic Airways. Pr. 31. december 2003 havde OA betalt ét afdrag på lånet, og forpligtelsen på OA's balance var 170 810 775 EUR.
(138)
Ved gennemgangen af OA's regnskabsbilag konstaterede Kommissionens eksperter, at ABN Amro havde gjort statsgarantien gældende med hensyn til det anden, tredje og fjerde afdrag på lånet. Som følge heraf havde den græske stat betalt følgende afdrag på vegne af OA:
Betalingsdato
Betalt beløb (EUR)
10. maj 2004
12 390 090 (15)
8. oktober 2004
12 288 017 (15)
9. marts 2005
12 267 250 (15)
I alt
36 945 357
(139)
Eksperterne konstaterede også, at den græske stat anmodede de græske skattemyndigheder om at tilbagesøge midlerne fra OA. Skattemyndighederne fremsendte debetnotater til OA med anmodning om betaling. Beløbet er opført i OA's regnskabsbøger som gæld til skattemyndighederne, men er endnu ikke blevet tilbagebetalt.
5.2.4. FINANSIELLE FLYLEASINGYDELSER (A340)
(140)
Ved gennemgangen af OA's regnskab konstaterede Kommissionens eksperter, at den græske stat den 24. september 2004 betalte leasingydelser på i alt 11 774 684 EUR som kautionist i forbindelse med to finansielle leasingaftaler med Crédit Lyonnais vedrørende to A340-fly. Ydelserne vedrører den halvårlige rate, der var forfalden den 29. juli 2004 i henhold til leasingkontrakterne vedrørende flyene.
(141)
Eksperterne konstaterede, at staten anmodede de græske skattemyndigheder om at tilbagesøge midlerne fra OA. Skattemyndighederne fremsendte debetnotaer til OA med anmodning om betaling. Beløbet er opført i OA's regnskabsbøger som gæld til skattemyndighederne, men er endnu ikke blevet tilbagebetalt.
5.2.5. DIREKTE KONTANTUDBETALING TIL OA FRA STATEN
(142)
Eksperterne konstaterede endvidere, at den græske stat den 9. august 2004 foretog en kontantudbetaling til OA på 8,2 mio. EUR. Dette beløb blev betalt af staten som et forskud til OA af midler, som OA havde betalt ind på en deponeringskonto som en garanti i forbindelse med finansielle flyleasingydelser til Crédit Lyonnais for to A340-fly. Crédit Lyonnais var gået med til at lade midlerne blive frigivet fra deponeringskontoen ved gennemførelsen i december 2004 af overførslen (overdragelse) af flyleasingkontrakterne fra OA til staten. Overdragelsen af kontrakterne til staten blev gennemført i december 2004.
(143)
OA tilbagebetalte ikke forskuddet fra staten, da selskabet fik midlerne udbetalt fra deponeringskontoen i december 2004. Den 23. marts 2005 skrev den græske stat til OA og anmodede om tilbagebetaling af beløbet, plus renter. På tidspunktet for deres endelige rapport til Kommissionen (14.6.2005) bekræftede eksperterne, at OA ikke havde tilbagebetalt beløbet til staten.
5.2.6. ANDRE UDGIFTER
(144)
Ved gennemgangen af OA's regnskabsbøger konstaterede eksperterne, at kreditorbalancerne pr. 31. december 2004 viste et beløb på 8 mio. EUR, som selskabet skyldte til den statsejede græske nationale kommunikationstjeneste (OTE). OA's hovedbog viste, at OA ikke betalte OTE i 2003 og 2004 for tjenester forskellige steder. 4,5 mio. EUR af beløbet vedrører perioder før 2003.
5.3. EKSPERTERNES KONKLUSIONER VEDRØRENDE NOA EFTER OMSTRUKTURERINGEN
5.3.1. NOA'S RESULTATER I 2004
(145)
Eksperterne har konstateret, at NOA oplevede et vanskeligt regnskabsår i 2004, hvilket resulterede i et driftstab på 94,5 mio. EUR ud af en omsætning på 616,7 mio. EUR og for det pågældende år et nettotab før skat på 87,1 mio. EUR. Selv med en sådan bruttofortjeneste (omsætning minus direkte omkostninger ved tjenester) opnåede selskabet et overskud på kun 4 mio. EUR. De har også understreget, at resultatet for 2003 som ekstraordinære poster omfatter en hensættelse på 13,0 mio. EUR, hvoraf 12,6 mio. EUR blev frigjort til indtægter i 2004. Det er derfor mere relevant at anse tabet for 2004 for at udgøre 99,7 mio. EUR og ikke 87,1 mio. EUR.
(146)
Eksperterne har anført, at selskabets nettoaktiver (24,3 mio. EUR) er reduceret til 18,6 % af aktiekapitalen (130,4 mio. EUR) ved udgangen af 2004. Hvis goodwillen på 18 mio. EUR desuden blev afskrevet, ville nettoaktiverne blive reduceret til 4,8 % af aktiekapitalen. I henhold til den græske selskabslov nr. 2190 skal der, når et selskabs nettoværdi falder til under 50 % af aktiekapitalen, indkaldes til generalforsamling og vedtages en handlingsplan for at genoprette selskabets balance og derfor kreditorbeskyttelsen; dette er ikke sket i den foreliggende sag. I henhold til samme lov kan det græske handelsministerium, såfremt et selskabs nettoværdi falder til under 10 % af aktiekapitalen, inddrage selskabets tilladelse til at drive virksomhed. Eksperterne har imidlertid understreget, at denne foranstaltning er en sidste udvej, som sjældent udnyttes i praksis.
(147)
De væsentligste grunde, som NOA's ledelse har anført for dette resultat, var:
-
en negativ reaktion fra turismemarkedet på koncernens omstrukturering, hvilket medførte færre bookinger i ferieperioden julen 2003/nytåret 2004
-
strejker blandt kabinepersonalet mellem december 2003 og februar 2004, som medførte aflyste flyvninger, færre bookinger og øgede omkostninger i den pågældende periode
-
yderligere omkostninger i forbindelse med omstruktureringen, herunder behovet for at beskæftige betydeligt flere piloter end planlagt, og højere leasingomkostninger og flere wet lease-aftaler end forventet.
(148)
Da NOA ikke havde likvide reserver til at finansiere disse tab, har eksperterne konkluderet, at selskabets eneste muligheder var at låne penge eller opnå forlængede betalingsfrister hos leverandørerne. Kommissionens eksperter foretog en analyse af virksomhedens pengestrøm i 2004 og kunne påvise, at den fulgte sidstnævnte mulighed, idet gælden til kreditorerne steg med […] mio. EUR i det pågældende år. Blandt de vigtigste stigninger i forbindelse med leverandørkontoen kan nævnes en gæld på […] mio. EUR til AIA (i 2003 havde dette beløb været […] mio. EUR). I april 2005 indgik NOA en afviklingsaftale med AIA vedrørende betaling af […] mio. EUR af den gæld på […] mio. EUR, der var udestående på det pågældende tidspunkt. Ifølge aftalen skulle der foretages faste månedlige betalinger mellem den 30. april 2005 og den 30. november 2005. Et andet væsentligt element ved NOA's gæld pr. 31. december 2004 er en koncernintern balance hos OAv på […] mio. EUR; dette beløb er steget fra […] mio. EUR pr. 31. december 2003.
(149)
Med hensyn til NOA's aktiviteter i 2005 har eksperterne anført, at der ikke foreligger årsregnskaber for perioder efter den 31. december 2004, men på grundlag af andre finansielle oplysninger og drøftelser med ledelsen har de konkluderet, at NOA led yderligere tab i første kvartal af 2005. Som i tidligere år har dette medført et likviditetspres og tvunget ledelsen til at søge finansieringsløsninger på kort sigt. Der er opnået en yderligere positiv pengestrøm gennem den forsinkede betaling af afgifter til den internationale lufthavn i Athen, og der er stillet sikkerhed i form af pant i fly på i alt 36 mio. EUR.
(150)
Eksperterne har konkluderet, at NOA's aktiviteter er stærkt cykliske, hvilket fremgår af den negative pengestrøm fra oktober til marts, som kompenseres af den positive pengestrøm fra april til september. Denne cyklus gentager sig selv hvert år. Nettokapitaltilstrømningen i sommermånederne kompenserer ikke fuldstændigt for nettoudstrømningen i vintermånederne, således at der generelt er et fortsat behov for yderligere faciliteter. Eksperterne har anført, at det ikke er klart, hvornår selskabet vil opnå en positiv pengestrøm på årsbasis, men ledelsen håber, at dette vil ske allerede i 2006 og senest i 2007 med nye ejere.
5.3.2. SKATTER (INDKOMSTSKAT, SELSKABSSKAT, SOCIALSIKRING OG MOMS)
(151)
Kommissionens eksperter gennemgik NOA's konti, regnskabsbøger og bilag i forbindelse med ansattes indkomstskat, socialsikringsbidrag og moms i perioden fra december 2003 til maj 2005. De har bemærket, at i henhold til vilkårene for udskilningen af luftfartsaktiviteter til NOA blev kun én måneds skatte- og socialsikringsforpligtelser med hensyn til det personale i OA, der blev overført til NOA, overført til det nye selskab.
(152)
Eksperterne konstaterede endvidere, at NOA's samlede skatte- og socialsikringsgæld til den græske stat steg med 20,2 mio. EUR fra december 2003 til december 2004. Denne indgår i NOA's gæld på 94,4 mio. EUR.
(153)
Med hensyn til socialsikring (IKA) blev arbejdstageres og arbejdsgiveres socialsikringsbidrag bogført og betalt rettidigt til staten indtil oktober 2004. Mellem oktober 2004 og februar 2005 blev der ikke foretaget betalinger. I marts 2005 indgik selskabet en afviklingsaftale med skattemyndighederne om at betale den udestående gæld på […] mio. EUR i 18 månedlige afdrag med start i marts 2005, hvorved kreditorbalancen rent faktisk blev omdannet til en 18-måneders lånefacilitet. Siden marts 2005 har selskabet overholdt denne aftale sammen med sine fortsatte månedlige forpligtelser.
(154)
Med hensyn til moms konstaterede eksperterne, at NOA bogførte og betalte moms korrekt i den pågældende periode.
5.3.3. FLY
Flytype
Antal
[…]
Antal sæder
Ejerforhold
Airbus A340-313
4
[…]
295
Leasede
Airbus A300-65
3
[…]
269
Leasede
Boeing 737-400
14
[…]
150
Egne 7/leasede 7
Boeing 737-300
2
[…]
136
Leasede
Boeing 717-200
3
[…]
100
Leasede
ATR-72-320
7
[…]
68
Egne
ATR-42-320
6
[…]
50
Egne 4/leasede 2
DHC-8
4
[…]
37
Leasede
I alt
43
(155)
Eksperterne har anført, at NOA påbegyndte driften med en flåde på 43 fly, heraf 18 egne og 25 leasede. Fra påbegyndelsen af aktiviteterne har de af NOA ejede fly været de samme, og antallet af fly, som NOA har leaset, er faldet med tre. To Airbus A300-600-fly, som ejedes af OA og blev leaset af NOA, blev solgt i februar 2005, og leasingaftalen vedrørende et Boeing 737-300-fly blev ikke forlænget, da den udløb i marts 2005.
5.3.3.1. Operationel leasing
(156)
NOA videreleaser fly fra OA, OAv (OAS) og, med hensyn til fire finansielle leasinger, direkte fra den græske regering (se afsnit 5.3.3.2). 18 fly er på nuværende tidspunkt leaset på grundlag af operationel leasing, enten direkte fra leasinggiverne eller videreleaset fra OA eller OAv (OAS). Efterhånden som leasingaftalerne mellem leasinggiverne og OA og OAv (OAS) udløber, indgår NOA nye leasingkontrakter med leasinggiverne.
(157)
Eksperterne har konstateret, at i de tilfælde, hvor fly er videreleaset fra OA eller OAv (OAS), er videreleasingydelserne lavere end forpligtelserne i forbindelse med hovedleasingaftalerne. Da de spurgte NOA's ledelse, hvorfor det forholdt sig således, og hvordan det kunne retfærdiggøres, fik de at vide, at videreleasingaftalerne er indgået til markedspriser. Ifølge NOA's ledelse nyder OA (OAS) fordele, da selskabet har en leasingtager til sine fly. NOA hævder også, at selskabet kunne få sine leasede fly andre steder fra, hvis OA ikke tilbød markedspriser. NOA's fordel er, at selskabet er i stand til at lease flyene til det, som det anser for at være aktuelle markedspriser og ikke højere satser end i de oprindelige aftaler.
(158)
Eksperterne har foretaget en sammenligning mellem priserne i hovedleasing- og videreleasingaftalerne og konstateret, at for året frem til den 31. december 2004 udgjorde de samlede videreleasingydelser fra OA til NOA 29,7 mio. EUR i forhold til de samlede omkostninger i forbindelse med hovedleasingaftalerne på 67,3 mio. EUR, som OA i samme periode betalte for de samme fly. De heraf følgende leasingomkostninger, som blev afholdt af OA, er 37,6 mio. EUR (55 % af de samlede leasingomkostninger).
5.3.3.2. Finansiel leasing
(159)
Eksperterne har anført, at med hensyn til fire Airbus A340-300-fly, hvor leasingen var blevet garanteret af Grækenland, blev disse fly efter den første udskilning oprindeligt videreleaset fra OA til NOA. Men på grund af den usikkerhed, der var med hensyn til OA's og NOA's fremtid på tidspunktet for udskilningen, havde de involverede finansielle institutioner (leasinggivere) indført mere bebyrdende betalings- og sikkerhedsvilkår i forbindelse med leasingaftalerne. For at lette disse vilkår, både for OA og for sig selv som statslig garant, besluttede den græske stat at overtage OA's »plads«, og hovedleasingaftalerne vedrørende alle fire fly blev overført (»overdraget«) fra OA til den græske stat, to i december 2004 og to i april 2005. Eksperterne har anført, at for at kunne gøre dette lovligt var det nødvendigt for det græske parlamentet at vedtage ny lovgivning (artikel 53 i lov nr. 3283/2004).
Fly
Reg. nr.
Pris pr. hovedleasingaftale OA/stat-leasinggiver
Pris pr. videreleasingaftale OA/NOA
Pris pr. videreleasingaftale stat/NOA (efter overdragelse)
AIRBUS A340-300
MSN 280
SX-DFC
789 648 EUR
600 000 USD
600 000 USD
Dato for leasingaftale
8.10.1999
27.5.2004
27.4.2004
Airbus A340-300
MSN 292
SX-DFD
770 599 EUR
600 000 USD
600 000 USD
Dato for leasingaftale
8.10.1999
27.5.2004
25.4.2004
Airbus A340-300
MSN 235
SX-DFA
744 509 EUR
525 000 USD
395 000 EUR
Dato for leasingaftale
8.10.1999
12.12.2003
17.12.2004
Airbus A340-300
MSN 239
SX-DFB
744 509 EUR
525 000 USD
395 000 EUR
Dato for leasingaftale
8.10.1999
12.12.2003
17.12.2004
Note 1:
Hovedleasingydelserne betales halvårligt bagud.
Note 2:
Videreleasingydelserne betales månedligt forud.
Note 3:
Alle ydelser i tabellen betales månedligt.
Månedlige hovedleasingydelser er baseret på årlige ydelser for 2004 divideret med 12.
Note 4:
Alle beløb er uden renter.
(160)
Eksperterne har desuden foretaget en sammenligning mellem hoved- og videreleasingsatserne med hensyn til disse fire fly. De har konstateret, at de hovedleasingydelser, som staten betaler, udgør ca. 750 000 EUR pr. måned, mens videreleasingydelserne ligger mellem ca. 400 000 EUR og 500 000 EUR pr. måned. Den græske stat taber derfor hver måned mellem 250 000 EUR og 350 000 EUR på hvert af disse fly.
(161)
Eksperterne har ligeledes anført, at NOA mellem december 2004 og udgangen af marts 2005 ikke foretog nogen betalinger til staten for de to A340-fly, som var videreleaset af staten. Ved udgangen af marts 2005 udgjort NOA's gæld til staten med hensyn til disse to videreleasingaftaler 5,1 mio. EUR. NOA betalte beløbet, plus leasingydelser for april, i april 2005.
5.3.4. »SPATOSIMO«
(162)
Eksperterne har anført, at mellem påbegyndelsen af NOA's drift i december 2003 og den 31. december 2004 udgjorde de lufthavnsafgifter, som NOA opkrævede hos kunderne, […] mio. EUR, og det beløb, der var betalt til skattemyndighederne, udgjorde […] mio. EUR. I marts 2004, og fra juni til september 2004, blev betalingerne til skattemyndighederne foretaget rettidigt (senest den 20. i måneden efter opkrævningen). Med hensyn til de øvrige måneder mellem december 2003 og marts 2005 blev betalingerne foretaget mellem en og fem måneder for sent. Saldoen pr. 31. december 2004, på […] mio. EUR, svarede til opkrævninger i ca. tre måneder. Pr. 31. marts 2005 udgjorde de skyldige lufthavnsafgifter […] mio. EUR, svarende til opkrævninger i ca. to en halv måned.
5.3.5. AFGIFTER BETALT AF NOA TIL OAS FOR GROUNDHANDLING OG TEKNISK STØTTE
(163)
Da NOA kun omfatter OA's og OAv's luftfartsdivisioner, er selskabet ikke i stand til selv at udføre de hjælpefunktioner, der er nødvendige for at kunne drive et luftfartsselskab (linjevedligeholdelse, påfyldning af brændstof, groundhandling osv.), og er nødt til at betale for at få disse udført. Kommissionen pålagde sin eksterne eksperter at verificere de græske myndigheders påstand om, at NOA i denne henseende betalte markedspriser for disse tjenester, og at kontrakterne derfor var indgået på armslængdevilkår.
(164)
Eksperterne har anført, at der i alt er indgået syv kontrakter mellem NOA og OAS (bl.a. med OAv og Olympic Catering S.A.) vedrørende en rækker tjenester, herunder groundhandling, teknisk vedligeholdelse, fragt- og posthåndtering, lagerforvaltning, regnskabsbistand og -rådgivning, uddannelse af menneskelige ressourcer og generelle tjenester vedrørende flyveplaner, informationsteknologi- og telekommunikationstjenester og catering. Eksperterne konstaterede, at selskaber i OAG i 2004 leverede tjenester til NOA til en værdi af ca. […] mio. EUR. De vigtigste tjenesteydelseskontrakter mellem NOA og OAG vedrører groundhandling- og vedligeholdelsestjenester. NOA anvender OAG i forbindelse med […] % af sine groundhandlingtjenester og til alle sine vedligeholdelsestjenester. De aftalte afgifter for 2004 udgjorde på grundlag af de planlagte luftfartsaktiviteter […] mio. EUR med hensyn til groundhandling og […] mio. EUR med hensyn til vedligeholdelse.
(165)
Kommissionens eksperter undersøgte de priser, som OAG forlangte af NOA og andre luftfartsselskaber. Selv om der blev konstateret en lavere pris for groundhandlingtjenester, havde dette ifølge NOA's ledelse forretningsmæssige grunde, da NOA er den største kunde og modtager mængderabatter. Med hensyn til catering synes NOA at betale markedspriser for de tjenester, selskabet modtager, og med hensyn til tekniske vedligeholdelsestjenester beregner OA priserne herfor på et andet grundlag over for NOA end over for andre kunder, og det var derfor ikke muligt at foretage en relevant sammenligning. NOA's ledelse anførte, at den var af den opfattelse, at priserne for alle de tjenester, som OA leverede, blev forhandlet på armslængdevilkår og repræsenterer en rimelig markedsværdi.
5.3.6. AIA'S AFGIFTER
(166)
AIA er et 55 % statsejet selskab, som er ansvarligt for anlæg, drift og udvikling af den internationale lufthavn i Athen. Selv om selskabet overvejende er statsejet, drives det som et privat selskab i henhold til kontrakten om udbygning af lufthavnen og er ikke underlagt lovgivningen vedrørende græske statskontrollerede enheder.
(167)
AIA var/er OA's/NOA's største kreditor med årlige afgifter på ca. 60 mio. EUR. Da omkostningerne i forbindelse med AIA udgør en så vigtig del af NOA's omkostningsgrundlag, var det nødvendigt for Kommissionens eksperter at undersøge forholdet mellem NOA og AIA for at afgøre, om luftfartsselskabet fik gunstige vilkår, som kunne udgøre indirekte statsstøtte. Eksperterne kunne fastslå, at NOA's forpligtelser over for og betalinger til AIA i perioden fra påbegyndelsen af driften og indtil den 19. maj 2005 var følgende:
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(168)
Eksperterne har anført, at AIA opkræver afgifter af luftfartsselskaber for en række forskellige tjenester, som leveres af lufthavnen, herunder landings- og parkeringsafgifter, lufthavnssikkerhed og infrastruktur til groundhandling. De afgifter, der opkræves, er standardpriser, som er fastsat i AIA's »Retningslinjer for brugere, vilkår og betingelser for brug og oversigt over trafikafgifter«, dateret juni 2003. De almindelige betalingsbetingelser er 20 kalenderdage. Morarenter betales med 3 % over Euribor.
(169)
Kommissionens eksperter konstaterede, at NOA i slutningen af 2004 indgik en »afregningsaftale« med AIA, som gjorde det muligt for NOA at betale fakturaerne fra AIA inden for en periode på 45 dage i stedet for de 20 dage, der var gældende i henhold til AIA's normale betalingsbetingelser. Den forlængede betalingsfrist var gældende fra den 1. juli 2004 indtil den 28. februar 2005. Som en betingelse for at blive omfattet af denne forlængede frist skulle NOA som sikkerhed oprette pant til fordel for AIA i to […] fly op til maksimalt […] mio. EUR. Gælden pr. 31. december 2004 svarede til afgifter i ca. fire måneder og pr. maj 2005 til afgifter i ca. fem måneder, hvilket klart overstiger betalingsfristen på 45 dage i henhold til afregningsaftalen.
(170)
Den 22. april 2005 indgik NOA endnu en »afviklingsaftale« med AIA vedrørende betaling af […] mio. EUR af den gæld på […] mio. EUR, der eksisterende på det pågældende tidspunkt; aftalen omfattede en yderligere sikkerhed på […] mio. EUR. Ifølge denne aftale skulle der foretages variable månedlige betalinger mellem den 30. april 2005 og den 30. november 2005. […] mio. EUR af de […] mio. EUR ville komme fra indtægter i forbindelse med forpligtelsen til offentlig tjeneste. Der stilles sikkerhed på […] mio. EUR i form at panterettigheder med førsteprioritet i to […] fly og fire motorer.
(171)
På grundlag af ovennævnte oplysninger er eksperterne af den opfattelse, at man ved at tillade, at der opbygges en gæld på […] mio. EUR i vintersæsonen, og derpå omdanne den til et otte måneders kortfristet lån, der skal betales i løbet af sommersæsonen, i realiteten stiller sæsonbestemt driftskapital til rådighed for NOA. Sammen med den fortsatte tolerance af forsinkede betalinger tyder denne finansiering på, at NOA får en behandling af AIA, som andre luftfartsselskaber ikke ville kunne få.
6. VURDERING AF STØTTEN
6.1. RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN
(172)
Ifølge EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(173)
Støttebegrebet omfatter enhver begunstigelse, som finansieres direkte eller indirekte af statsmidler og ydes af staten selv eller af organer, der optræder på vegne af staten.
(174)
Den foreliggende beslutning vedrører kun støtte, der er ydet efter 2002-beslutningen. Den omfatter ikke et eventuelt statsstøtteelement i forbindelse med en fremtidig eller fremtidige transaktioner vedrørende aktierne eller aktiverne i nogen af de berørte selskaber.
(175)
EF-traktatens artikel 228 bestemmer, at såfremt Domstolen fastslår, at en medlemsstat ikke har overholdt en forpligtelse, som påhviler den i henhold til traktaten, skal denne stat gennemføre de til dommens opfyldelse nødvendige foranstaltninger. I den aktuelle situation blev støtte betragtet som ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet i 2002-beslutningen. I sin dom af 12. maj 2005 i sag C-415/03, Kommissionen mod Grækenland, fastslog Domstolen, at medlemsstaten ikke traf de nødvendige foranstaltninger.
(176)
Artikel 228, stk. 2, i traktaten bestemmer, at hvis Kommissionen finder, at den pågældende medlemsstat ikke har truffet disse foranstaltninger, afgiver den, efter at have givet denne stat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger (ved åbningsskrivelse), en begrundet udtalelse, hvori den præciserer, på hvilke punkter den pågældende medlemsstat ikke har efterkommet Domstolens dom.
6.2. FOREKOMST AF STØTTE
(177)
Kommissionen har foretaget en detaljeret og tilbundsgående analyse af de bemærkninger, der er modtaget under indledningen af proceduren, og af bemærkningerne fra Grækenland og i ekspertundersøgelsen af omstruktureringen af OA og af OA's og NOA's adfærd efter omstruktureringen. Den har i den forbindelse besluttet at foretage sin vurdering af forekomsten af støtte under fire hovedafsnit, nemlig: i) selve omstruktureringen, ii) spørgsmålet, om NOA har modtaget anden statsstøtte siden 2003, iii) tildelingen af 130 mio. EUR til OA og iv) spørgsmålet, om OA har modtaget anden statsstøtte.
i) Hvad var karakteren af den omstrukturering af OAG, der blev foretaget i december 2003?
(178)
De græske myndigheders hensigt med at udarbejde og gennemføre lov nr. 3185/2003 synes at have været at gøre det muligt for luftfartsdivisionerne i OAG, i den nye skikkelse som NOA, at fortsætte aktiviteterne og gennemføre privatiseringen. Kommissionen skal derfor undersøge forholdet mellem OA og NOA. NOA blev oprettet på grundlag af luftfartsdivisionerne i OA og viderefører OA's kerneaktiviteter på luftfartsområdet. Selskabet overtog oprindeligt alle OA's fly og opererer på nuværende tidspunkt 40 fly i forhold til de 43 fly, som tidligere opereredes af OA med de samme besætninger på de samme ruter. Med hensyn til spørgsmålet om ruter har NOA ved »arv« erhvervet rutenettet, kontrakterne om forpligtelse til offentlig tjeneste og rettigheder på bilaterale aftaler med ikke-EU-lande om ruter, som tidligere blev befløjet af OA. NOA blev som nævnt oprettet på grundlag af bestemmelserne i lov nr. 3185/2003, som gælder specifikt for OA/NOA og indeholder en undtagelse fra normalt gældende bestemmelser i græsk selskabsret.
(179)
I den foreliggende sag har spaltningen medført, at et i forvejen stærkt forgældet OA (som Kommissionen tidligere har anset for at have modtaget ulovlig og uforenelig statsstøtte) mistede sine indtægtsskabende luftfartsdivisioner samtidig med, at meget få tilsvarende forpligtelser er blevet overført. Al langfristet gæld er forblevet hos forgængerne, og ud af den skat og de socialsikringsbidrag og andre afgifter, som OAG skyldte den græske stat, blev der kun overført en måneds forpligtelser til NOA. Foruden den skattegæld, som selskabet skyldte den græske stat direkte, var OA's gæld til AIA på spaltningstidspunktet ca. 93 mio. EUR; intet af denne gæld blev overført til NOA i forbindelse med udskilningen, men forblev hos OA.
(180)
Kommissionen konkluderer også, at efterhånden som privatiseringen i henhold til lov nr. 3185/2003 videreføres, vil den i forvejen stærkt forgældede OAG-koncern stå tilbage uden erhvervsmæssige aktiviteter, med minimale aktiver og en gæld på hundreder millioner euro. Det vil derfor være endnu mindre sandsynligt, at den vil tilbagebetale den uforenelige statsstøtte, som det kræves i 2002-beslutningen. Dernæst er det de græske myndigheders hensigt, at insolvensbestemmelserne skal anvendes på OA og OAv, og at de vil blive afviklet. Kreditorerne, først og fremmest den græske stat, vil bære omkostningerne. Kommissionen bemærker, at da Grækenland ejer 100 % af både OA og NOA, er oprettelsen af NOA i mindre grad en omstrukturering og har snarere karakter af en kunstig koncernintern omorganisering. Denne tilgang støttes også af en undersøgelse af den bestemmelse i lov nr. 3185/2003, hvorved NOA opnår »beskyttelse« mod de normalt gældende bestemmelser i den græske borgerlige lovbog og handelslovbog vedrørende gæld, som OA optog inden »spaltningen« af luftfartsdivisionen. Dette indebærer, at såfremt denne særlov ikke fandtes, ville anvendelsen af de normale bestemmelser i national ret også føre til den konklusion, at der er tale om »kontinuitet« mellem de to selskaber.
(181)
Kommissionen bemærker endvidere, at kvalificeringen af NOA som efterfølgende selskab til OA udtrykkeligt blev anerkendt af de græske myndigheder i deres brev til Kommissionen af 2. juni 2005, hvori NOA omtales som »efterfølgende selskab« til OA i forbindelse med tilbagesøgning.
(182)
I sin dom i sag C-415/03, Kommissionen mod Grækenland, har Domstolen også behandlet overførslen af aktiver til NOA, som er det væsentlige aspekt ved omstruktureringen. Domstolen fastslog (16), at overførslen af »aktiver i Olympic Airways fuldstændigt gældfrit til det nye selskab, Olympic Airlines… blev gennemført på en måde, så det efter national ret var umuligt at tilbagesøge det gamle selskab, Olympic Airways' gæld hos det nye selskab, Olympic Airlines«. Den tilføjede, at »overførslen [har] affødt en hindring for gennemførelsen af beslutning 2003/372/EF [2002-beslutningen] og for tilbagesøgningen af den støtte, hvormed den græske stat har støttet selskabets kommercielle aktiviteter. Derfor er formålet med nævnte beslutning, som er at genskabe en konkurrencesituation inden for luftfartssektoren, som ikke er fordrejet, blevet alvorligt bragt i fare«. Domstolen konkluderede derfor, at omstruktureringen i det væsentlige havde til formål kunstigt at isolere OA's luftfartsdivisioner fra det, der var sket tidligere.
(183)
Det er derfor klart, at selv om omstruktureringen af OA i 2003, hvor NOA blev oprettet, førte til oprettelsen af en særskilt retlig enhed, blev den foretaget for at undgå tilbagesøgning på grundlag af 2002-beslutningen, og at NOA er efterfølgende selskab til OA i det mindste i forbindelse med tilbagesøgning af statsstøtte fra før spaltningen.
ii) Har NOA modtaget statsstøtte siden oprettelsen?
(184)
Som Kommissionens eksperter har konkluderet, har NOA tabt penge siden oprettelsen. Med hensyn til de punkter, der er rejst ved procedurens indledning, har Kommissionens eksperter konstateret, at NOA med hensyn til »spatosimo«-afgifter har foretaget alle nødvendige betalinger siden oprettelsen; med hensyn til spørgsmålet om groundhandling- og vedligeholdelsestjenester, som OA leverer til NOA, har Kommissionen ikke tilstrækkelige oplysninger til at kunne afgøre, om disse indeholder elementer af statsstøtte. Med hensyn til NOA's skatte- og socialsikringsforpligtelser har eksperterne konstateret, at bortset fra visse betalingsforsinkelser (hvor der blev pålagt morarenter) har NOA opfyldt sine forpligtelser.
(185)
Med hensyn til NOA's »spatosimo-« og skatte- og socialsikringsforpligtelser konkluderer Kommissionen derfor, at selskabet ikke har modtaget statsstøtte siden sin oprettelse. I forbindelse med undersøgelsen af dets regnskabsbøger konstaterede eksperterne imidlertid, at NOA i to henseender nød godt af gunstige vilkår fra sine leverandørers side.
(186)
I forbindelse med flyleasing videreleaser NOA fly fra OA, OAv og, med hensyn til fire finansielle leasingaftaler, direkte fra den græske stat. Som Kommissionens eksperter har påvist i alle tilfælde, er priserne for videreleasingen lavere end i hovedleasingaftalerne med de oprindelige leasinggivere. I forbindelse med de fire finansielle leasingaftaler dækker den græske stat et tab på mellem 250 000 EUR og 350 000 EUR på hvert fly pr. måned. Med hensyn til de fly, som OA har videreleaset til NOA, har forskellen mellem det, som NOA betaler, og det, som OA betaler, betydet, at OA i 2004 har tabt 37,6 mio. EUR (eller 55 % af leasingomkostningerne).
(187)
Ved undersøgelsen af forholdet mellem NOA og AIA nåede Kommissionens eksperter til den konklusion, at man ved at tillade, at der opbygges en gæld på […] mio. EUR i vintersæsonen, og derpå omdanne den til et otte måneders kortfristet lån, der skal betales i løbet af sommersæsonen, i realiteten stiller sæsonbestemt driftskapital til rådighed for NOA. Sammen med den fortsatte tolerance af forsinkede betalinger tyder denne finansiering på, at NOA får en behandling af AIA, som andre luftfartsselskaber ikke ville kunne få.
(188)
Med hensyn til denne fortrinsbehandling kan Kommissionen for det første konkludere, at de græske myndigheders beslutning om at viderelease fly til NOA og derved dække et tab på mellem 250 000 EUR og 350 000 EUR pr. fly pr. måned klart indebærer en overførsel af statsmidler fra staten til NOA. Denne foranstaltning mindsker omkostninger, som NOA ellers skulle have afholdt. Foranstaltningen er specifik, da den udelukkende er rettet til NOA, og den fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene, da NOA opererer på et fuldt liberaliseret lufttransportmarked.
(189)
Som det fremgår af Domstolens faste praksis, sondres der ikke mellem tilfælde, hvor støtten ydes direkte af staten, og tilfælde, hvor støtten ydes af offentlige eller private organer, som staten opretter eller udpeger med henblik på at administrere støtten (17). For at støtte imidlertid kan betragtes som statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1, skal den for det første være ydet direkte eller indirekte ved hjælp af statsmidler (18) og for det andet kunne tilregnes staten (19).
(190)
Med hensyn til de foranstaltninger, som OA og AIA har truffet, skal Kommissionen derfor afgøre, om disse foranstaltninger kan tilregnes staten. Som behandlet nedenfor i betragtning 192 kan statens ansvar for en foranstaltning, der træffes af en offentlig virksomhed, være en følge af en række indikatorer, der hidrører fra sagens omstændigheder og den kontekst, foranstaltningerne blev truffet i.
(191)
Med hensyn til OA's beslutning om at viderelease sine fly til NOA til priser, der ligger betydeligt under hovedleasingaftalerne, og derved tabe 37,6 mio. EUR bemærker Kommissionen, at staten ejede 100 % af aktierne i både OA og NOA. Desuden var begge selskabers ledelse og bestyrelse udpeget af staten. Under disse omstændigheder må det konkluderes, at OA og NOA var (og stadig er) under statens kontrol. Grækenland var i stand til både direkte og indirekte (som OA's største kreditor) at udøve en dominerende indflydelse på begge virksomheder. Som sådan svarede OA's beslutning om at viderelease fly til NOA ikke til den måde, hvorpå en uafhængig virksomhed ville handle.
(192)
Med hensyn til AIA bemærker Kommissionen - uanset Grækenlands fastholdelse af, at staten ikke har nogen rolle at spille med hensyn til at øve indflydelse på AIA's forretningsmæssige adfærd - at staten ejer 55 % af aktiekapitalen i AIA og udpeger fire af AIA's ni direktører. Domstolen (20) har anført andre kriterier, der kan anvendes til at afgøre, om en stat kan tilregnes en støtteforanstaltning, der er truffet af en offentlig virksomhed. Disse omfatter dens integration i den offentlige forvaltning, karakteren af dens aktiviteter og om disse udøves på markedet under normale konkurrencevilkår med deltagelse fra private erhvervsdrivende, virksomhedens juridiske status - det være sig, om den henhører under den offentlige ret eller privatrettens regler for selskaber - udstrækningen af de offentlige myndigheders kontrol med administrationen af virksomheden eller enhver anden omstændighed, som i det konkrete tilfælde indicerer, at de offentlige myndigheder er impliceret deri, eller som tværtimod sandsynliggør, at de ikke er impliceret i vedtagelsen af en foranstaltning, når endvidere henses til dennes rækkevidde, indhold eller hermed forbundne betingelser. Selv om AIA overvejende er statsejet, drives selskabet som en privat virksomhed uafhængigt af den græske stat i den daglige drift (kun fire af AIA's ni direktører udpeges af staten), og i betragtning af, at hele OA's/NOA's gæld til AIA tilbagebetales med renter og er blevet sikret ved pant i fly, kan Kommissionen ikke konkludere endeligt i den foreliggende sag, at AIA's handlinger kan tilskrives staten.
(193)
Som følge heraf finder Kommissionen, at leasingaftalerne mellem OA og NOA fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene, da de er specifikke, for så vidt som de begunstiger en enkelt virksomhed ved at frigøre den fra den gæld, som den ellers skulle have dækket. Kommissionen bemærker også, at de pågældende foranstaltninger berører samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene på dette marked, idet de involverer et EF-luftfartsselskab (som anført i betragtning 193). Kommissionen konkluderer derfor, at de leasingaftaler, hvorved NOA leaser fly enten af OA eller af staten, udgør statsstøtte til NOA i den betydning, der er omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.
iii) Hvilken status havde den kontante »forudbetaling« fra den særlige konto i henhold til lov nr. 3185/2003, hvordan blev midlerne udbetalt og anvendt? Hvem har draget fordel af kontantudbetalingerne?
(194)
Ved undersøgelsen af denne betaling kan Kommissionen for det første konkludere, at det pågældende beløb er en overførsel af statsmidler (midlerne kommer direkte fra statsbudgettet og er udtrykkeligt fastsat i artikel 27 i lov nr. 3185/2003) og en individuel foranstaltning, da den udelukkende er rettet til OA.
(195)
Det er de græske myndigheders påstand, at tildelingen af 130 312 459 EUR til OA svarede til den måde, hvorpå en forsigtig investor ville handle. Ifølge Fællesskabets gældende retspraksis skal en offentlig investors adfærd sammenlignes med adfærden hos en hypotetisk privat investor, som lader sig lede af langsigtede rentabilitetsudsigter (21). En nødvendig kapitalforhøjelse for at sikre overlevelsen for en virksomhed, der oplever midlertidige problemer, men som efter at have truffet passende omstruktureringsforanstaltninger er i stand til at genoprette sin rentabilitet, er ikke nødvendigvis støtte, hvis en privat investor ville være nået frem til samme konklusion. Domstolen har også fastslået, at der ikke vil være tale om støtte, hvis kapitalforhøjelsen foretages på vilkår, der ville være acceptable for en privat investor, der opererer under normale markedsvilkår (22).
(196)
I den foreliggende sag befandt OA sig allerede i en meget vanskelig finansiel situation på det tidspunkt, hvor beløbet på 130 312 459 EUR blev stillet til rådighed for OA. Kommissionen har tidligere konkluderet (se 2002-beslutningen), at selskabet havde modtaget ulovlig og uforenelig statsstøtte, og tilbagesøgningen af denne støtte med renter blev pålagt ved Kommissionens beslutning. OA var også lige blevet frataget sine luftfartsdivisioner og var blevet bebyrdet med hovedparten af de forpligtelser, som normalt ville være knyttet til disse divisioner. Ved udgangen af 2003 havde OA en ubetalt skatte- og socialsikringsgæld til den græske stat på i alt 522 mio. EUR. I betragtning af OA's finansielle situation må Kommissionen konkludere, at selskabet helt klart ikke ville kunne have opnået et tilsvarende kontantforskud hos en privat kreditor i samme situation. Dette er så meget desto mere tilfældet, når »investoren« i den foreliggende sag er OA's største kreditor og ikke har mange realistiske muligheder for at få tilbagebetalt de beløb, som OA allerede skylder. En sådan kreditor ville ikke have accepteret en situation, hvor gælden fortsat vokser, medens de aktiver, der eventuelt kunne anvendes til at betale gælden, bliver stadigt mindre (23). En privat kreditor ville tværtimod med alle retsmidler have forlangt sin fordring indfriet eller garantiforpligtelsen opfyldt. Kommissionen kan derfor ikke tilslutte sig Grækenlands påstand om, at udbetalingen af det pågældende beløb til OA svarede til den måde, hvorpå en forsigtig investor ville handle.
(197)
Kommissionen skal derpå vurdere, om beløbet på 130 312 459 EUR kan anses for at udgøre en form for kompensation til OA fra staten for de aktiver, som staten havde taget fra OA og overdraget til NOA, hvilket var Grækenlands oprindelige påstand. For at vurdere gyldigheden af dette argument skal Kommissionen undersøge værdien af de aktiver, der er taget fra OA og overført til NOA. Ifølge den værdiansættelse, som OA's ledelse har foretaget, udgjorde de aktiver, der blev overført til NOA, 130 312 459 EUR. Hvis dette var tilfældet, ville overførslen af dette beløb til OA ikke indebære statsstøtte, da det ikke ville give OA en fordel.
(198)
I denne henseende finder Kommissionen det bemærkelsesværdigt, at Olympic's egne revisorer (Deloitte & Touche) i årsregnskabet pr. 31. december 2003 tog forbehold med hensyn til værdiansættelserne af aktiver, der blev bibeholdt og overført mellem OA og NOA. Revisorerne anførte, at med hensyn til goodwill, værdiansatte faste aktiver og de debitorer og kreditorer, der var overført fra de deltagende selskaber til NOA, var de ikke i stand til at bekræfte værdien af disse poster, og at de derfor ikke afgav udtalelse herom.
(199)
I den undersøgelse, der blev foretaget på vegne af Kommissionen, har Kommissionens eksperter overbevisende påvist, at der var tale om en overvurdering af de aktiver, der blev overført til NOA. I denne forbindelse og efter instruks fra Kommissionen foretog eksperterne selv en værdiansættelse af de overførte aktiver med anvendelse af regnskabsmetoder og -standarder, der er anerkendt både i Grækenland og internationalt. De er nået til den konklusion, at værdien af de nettoaktiver, der blev overført til NOA, ikke var i størrelsesordenen 130 mio. EUR, men snarere skal ansættes til ca. 38 mio. EUR. Kommissionen har omhyggeligt gennemgået dataene og den metode, som eksperterne har anvendt, og er enig i eksperternes analyse i denne henseende. Kommissionen konkluderer derfor, at værdien af de overførte aktiver var overvurderet med ca. 91,5 mio. EUR.
(200)
Selv om der ville skulle foretages en fuldstændig revision alle aktiver og passiver, for at få en helt præcis vurdering af de pågældende beløb, kan Kommissionen derfor anslå, at det overvurderede beløb er i størrelsesordenen 91,5 mio. EUR.
(201)
På denne baggrund bemærker Kommissionen, at overvurderingen er specifik, for så vidt den udtrykkeligt tilvejebringer midler direkte til OA og giver selskabet en fordel, da beløbet skal anvendes til betaling af »fratrædelsesgodtgørelser og øvrige udgifter til de ansattes fratrædelse under enhver form samt opfyldelse af Olympic Airways' og Olympic Aviations finansielle forpligtelser i forbindelse med omdannelsen og likvidationen« (24) for at »opfylde dets finansielle forpligtelser«. Kommissionen bemærker i den forbindelse, at denne bestemmelse blev fortolket bredt, og at det pågældende beløb blev anvendt til at betale OA's driftsomkostninger (over 51 mio. EUR af det udbetalte beløb blev anvendt til at betale for flyleasing).
(202)
Kommissionen konkluderer endvidere, at foranstaltningen fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, idet den vedrører en virksomhed, der befinder sig i en konkurrencesituation med andre virksomheder i Fællesskabet, navnlig siden ikrafttrædelsen af Rådets direktiv 96/67/EF af 15. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i Fællesskabets lufthavne (25), hvor konkurrencen om groundhandlingtjenester er åben i lufthavne med en årlig trafik på mindst 2 mio. passagerer eller 50 000 tons fragt. Kommissionen må derfor konkludere, at det beløb, hvormed de aktiver, der blev overført til NOA, har været overvurderet, og som er blevet udbetalt til OA, udgør statsstøtte til OA som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.
iv) Har OA (OAS) modtaget statsstøtte siden december 2002?
(203)
Som Kommissionens eksperter har påvist, har OA siden datoen for den seneste kommissionsbeslutning vedrørende OA (12.12.2002) og siden udskilningen fra NOA modtaget kontantforskud fra staten, og selskabets skatte- og socialsikringsgæld til staten er vokset.
(204)
Med hensyn til afdragene på lånet fra ABN Amro på 36 945 357 EUR, de finansielle leasingydelser på 11 774 684 EUR vedrørende A340 og den direkte kontantudbetaling til OA på 8,2 mio. EUR er det klart, at disse tilfælde indebar direkte overførsler af statsmidler til OA fra staten. Det er også klart af de grunde, der er forklaret i betragtning 7 i den foreliggende beslutning, at disse foranstaltninger er nye ulovlige og uforenelige støtteforanstaltninger, for så vidt der ikke blot er tale om en opfyldelse af forpligtelser i henhold til garantier, som tidligere er ydet af den græske stat. Som allerede forklaret udførligt i forbindelse med undersøgelsen af det »forskud«, der blev udbetalt til OA, har staten, selv hvis den hos skattemyndighederne henfører disse beløb til OA, og de opføres i OA's regnskabsbøger som skattegæld, ikke mange eller ingen realistiske muligheder for nogen sinde at få disse beløb tilbagebetalt og kan derfor ikke siges at have handlet rationelt eller kommercielt, da disse betalinger blev foretaget.
(205)
OA's (OAS') vanskelige og stadige ringere skatte- og socialsikringssituation er blevet beskrevet tidligere. OA's skatte- og socialsikringsgæld var meget stor ved udgangen af 2002, nemlig 273 mio. EUR. Denne er fortsat steget betydeligt siden da. Den anslåede gæld ved udgangen af 2004 er 627 mio. EUR, hvilket betyder, at OA's gæld til staten er steget med 354 mio. EUR i den periode, der er omfattet af denne beslutning.
(206)
Med hensyn til OA's voksende skattegæld er det staten selv, som gennem skatteforvaltningen tolererer den fortsatte henstand og manglende betaling af forskellige skatter og afgifter, som OA skylder. Hvad angår socialsikringsbidragene er det organ, der har til opgave at opkræve dem (IKA), et offentligt organ, der er nedsat med hjemmel i græsk lov (26), og som under statens tilsyn er ansvarligt for forvaltningen af socialsikringssystemet og for at opkræve obligatoriske socialsikringsbidrag. Det har ret (27), men er ikke forpligtet, til at indgå afviklingsaftaler vedrørende forsinkede betalinger af gæld. OA's stadig større skattegæld til staten må derfor klart tilskrives staten.
(207)
Kommissionen skal dernæst undersøge, om denne henstand indebærer en overførsel af statsmidler. I betragtning af, at statsstøtte ikke kun omfatter positive ydelser, men ligeledes foranstaltninger, der letter normale byrder, indebærer denne manglende indsats fra Grækenlands side for at inddrive krav klart en sådan overførsel.
(208)
Efter at have godtgjort, at der har fundet en overførsel af midler sted, der kan tilskrives staten, skal Kommissionen fastslå, om denne støtte fordrejer konkurrencevilkårene. Kommissionen finder, at både tildelingen af direkte støtte og den manglende indsats fra statens side for at inddrive udestående gæld giver OA en betydelig forretningsmæssig fordel frem for selskabets konkurrenter. Staten handler ikke rationelt og kommercielt over for OA. Der er derfor tale om konkurrencefordrejning inden for en liberaliseret sektor i det indre marked som anført i betragtning 209. Kommissionen må derfor konkludere, at både statens henstand vedrørende OA's ubetalte og voksende skatte- og socialsikringsgæld og de betalinger, som staten har foretaget i stedet for OA, udgør statsstøtte til OA som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.
6.3. STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET
i) Forenelighed med fællesmarkedet hvad angår støtte ydet til NOA
(209)
Efter at have konkluderet at NOA har modtaget statsstøtte siden sin oprettelse, skal Kommissionen vurdere foranstaltningerne til fordel for NOA med udgangspunkt i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori der er fastlagt en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1.
(210)
Undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2, kan ikke anvendes ikke i den foreliggende sag, da foranstaltningen ikke har social karakter og ikke gives til enkelte forbrugere, ikke råder bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder, og ikke skal gavne økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.
(211)
Artikel 87, stk. 3, indeholder andre undtagelser fra det generelle forbud mod statsstøtte. Undtagelserne i artikel 87, stk. 3, litra b) og d), finder ikke anvendelse i denne sag, da støtten ikke fremmer virkeliggørelsen af et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse eller afhjælper en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi og heller ikke fremmer kulturen og bevarelse af kulturarven.
(212)
Traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c), fastlægger undtagelser for støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse. Grækenland er et område, der fuldt ud er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 87, stk. 3, litra a).
(213)
Med hensyn til formålene med regional støtte i relation til luftfartstjenester er Kommissionen af den opfattelse, at det normalt er lettere at opfylde disse via forpligtelser til offentlig tjeneste, som staten i Grækenlands tilfælde har pålagt luftfartsselskaber, der flyver mellem det græske fastland og øerne og mellem de forskellige øer, og i nogle tilfælde (i forbindelse med ruter med ringe trafik) kan de udliciteres af staten til en tjenesteudbyder, som modtager kompensation herfor. Kommissionen mener, at kompensation for forpligtelser til offentlig tjeneste generelt er nødvendig målrettet støtte, og under forudsætning af, at operatøren udvælges på grundlag af en gennemskuelig og ikke-diskriminerende procedure og ikke modtager overkompensation, rejser en sådan støtte fra statens side generelt ikke spørgsmål om uforenelig statsstøtte. Dette har været tilfældet med hensyn til kontrakter, som OAv har udført. I henhold til vilkårene for omstruktureringen drives disse ruter på nuværende tidspunkt af NOA som »efterfølgende« selskab. På grundlag af de begrænsede oplysninger, der var til dens rådighed, kan Kommissionen ikke udelukke med hensyn til den måde, hvorpå kontrakterne om offentlig tjeneste er blevet overført fra OAv til NOA, at procedurerne i Rådets forordning (EØF) nr. 2408/92 af 23. juli 1992 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Fællesskabet (28) med hensyn til forpligtelser til offentlig tjeneste i givet fald ikke er overholdt. Under alle omstændigheder og med hensyn til de beløb, der er tildelt NOA siden oprettelsen, kan Grækenland ikke omfattes af undtagelsen i artikel 87, stk. 3, litra a).
(214)
Hvad angår undtagelsen i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), med hensyn til støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, vil Kommissionen skulle vurdere, om denne bestemmelse kan finde anvendelse på den aktuelle situation. Under denne undersøgelse vil Kommissionen skulle tage hensyn til de gældende retningslinjer for statsstøtte i luftfartssektoren (29) samt Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (30).
(215)
I forbindelse med den støtte, der er ydet til NOA i form af de nedsatte flyleasingomkostninger, henviser Kommissionen endnu en gang til retningslinjerne for statsstøtte i luftfartssektoren. Det fastsættes heri i punkt 14, at direkte støtte til dækning af driftstab generelt ikke er forenelig med fællesmarkedet og ikke kan falde ind under en undtagelse fra det generelle forbud mod statsstøtte. I retningslinjerne præciseres det endvidere, at direkte driftsstøtte til flyforbindelser kun kan accepteres i forbindelse med forpligtelser til offentlig tjeneste og støtte af social karakter til enkelte forbrugere.
(216)
I den foreliggende sag kan den støtte, der er ydet til NOA enten direkte af den græske stat via leasingaftalerne eller indirekte via OA, ikke omfattes af nogen af kategorierne med hensyn til, hvornår der kan ydes driftsstøtte til flyforbindelser. Det er også fast retspraksis (31) med hensyn til statsstøtte, at ny støtte ikke kan anses for forenelig med fællesmarkedet, så længe den støtte, som tidligere er blevet betragtet som ulovlig, endnu ikke er tilbagebetalt, da støtten under ét vil medføre en væsentlig fordrejning af konkurrencevilkårene inden for fællesmarkedet. Da NOA af ovennævnte grunde er efterfølger til OA's luftfartsdivision og derfor efterfølger i forbindelse med tilbagesøgning, kan ny støtte til NOA ikke være forenelig, så længe denne støtte fortsat ikke er tilbagebetalt. Desuden er tildelingen af støtte en tilsidesættelse af tidligere tilsagn fra Grækenland om ikke at yde OA og dermed efterfølgende selskaber nogen form for støtte (artikel 1, litra e), i 1994-beslutningen).
(217)
Selv om de græske myndigheder ikke har gjort gældende, at de beløb, som NOA har modtaget siden oprettelsen, følger af omstruktureringen, og selv om Kommissionen har konkluderet, at NOA er efterfølgende selskab til OA i det mindste i forbindelse med tilbagesøgning af statsstøtte fra før spaltningen, vil Kommissionen for fuldstændighedens skyld også undersøge den støtte, der er ydet til NOA, på grundlag af rammebestemmelserne for redning og omstrukturering fra 1999. Ifølge punkt 7 i disse rammebestemmelser kan der ikke ydes rednings- eller omstruktureringsstøtte til en nystiftet virksomhed, selv om virksomhedens finansielle stilling er vanskelig, og denne støtte kan derfor ikke omfattes af disse rammebestemmelser.
(218)
Den støtte, der er ydet til NOA siden oprettelsen, opfylder derfor ikke undtagelsesbetingelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Kommissionen finder, at Grækenland ulovligt har ydet ikke-anmeldt ny støtte i forbindelse med NOA i form af de videreleasingaftaler til nedsatte priser, der er indgået med NOA.
ii)
a) Forenelighed med fællesmarkedet hvad angår støtte ydet til OA
(219)
Efter at have konkluderet, at det beløb, hvormed NOA's aktiver var overvurderet, og som den græske stat på daværende tidspunkt udbetalte til OA, udgør statsstøtte, skal Kommissionen vurdere foranstaltningerne med udgangspunkt i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, hvori der er fastlagt en række undtagelser fra den generelle regel om, at statsstøtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet, jf. artikel 87, stk. 1.
(220)
Undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2, kan ikke anvendes ikke i den foreliggende sag, da foranstaltningen ikke har social karakter og ikke gives til enkelte forbrugere, ikke råder bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder, og ikke skal gavne økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.
(221)
Artikel 87, stk. 3, indeholder andre undtagelser fra det generelle forbud mod statsstøtte. Undtagelserne i artikel 87, stk. 3, litra b) og d), finder ikke anvendelse i denne sag, da støtten ikke fremmer virkeliggørelsen af et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse eller afhjælper en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi og heller ikke fremmer kulturen og bevarelse af kulturarven.
(222)
Traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c), fastlægger undtagelser for støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse. Selv om Grækenland er et område, der fuldt ud er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 87, stk. 3, litra a), kan denne bestemmelse ikke finde anvendelse af de årsager, der er anført i betragtning 211.
(223)
Hvad angår undtagelsen i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), med hensyn til støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, har de græske myndigheder anmodet Kommissionen om, såfremt den konkluderer, at forudbetalingen ikke svarer til den måde, hvorpå en markedsøkonomisk investor ville handle, og derfor skal betragtes som statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1, at undersøge foranstaltningen for at fastslå, om den kan betragtes som redningsstøtte.
b) Mulig redningsstøtte
(224)
Da det pågældende beløb blev udbetalt mellem december 2003 og maj 2004, er de regler, der skal anvendes til at fastslå foreneligheden, i denne henseende Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999. Ifølge punkt 104 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering fra 2004 (32) finder rammebestemmelserne fra 1999 anvendelse med hensyn til foranstaltninger, hvor støtten blev ydet før den 10. oktober 2004.
c) Anvendelse af rammebestemmelserne for rednings- og omstruktureringsstøtte fra 1999
(225)
I punkt 4 i rammebestemmelserne fra 1999 er det anført, at der ikke findes nogen fællesskabsdefinition af en kriseramt virksomhed, og det hedder videre: »Kommissionen går imidlertid ud fra, at en virksomhed efter nærværende rammebestemmelser er kriseramt, når den ikke - med egne finansielle midler eller med de midler, som virksomhedens ejer/aktionærer og kreditorer er villige til at skyde ind i virksomheden - er i stand til at bremse de tab, som med rimelig stor sikkerhed vil kvæle virksomheden på kort eller mellemlang sigt, medmindre de offentlige myndigheder griber ind«.
(226)
Efterfølgende præciseres det i rammebestemmelserne, at »en virksomhed under alle omstændigheder, uanset dens størrelse, [betragtes] som kriseramt [under følgende omstændigheder:] a) hvis der er tale om et selskab med begrænset ansvar, når over halvdelen af den tegnede kapital er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder«.
(227)
I punkt 6 er der ligeledes anført følgende: »En virksomheds vanskeligheder viser sig sædvanligvis ved voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overskudskapacitet, faldende selvfinansiering, stigende gældsætning, stigende finansieringsudgifter og faldende nettoformue«.
(228)
Kommissionen bemærker, at OA er et kronisk forgældet selskab, som allerede har tabt en betydelig del af sin autoriserede kapital. Kommissionen bemærker, at OA's skatte- og socialsikringsgæld til den græske stat steg fra 273 mio. EUR ved udgangen af 2002 til 522 mio. EUR ved udgangen af 2003, hvor »forudbetalingen« blev udbetalt til selskabet. Det har som nævnt ikke været i stand til at opnå nogen form for kommerciel finansiering og har ikke mange realistiske muligheder for at kunne betale sin gæld til staten. Kommissionen kan derfor konkludere, at OA er en kriseramt virksomhed som omhandlet i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering fra 1999.
d) Betingelser for at godkende redningsstøtte
(229)
I Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 er der fastsat fem kumulative betingelser for, at der kan ydes redningsstøtte. Kommissionen vil skulle kontrollere, at disse betingelser er opfyldt i denne sag.
(230)
For det første »skal redningsstøtte […] bestå af likviditetsstøtte i form af lånegarantier eller lån; i begge tilfælde skal lånet ydes til en rentesats, der mindst svarer til de satser, der gælder for lån til sunde virksomheder, og især til de referencesatser, som Kommissionen fastsætter; ethvert lån skal tilbagebetales og enhver garanti skal ophæves senest seks måneder efter udbetalingen af den første rate til virksomheden«.
(231)
I den foreliggende sag er redningsstøtten i form af en kontantudbetaling (beskrevet som en »forudbetaling«) på 130 312 450 EUR, som Grækenland angiveligt har ydet til OA og OAv for at bistå disse to selskaber med omstruktureringen efter spaltningen af begges luftfartsaktiviteter og oprettelsen af NOA. I dette tilfælde skal OA og OAv ikke betale lånerenter, og det er planen, at beløbet på 130 312 450 EUR vil blive tilbagebetalt til staten direkte ved hjælp at salgsprovenuet i forbindelse med privatiseringen af NOA, et selskab, som ifølge Grækenland ikke ejes af OAG. Hvis salget af NOA ikke genererer tilstrækkelige midler til at tilbagebetale denne »forudbetaling«, vil andre af OA's aktiver blive solgt for at dække differencen. Under disse omstændigheder er det ikke muligt at konkludere, at den første betingelse i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering fra 1999 derfor er opfyldt.
(232)
For det andet skal støtten være »knyttet til lån, som skal tilbagebetales inden for tolv måneder efter sidste udbetaling af lånet til virksomheden«. I den foreliggende sag kan det pågældende beløb som nævnt ikke betegnes som et lån til OA og OAv, da tilbagebetalingen er betinget af salget af et andet selskab. Beløbet på 130 312 450 EUR blev udbetalt i rater på grundlag af OA's og OAv's behov i perioden fra den 24. december 2003 til den 13. maj 2004. Der er ikke hidtil, over et år senere, foretaget nogen tilbagebetaling af dette beløb, således at den anden betingelse ikke kan være opfyldt. I betragtning af, at den pågældende foranstaltning ikke har opfyldt de to første betingelser, er det ikke nødvendigt at foretage en yderligere undersøgelse af de øvrige tre betingelser.
(233)
I den foreliggende sag bemærker Kommissionen, at tildelingen til OA i 2003 også er i strid med tidligere tilsagn fra Grækenland om ikke at yde OA nogen form for støtte (artikel 1, litra e), i 1994-beslutningen). Kommissionen er af den opfattelse, at den pågældende foranstaltning ikke opfylder de betingelser, der kræves i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering for at blive betragtes som redningsstøtte.
(234)
Kommissionen skal også tage hensyn til de næsten 57 mio. EUR, som den tidligere har betragtet som statsstøtte og som den græske stat har ydet til OA, og statens henstand til OA, hvorved OA's skatte- og socialsikringsgæld er steget fra 273 mio. EUR ved udgangen af 2002, hvor omstruktureringen fandt sted, til 627 mio. EUR ved udgangen af 2004. Under hensyntagen til, at undtagelserne i artikel 87, stk. 2, og artikel 87, stk. 3, litra a), b) og d), ikke kan finde anvendelse på OA (se betragtning 219-221), skal Kommissionen vurdere, om undtagelsen i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan finde anvendelse i denne sag.
(235)
Enhver ny støtte til OA udgør som nævnt en tilsidesættelse af tidligere tilsagn om ikke at yde nogen form for støtte (artikel 1, litra e), i 1994-beslutningen). Mere væsentligt er det, at tildelingen af den nye ulovlige støtte skal ses på baggrund af, at OA allerede tidligere har modtaget støtte, således at den aktuelle situation er et klart brud på det princip om »engangsstøtte«, der er fastsat både i retningslinjerne for statsstøtte i luftfartssektoren og i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Endvidere bemærker Kommissionen Domstolens retspraksis (33), hvorefter ny støtte ikke kan anses for forenelig med fællesmarkedet, så længe den støtte, som tidligere er blevet betragtet som ulovlig, endnu ikke er tilbagebetalt. Det følger af ovenstående, at den nye støtte, der er ydet, ikke opfylder undtagelsesbetingelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).
(236)
Kommissionen konkluderer derfor, at ved at overvurdere de aktiver, der blev overført til NOA, har Grækenland ydet ulovlig og uforenelig støtte til OA i en størrelsesorden svarende til denne overvurdering. Kommissionen finder ligeledes, at støtten på næsten 57 mio. EUR til OA og den græske stats tolerance af forsinket og manglende betaling af OA's skatte- og socialsikringsgæld udgør ulovlig og uforenelig statsstøtte.
7. BERETTIGET FORVENTNING OG STATSGARANTIER
(237)
Med hensyn til de fire finansieringslån i forbindelse med A340/300-flyene og også lånet fra ABN Amro, hvor flere tilbagebetalinger blev foretaget af Grækenland, var garantierne for disse lån fra staten til OA ydet inden 2002-beslutningen. Det er Grækenlands påstand, at da der i 2002-beslutningen ikke udtrykkeligt var stillet krav om suspension eller ophævelse af garantier, som den græske stat havde ydet til OA efter 1998, betyder dette implicit, at Kommissionen accepterede videreførelsen heraf og alle betalinger, der blev foretaget på grundlag heraf. Kommissionen kan ikke acceptere denne påstand af følgende grunde.
(238)
Kommissionen er af den opfattelse, at den dispositive del af 2002-beslutningen er tilstrækkelig klar og entydig, »Artikel 1: Den omstruktureringsstøtte, den græske stat har ydet Olympic Airways i form af… b) nye lånegarantier på i alt 378 mio. USD for lån, der skulle optages inden den 31. marts 2001 til indkøb af nye fly og dækning af de nødvendige investeringer til udflytning af Olympic Airways til den nye lufthavn i Spata … betragtes som uforenelig med fællesmarkedet i den i traktatens artikel 87, stk. 1, fastsatte betydning …«.
Med hensyn til tilbagesøgningsforpligtelsen sondres der i 2002-beslutningen mellem perioden 1994-1998 og perioden 1998-2002. I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 659/1999 (34) og i relation til perioden 1994-1998 konkluderede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at kræve den støtte, der er ydet før den 14. august 1998, tilbagesøgt. De pågældende garantier blev imidlertid ydet af staten længe efter denne dato (i oktober 1999 med hensyn til de fire fly og i februar 2001 med hensyn til lånet fra ABN Amro).
(239)
Under alle omstændigheder minder Kommissionen om, at for at det ikke skal indebære tildeling af ny støtte, når der blot er tale om en opfyldelse af forpligtelser i henhold til en tidligere ydet statsgaranti, skal de pågældende foranstaltninger fuldt ud overholde betingelserne i den oprindelige garanti (såsom identiteten af modtageren, fristerne, beløb omfattet af garantien, behovet for en konkurserklæring osv.). Hvis en medlemsstat foretager en betaling i relation til et garanteret lån på andre betingelser end dem, der oprindeligt blev aftalt, da garantien blev ydet, vil Kommissionen anse denne betaling for at skabe en ny støtte, som skal anmeldes efter artikel 88, stk. 3 (35).
(240)
Det fremgår netop, at de betalinger, som den græske regering for nylig har foretaget med hensyn til de ovennævnte lån, ikke kunne overholde de betingelser, der var fastsat i de oprindelige garantier, som beskrevet af de græske myndigheder på daværende tidspunkt. F.eks.:
-
Med hensyn til lånet fra ABN Amro indbetalte staten afdragene (ca. 36 mio. EUR) direkte i stedet for selskabet uden en forudgående misligholdelse og uden en konkurs- eller insolvenserklæring. Den omstændighed, at staten efterfølgende anmodede selskabet om tilbagebetaling, viser, at der i forbindelse med betalingen ikke blot var tale om en opfyldelse af forpligtelser i henhold til en tidligere ydet garanti.
-
De samme betragtninger gælder for lånene vedrørende de finansielle flyleasingydelser og den direkte kontantudbetaling på henholdsvis ca. 11 og 8 mio. EUR.
-
I forbindelse med de fire fly blev lånekontrakterne desuden formelt ændret (novatio), således at staten trådte i stedet for selskabet som modtager af lånene. Disse meget væsentlige ændringer blev foretaget inden de pågældende betalinger.
-
Med hensyn til forskuddet på 8 mio. EUR i forbindelse med ændringen af to af leasingkontrakterne var dette klart en foranstaltning, der ikke var omfattet af den oprindelige garanti.
(241)
For så vidt der er ændringer, og disse aldrig er blevet anmeldt til Kommissionen og heller aldrig godkendt af Kommissionen, udgør disse betalinger klart ny ulovlig støtte. Kommissionen er imidlertid rede til at undersøge i forbindelse med gennemførelsen af den foreliggende beslutning ethvert yderligere bevis, som måtte blive fremlagt af de græske myndigheder vedrørende betalingerne på ca. 36 mio. EUR i afdrag på lånet fra ABN Amro og/eller betalingerne på ca. 11 mio. EUR i afdrag vedrørende leasingkontrakten i forbindelse med erhvervelsen af fire fly og den eventuelle forenelighed af en del af eller alle disse betalinger med betingelserne i de oprindelige garantier -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
1. Olympic Airways' og Grækenlands accept af leasingydelser fra Olympic Airlines for videreleasing af fly, som er lavere end de beløb, der betales for hovedleasingen, med de heraf følgende tab, som blev overtaget af Olympic Airways i 2004 på 37 mio. EUR og af staten indtil maj 2005 på 2,75 mio. EUR, udgør ulovlig statsstøtte til Olympic Airlines, som er uforenelig med traktaten.
2. Grækenland har ydet ulovlig og uforenelig statsstøtte til Olympic Airways for det beløb, hvormed Olympic Airlines' aktiver blev overvurderet på det tidspunkt, hvor Olympic Airlines blev oprettet; dette beløb anslås foreløbigt af Kommissionen til at udgøre ca. 91,5 mio. EUR.
3. Den græske stats tildeling til Olympic Airways af beløb på i alt ca. 8 mio. EUR og den græske stats yderligere betaling af visse afdrag på banklån og finansielle leasingydelser i stedet for Olympic Airways, for så vidt denne ikke blot er en opfyldelse af forpligtelser i henhold til de garantier, der er omhandlet i artikel 1, litra b), i beslutning 2003/372/EF, og af de dertil knyttede betingelser, mellem maj 2004 og marts 2005, udgør ulovlig statsstøtte til Olympic Airways, som er uforenelig med traktaten.
4. Den græske stats fortsatte henstand til Olympic Airways med hensyn til selskabets skatte- og socialsikringsgæld til staten på ca. 354 mio. EUR mellem december 2002 og december 2004 udgør ulovlig statsstøtte til Olympic Airways, som er uforenelig med traktaten.
Artikel 2
1. Grækenland tilbagesøger den i artikel 1 omhandlede støtte fra støttemodtagerne.
2. Tilbagesøgningen skal ske uophørligt og i overensstemmelse med græsk lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme beslutningen hurtigt og effektivt. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil den er blevet tilbagebetalt. Renterne beregnes på basis af den referencesats, der anvendes til at beregne subventionsækvivalenten for regionalstøtte.
Artikel 3
Grækenland suspenderer straks alle yderligere betalinger af støtte til Olympic Airways og Olympic Airlines.
Artikel 4
Grækenland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme artikel 2 og 3.
Artikel 5
Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. september 2005.
KOMISSION PÄÄTÖS
tehty, 14 päivänä syyskuuta 2005,
valtiontuesta C 11/04 (ex NN 4/03) - Olympic Airways - Rakenneuudistus ja yksityistäminen
(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 2706)
(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/97/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Kreikan viranomaiset korostivat 3 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyssä kirjeessä (TREN A/26534, 25.7.2003) sitoutuneensa valtion omistaman Olympic Airways -lentoyhtiön yksityistämiseen sekä toteuttaneensa tätä varten jo toimia.
(2)
Koska muodollista ilmoitusta ei ollut tehty, komissio teki 8 päivänä syyskuuta 2003 tietojen antamista koskevan välipäätöksen (K(2003) 3266), josta ilmoitettiin Kreikan viranomaisille 9 päivänä syyskuuta 2003 ja jossa Kreikan viranomaisia pyydettiin toimittamaan kaikki tarpeelliset tiedot sen selvittämiseksi, ovatko Olympic Airwaysin rakenneuudistusta ja yksityistämistä koskevat toimenpiteet perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisia.
(3)
Samana päivänä komissio vaati kirjeitse (TREN D/15287) Kreikan viranomaisia toimittamaan sille tiedot Olympic Airwaysin yksityistämistä koskevasta laista (hyväksytty 9 päivänä syyskuuta 2003). Kreikan viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (TREN A/30881) aikovansa toimittaa nämä tiedot niin pian kuin mahdollista.
(4)
Komissio vastaanotti 25 päivänä syyskuuta 2003 Olympic Airwaysin yksityistämistä koskevan virallisen kantelun (TREN A/30589) yhtiön kilpailijalta, Aegean Airlinesilta.
(5)
Yksityistämistä koskeva laki ja vastaus tietojen toimittamista koskevaan päätökseen lähetettiin komissiolle 29 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (TREN A/30866). Tiettyjä tietoja puuttui kuitenkin edelleen. Komissio ilmoitti asiasta Kreikan viranomaisille 31 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (TREN D/17821), josta lähetettiin tämän jälkeen faksilla jäljennös Kreikan pysyvälle edustustolle 4 päivänä joulukuuta 2003.
(6)
Uusi Olympic Airlines -niminen yhtiö perustettiin 12 päivänä joulukuuta 2003, ennen kuin komissio oli saanut valmiiksi selvityksensä siitä, olivatko Olympic Airwaysin rakenneuudistusta ja yksityistämistä koskevat toimenpiteet perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisia. Siitä syystä komission 8 päivänä syyskuuta 2003 aloittama tietojen toimittamista koskeva menettely merkittiin valtiontukirekisteriin numerolla NN 4/03.
(7)
Komissio toisti pyyntönsä yksityistämistä koskevien tietojen toimittamisesta 15 päivänä joulukuuta 2003 (TREN D/22742), ja Kreikan viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 18 ja 19 päivänä joulukuuta 2003 päivätyillä kirjeillä (TREN A/38288 ja TREN A/38258).
(8)
Kreikan viranomaisille lähetettiin uusi lisätietopyyntö (TREN D/160) 15 päivänä tammikuuta 2004. Kreikan viranomaiset vastasivat kahdella 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (TREN A/11076 ja TREN A/11077).
(9)
Komissio lähetti Kreikan viranomaisille 16 päivänä tammikuuta 2004 päivätyn kirjeen Ateenan kansainvälisestä lentoasemasta (Spata) ja sen suhteesta Olympic Airwaysiin/Airlinesiin. Kreikan viranomaiset vastasivat 23 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. Kreikalle lähetettiin aiheesta uusi tietopyyntö 15 päivänä kesäkuuta 2004, ja vastaukset tähän kirjeeseen vastaanotettiin 4 päivänä elokuuta 2004.
(10)
Komissio ilmoitti Kreikan tasavallalle 16 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (SG(2002) D/228848) päättäneensä 16 päivänä maaliskuuta 2004 aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa vahvistetun menettelyn. Menettely kirjattiin numerolla C 11/04.
(11)
Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin myös Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa asiasta. Kreikan tasavalta toimitti huomautuksensa komissiolle 11 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä.
(12)
Komissio sai menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa annetun määräajan kuluessa asianomaisilta kaksi huomautusta. Nämä huomautukset lähetettiin Kreikan viranomaisten tarkasteltavaksi, ja Kreikan tasavallan huomautukset vastaanotettiin 3 päivänä marraskuuta 2004.
(13)
Komissio lähetti Kreikalle 11 päivänä lokakuuta 2004 kirjeitse virallisen ilmoituksen aikeestaan tehdä tuen keskeyttämistä koskeva välipäätös, ellei se saisi kymmenen päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta tyydyttäviä tietoja, jotka osoittaisivat, ettei Kreikka enää maksa edunsaajille tukea. Kreikkaa pyydettiin myös toimittamaan huomautuksensa asiasta. Kreikan viranomaiset vastasivat viralliseen ilmoitukseen 28 päivänä lokakuuta 2004. Kreikan tasavalta katsoi, että välipäätöksen tekeminen tässä vaiheessa vaarantaisi vakavasti Kreikan tasavallan meneillään olevat tarmokkaat pyrkimykset löytää ratkaisu ja olisi suhteeton ja epäoikeudenmukainen toimenpide.
(14)
Huomautusten toimittamisen jälkeen Kreikan viranomaiset tiedottivat komission yksiköille säännöllisin väliajoin (17 päivänä joulukuuta 2004, 19 päivänä joulukuuta 2004, 3 päivänä helmikuuta 2005, 7 päivänä helmikuuta 2005 ja 28 päivänä huhtikuuta 2005 pidetyissä kokouksissa sekä 22 päivänä helmikuuta 2005 ja 19 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyillä kirjeillä) tilanteen kehittymisestä sekä Olympic Airlines- ja Olympic Airways Services -yhtiöiden meneillään olevasta rakenneuudistuksesta ja yksityistämisestä.
(15)
Lisäksi Kreikan viranomaiset toimittivat komission yksiköille tietoja seuraavista asioista:
-
laki 3259/2004, jossa Olympic Airwaysille myönnetään väliaikainen suoja velkojien ulosottotoimilta (toimitettu 22 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä sähköpostiviestillä)
-
laki 3282/2004, jonka mukaan valtio ottaa hoitaakseen Olympic Airwaysin sellaiset velvoitteet rahoituslaitoksia kohtaan, jotka liittyvät Olympic Airlinesin Airbus A340-300 -lentokoneiden rahoitus- ja leasingjärjestelyihin (toimitettu 22 päivänä joulukuuta 2004 ja 4 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyillä sähköpostiviesteillä).
Nämä lisäselvitykset otetaan tässä päätöksessä huomioon, sikäli kuin ne selventävät ja koskevat asioita, joita komissio toi esiin aloittaessaan menettelyn.
2. TOSISEIKAT
2.1 KOMISSION AIEMMAT PÄÄTÖKSET OLYMPIC AIRWAYSISTA JA SEN TYTÄRYHTIÖISTÄ
(16)
Komissio teki 7 päivänä lokakuuta 1994 päätöksen 94/696/EY (3) (jäljempänä ’vuoden 1994 päätös’), jonka mukaan Kreikan Olympic Airwaysille jo myöntämä tai tulevaisuudessa myöntämä tuki soveltuu yhteismarkkinoille sillä edellytyksellä, että Kreikka täyttää tietyt päätöksessä luetellut sitoumukset.
(17)
Koska monia vuoden 1994 päätökseen liitettyjä ehtoja ei kuitenkaan noudatettu, komissio päätti 30 päivänä huhtikuuta 1996 (4) aloittaa uudelleen perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn sekä käynnistää menettelyt, jotka koskevat sen tietoon tulleita uusia ja ilmoittamatta jätettyjä tukia.
(18)
Komissio teki 14 päivänä elokuuta 1998 päätöksen 1999/332/EY (5) (jäljempänä ’vuoden 1998 päätös’), jonka mukaan Kreikan Olympic Airwaysille jo myöntämää tai tulevaisuudessa myöntämää tukea oli pidettävä yhteismarkkinoille soveltuvana, kun se liittyi vuodet 1998-2002 kattavaan rakenneuudistussuunnitelmaan. Myös tämä tuki hyväksyttiin tietyin ehdoin.
(19)
Heinäkuussa 2000 Kreikan tasavalta ilmoitti komissiolle aikomuksestaan käyttää loput hyväksytystä tuesta lainatakausten antamiseen uusien lentokoneiden hankintaa varten sekä sellaisia investointeja varten, joita Olympic Airwaysin siirtäminen Ateenan kansainväliselle lentoasemalle (jäljempänä ’AIA’) Spataan edellytti. Lainatakaukset oli määrä antaa ennen vuoden 2000 loppua. Komissio ilmoitti Kreikan viranomaisille 10 päivänä marraskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (SG(2000) D/108307) päätöksestään muuttaa vuoden 1998 päätöksen osaa, joka liittyy lainatakauksia koskevaan tukitoimenpiteeseen.
(20)
Komissio päätti 6 päivänä maaliskuuta 2002 aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn. Se ilmaisi huolensa komission vuosien 1994 ja 1998 päätöksillä hyväksytyn tuen virheellisestä soveltamisesta ja siitä, ettei yhtiön rakenneuudistussuunnitelmaa ollut toteutettu, sekä uudesta laittomasta valtiontuesta.
(21)
Komissio lähetti 9 päivänä elokuuta 2002 Kreikan viranomaisille jälleen välipäätöksen, jotta nämä toimittaisivat aiemmin pyydetyt tiedot. Välipäätöksessä vaadittiin erityisesti valtion maksamiin toimintakustannuksiin liittyvien lukujen ja kirjanpidon esittämistä, mutta Kreikan tasavallan toimittamat vastaukset eivät olleet riittäviä.
(22)
Komissio teki 11 päivänä joulukuuta 2002 lopullisen kielteisen päätöksen 2003/372/EY (6) (jäljempänä ’vuoden 2002 päätös’) Kreikan tasavallan Olympic Airwaysille myöntämästä tuesta. Komissio totesi, että valtion aiemmin myöntämä ja komission hyväksymä tuki oli perustamissopimuksen vastaista, koska Kreikka ei ollut noudattanut asiaankuuluvia ehtoja eikä ollut varsinkaan pannut rakenneuudistussuunnitelmaa asianmukaisesti täytäntöön. Lisäksi komissio katsoi Olympic Airwaysin saaneen uutta laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea, sillä Kreikan valtio oli sallinut tiettyjen sosiaaliturvamaksujen, polttoaineen ja varaosien arvonlisäveron, lentoasemille maksettavien vuokrien, lentoasemamaksujen sekä Kreikan lentoasemilta lähteviltä matkustajilta perityn ”Spatosimo”-veron maksamatta jättämisen tai maksun lykkäämisen.
(23)
Päätöksen mukaan Kreikan oli toteutettava viipymättä kaikki tarvittavat toimet - sovellettavien kansallisten lakien mukaisesti, mikäli nämä lait mahdollistivat päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon - periäkseen edunsaajalta päätöksen 1 artiklassa tarkoitetun 14 miljardin Kreikan drakman (41 miljoonan EUR) suuruisen valtiontuen sekä päätöksen 2 artiklassa tarkoitetun uuden tuen. Takaisinperittävän tuen (korot mukaan luettuina) pitäisi myös sisältää korot siitä päivästä, kun tuki asetettiin edunsaajan käytettäväksi, takaisinperintäpäivään saakka.
(24)
Kreikka velvoitettiin myös ilmoittamaan komissiolle kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä. Päätös annettiin tiedoksi Kreikan viranomaisille 13 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (SG(02) D/233148) ja julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä28 päivänä toukokuuta 2003.
(25)
Saatuaan tiedon vuoden 2002 päätöksestä Kreikan hallitus ilmoitti komissiolle 11 päivänä helmikuuta 2003 saaneensa riippumattoman neuvon, jonka mukaan Olympic Airways ei ollut saanut etuuskohtelua, minkä vuoksi hallitus ei noudattaisi päätöksen vaatimuksia eikä perisi takaisin summaa, jonka komissio oli todennut olevan yhteismarkkinoille soveltumatonta.
(26)
Olympic Airways haki 24 päivänä helmikuuta 2003 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa muutosta komission päätökseen (asia T-68/03). Kreikan tasavalta ei osallistunut tähän muutoksenhakuun, eivätkä Kreikan viranomaiset hakeneet Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa muutosta komission päätökseen.
(27)
Komissio ilmoitti 6 päivänä maaliskuuta 2003 Kreikan hallitukselle, että sen olisi noudatettava vuoden 2002 päätöstä. Kreikan hallitus vastasi 26 päivänä kesäkuuta 2003 ilmoittamalla tutkivansa vuoden 2002 päätöksen sekä komission päätöstä tehtäessä noudattaman menettelyn oikeusvaikutuksia. Se vakuutti myös komissiolle aikovansa suorittaa takaisinperinnän. Se ei kuitenkaan tehnyt niin eikä toimittanut komissiolle takaisinperinnän aikataulua. Näin ollen komission oli käynnistettävä päätöksen noudattamatta jättämistä koskeva kanne Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa 3 päivänä lokakuuta 2003 (asia C-415/03).
(28)
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin teki 12 päivänä toukokuuta 2005 päätöksensä asiassa C-415/03 (7) komission hyväksi. Tuomioistuin (toinen jaosto) katsoi, ettei Kreikan tasavalta ollut noudattanut velvoitteitaan, koska se ei ollut toteuttanut määrätyssä ajassa kaikkia tarvittavia toimenpiteitä periäkseen laittomana ja yhteismarkkinoille soveltumattomana pidetyn tuen takaisin, sosiaaliturvamaksuihin liittyviä summia lukuun ottamatta.
(29)
Euroopan komissio lähetti 23 päivänä toukokuuta 2005 Kreikan viranomaisille kirjeen niistä toimenpiteistä, joita Kreikan tasavallan pitäisi toteuttaa taatakseen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 12 päivänä toukokuuta 2005 asiassa C-415/03 tekemän päätöksen noudattaminen.
(30)
Kreikan tasavalta vastasi 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, jossa se toisti olevansa täysin valmis tekemään komission kanssa yhteistyötä asiassa. Seuraavassa esitetään yhteenveto vastauksesta siltä osin kuin se koski menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuotuja asioita.
(31)
Komission 11 päivänä joulukuuta 2002 tekemässä päätöksessä yhteismarkkinoille soveltumattomana pidettyä tukea ei ole peritty tähän päivään mennessä takaisin. Komissio voi käynnistää EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan nojalla toimet tuomion täytäntöön panematta jättämisen vuoksi.
(32)
Tämä päätös koskee kuitenkin vain päätöksiä, joita Kreikan viranomaiset ovat tehneet, tai toimia, joita ne ovat toteuttaneet Olympic Airwaysin ja sen seuraajien hyväksi vuoden 2002 päätöksen tekemisen jälkeen.
3. MENETTELYN ALOITTAMINEN
Komission päätös aloittaa 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely perustui moniin seikkoihin.
3.1 YHTIÖN JATKUVA VEROJEN JA SOSIAALITURVAMAKSUJEN LAIMINLYÖMINEN
(33)
Olympic Airwaysin (jäljempänä ’OA’) tulos on ollut tappiollinen vuodesta 2002 lähtien, ja yhtiön kannattavuus on edelleen negatiivinen. Sen sijaan, että yhtiön ydinliiketoiminta tuottaisi tuloa, se itse asiassa heikentää yhtiön kokonaisarvoa vuodesta toiseen. Tästä syystä on vaikeaa ellei mahdotonta uskoa tilanteen olevan muu kuin se, että yhtiö onnistuu jatkamaan toimintaansa vain jättämällä maksamatta valtiolle velkansa, mikä katsottiin vuoden 2002 päätöksessä laittoman valtiontuen vastaanottamiseksi.
(34)
Komissio tuli siihen tulokseen, että valtio oli tosiasiallisesti ellei oikeudellisesti OA:n pääasiallinen velkoja ja että ilman valtion jatkuvaa väliintuloa yhtiö olisi lopettanut toimintansa kauan sitten.
3.2 YHTIÖN RAKENNEUUDISTUS
(35)
Menettelyn aloittamisen aikaan komissio oli tietoinen laista 3185/2003, jossa säädettiin Olympic Airways Group -konserniin (jäljempänä ’OAG’) kuuluvien yhtiöiden - OA:n, Olympic Aviationin (jäljempänä ’OAv’) ja Macedonian Airlinesin (jäljempänä ’MA’) - lentotoimintaosastojen yhtiöittämisestä ja niiden yhdistämisestä yhteen yksikköön (entiseen MA:han), jonka uudeksi nimeksi annettiin Olympic Airlines (jäljempänä ’NOA’). Muiden osastojen oli määrä jäädä OA:han, jonka uudeksi nimeksi tulisi Olympic Air Services SA (jäljempänä ’OAS’). Lisäksi laissa 3185/2003 säädettiin mahdollisuudesta toteuttaa samanlainen menettely maahuolintaosastojen sekä huolto- ja tekniikkaosastojen kohdalla, vaikka sitä ei olekaan tähän mennessä tehty.
(36)
Aloittaessaan menettelyn komissio teki sen johtopäätöksen, että koska Kreikan tasavalta ei ollut yksityistänyt koko OAG:tä, se oli päättänyt jakaa konsernin erillisiksi yksiköiksi tehdäkseen niistä mahdollisten sijoittajien kannalta houkuttelevampia ja erottaakseen ne OA:n veloista.
(37)
OAG:n rakenneuudistuksen jälkeen näyttää itse asiassa käyneen niin, että joulukuusta 2003 lähtien kaikki lentotoiminta keskitettiin NOA:han ja kaikki muu toiminta - pääasiassa maahuolinta sekä huolto ja tekniikka - jäi jäljelle jääneeseen yhtiöön, jonka nimi on nykyisin OAS. OAS pysyi myös Kreikassa monien muiden ilmailuun liittyvien yhtiöiden, kuten ateriapalvelu-, tietotekniikka- ja polttoainepalveluyhtiöiden, enemmistöosakkaana.
(38)
Yksityistämisestä annetussa laissa säädetään, että uudelle yhtiölle siirretty omaisuus, muut siirretyt oikeudet ja velat vapautetaan kaikista valtion, julkisoikeudellisen oikeushenkilön tai kaikkien julkisoikeudellisten yksikköjen veroista, maksuista tai oikeuksista ja että ne vapautetaan kaikista maksuista, veloista tai kolmannen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vaateista lukuun ottamatta rakenneuudistusta koskevassa arviossa nimenomaan mainittuja velvoitteita. Lisäksi laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä säädetään, ettei uuteen yhtiöön sovelleta siviililain 479 §:ää ja 939 §:ää (8) eikä kauppalain 537 §:ää ja sitä seuraavia pykäliä sellaisten velkojen osalta, jotka syntyivät OA:lle ennen lentotoimintaosastojen jakautumista. Siispä tämän toimenpiteen seurauksena velkojat voivat ryhtyä toimiin vain NOA:han siirrettyjen velkojen osalta eivätkä voi käynnistää uutta yhtiötä vastaan toimia OA:lle jäävien velkojen osalta. Tämän jälkeen (15 päivänä lokakuuta 2004) Kreikan valtio sääti lain 3259/2004, jossa OA:lle myönnetään väliaikainen suoja velkojien ulosottotoimilta.
(39)
Kreikan valtio palkkasi lain 3185/2003 mukaisesti konsultin (Deloitte & Touche) määrittämään OAG:n lentotoimintaosastojen arvon. Se sai tehtäväkseen myös laatia rakennemuutossuunnitelman ja raportin OA:n ja OAv:n tilasta NOA:han siirrettävien työntekijöiden määrän ja tyypin ratkaisemiseksi. Deloitte & Touche ilmoitti, ettei se ollut tehnyt tilintarkastusta vaan toimi yksinomaan OA:n ja OAv:n johdon antamien tietojen pohjalta. Deloitte & Touche ei myöskään sisällyttänyt arvioonsa OA:n ja OAv:n omistamia lentokoneita. Toinen ulkopuolinen konsultti (Airclaims Ltd.) laski OAv:n lentokoneiden markkina-arvon olevan 120 miljoonaa EUR.
(40)
Julkisen palvelun velvoitteet siirrettiin OAv:ltä NOA:lle ilman julkista tarjouskilpailua. Vaikuttaa myös siltä, että OAv oli taannut velvoitteensa AIA:lle 10 miljoonan EUR summalla, joka oli peräisin näistä julkisen palvelun velvoitteista saaduista tuloista, ja että tämä laina jäi OAv:lle, vaikka NOA:n oli määrä hoitaa jatkossa nämä julkisen palvelun velvoitteet.
(41)
Presidentin asetuksessa 178/2002, jolla neuvoston direktiivi 98/50/EY (9) siirretään osaksi Kreikan lainsäädäntöä, säädetään, että kun yhtiön jokin toiminto siirretään menetelmästä riippumatta toiseen yhtiöön, toimintoon liittyvät työntekijät siirtyvät uuteen yhtiöön säilyttäen asemansa ja oikeutensa. Kreikan viranomaisten aikomuksena oli kuitenkin muuttaa työntekijöiden asemaa. Tämä olisi edellyttänyt presidentin asetuksen 178/2002 mukaista neuvottelumenettelyä.
(42)
Jakautumisen aikaan koko OA:n henkilökuntaan sovellettiin lähes 300:aa erityislakia, työehtosopimusta tai muuta määräystä. Siispä Kreikan viranomaisten mielestä oli tärkeää muuttaa lainsäädäntökehystä ja neuvotella työehtosopimuksista uudelleen, varsinkin kun yhtiöllä oli kesäkuussa 2003 palveluksessaan 6 171 työntekijää (NOA:han siirtyi noin 1 850 työntekijää) ja henkilöstömenot olivat 38 prosenttia kokonaistuloista, kun taas alan keskiarvo on noin 22-26 prosenttia. Siispä laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä säädettiin useista muutoksista. Lakia 2190/1994 julkisen sektorin yritysten palvelukseenottoa koskevasta hallintokäytännöstä ei sovellettaisi NOA:han. Kaikki työntekijät, joilla olisi sovellettavien työehtosopimusten nojalla ollut oikeus jäädä eläkkeelle vuonna 2003 tai 2004, käyttivät oikeuttaan.
(43)
Vaikka OA oli rahoittanut toimintansa yksinomaan velalla, tarkoituksena oli, että NOA käyttäisi omia varojaan. NOA:n aloittaessa toimintansa velkaa oli vähän tai ei lainkaan, ja tämä johtui suurelta osin siitä, mitä uuteen yksikköön oli päätetty siirtää. Uusi yhtiö NOA ei perinyt toimintaansa aloittaessaan rahoitusvelkaa emoyhtiöltään, jolla oli tuossa vaiheessa velkaa 207 miljoonaa EUR.
(44)
Kreikan konkurssilain (laki 2190/1920) sovellettavissa säännöksissä säädetään, että kun osasto, sektori tai palvelu irrotetaan ja liitetään toiminnassa olevaan yhtiöön, tämän yhtiön osakkeet jäävät alkuperäiselle yhtiölle. Tässä tapauksessa tämä tarkoittaa sitä, että NOA:n osakkeiden pitäisi jäädä OA:n omistukseen. Laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä säädetään kuitenkin, että yksityistämismenettelyssä kaikki osakkeet, jotka ovat seurausta OA:n eri osastojen irrottamisesta, annetaan Kreikan valtiolle. Lisäksi kaikki näiden osastojen myöhemmästä myynnistä saatava raha on käytettävä OA:n velkojen ja velvoitteiden suorittamiseen. Kreikan valtio täsmensi, että tällä menettelyllä rahoitusomaisuus siirretään valtiolle eikä sen arvoa voida kyseenalaistaa, jos se perustuu tilintarkastajien tekemään arvioon. Lisäksi valtio katsoi, että kun valtio myy tämän omaisuuden, siitä saadaan korkeampi hinta kuin tilanteessa, jossa osakkeita ei olisi siirretty sille.
3.3 OA:LLE SUORITETTU 130 312 450 EUR ENNAKKOMAKSU
(45)
Kreikan valtio perusti 22 päivänä joulukuuta 2003 tehdyllä ministeriön päätöksellä 2/71992/A0024 ja laissa 3185/2003 olevan 27 §:n mukaisesti Kreikan keskuspankkiin erityistilin nimeltä ”Kreikan valtio - Olympic Airways Groupin yksityistämistili”. Tilille hyvitetään kaikki myyntitulot, joita saadaan yksityistämismenettelyn yhteydessä OAG:hen kuuluvilta yhtiöiltä (joista ensimmäinen on NOA), joiden osakkeet on siirretty Kreikan valtiolle. Jotta tililtä voitiin kuitenkin maksaa tarvittavat kulut ennen konserniyhtiöiden yksityistämistä, valtio hyvitti tilille summan, jota nimitettiin ”ennakoksi” tai ”ennakkomaksuksi”. Tämä ”ennakko” vastasi NOA:n osakepääoman nimellisarvoa (130 312 450 EUR).
(46)
Se osa OA:n velasta, jota ei ollut määrä siirtää uudelle yksikölle eli NOA:lle, ja erityisesti tiettyjen työntekijöiden varhaiseläkkeelle jäämiseen liittyvät menot oli tarkoitus rahoittaa erityistililtä sekä tuloista, joita saataisiin tarjoamalla palveluja NOA:lle ja muille kolmansille osapuolille.
3.4 SPATOSIMO-VERO JA MAKSUT AIA:LLE
(47)
Kantaja (Aegean Airlines) lähetti 19 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä komissiolle jäljennöksen Kreikan siviili-ilmailulaitoksen kirjeestä (asiakirja DII/A/28751/11626, 22.7.2003), joka oli osoitettu valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtajalle ja annettu tiedoksi ”Athens International Airport Company” -yhtiölle. Kirjeestä ilmeni, että OA oli 26 001 473,33 EUR velkaa lentoasemien nykyaikaistamiseksi ja kehittämiseksi kannettavaa veroa, joka tunnetaan myös nimellä Spatosimo-vero ja jota lentoliikenteen harjoittajat perivät matkustajilta ja jonka ne maksavat sitten valtiolle.
(48)
Kirjeestä ilmeni myös, että Kreikan siviili-ilmailulaitos (HCAA) pyysi, että sille maksettaisiin tämä 26 miljoonan EUR summa. Vaikutti siis siltä, että OA, joka oli Kreikan lentoasemien suurin käyttäjä, ei maksanut Spatosimo-veroa ja että valtion oli siksi etsittävä varoja vasta perustetun ja Spatosimo-verosta riippuvaisen AIA:n auttamiseksi. Vaikka OA olikin velvollinen maksamaan velkansa tulevaisuudessa, komissio epäili sen hyötyvän tällä välin valtion kärsivällisyydestä, sillä valtio paitsi jätti rankaisematta sitä maksuviivästyksistä myös otti käyttöön mekanismeja, joiden seurauksena Kreikan muiden lentoasemien oli osallistuttava sellaisten tappioiden maksamiseen, jotka johtuivat siitä, ettei OA maksanut Spatosimo-verovelkaansa ajoissa tai lainkaan.
4. MENETTELYN AIKANA SAADUT HUOMAUTUKSET
4.1 KREIKAN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄT ENSIMMÄISET HUOMAUTUKSET
(49)
Kreikka toimitti 11 päivänä kesäkuuta 2004 vastineensa menettelyn aloittamisen johdosta. Se selitti aluksi, että konsernin eri liiketoimintojen ja toimintojen yksityistäminen oli sen mielestä paras ratkaisu OA:n tilanteeseen. Yksityistäminen toteutettaisiin mahdollisimman pian ja noudattaen täysin Kreikan ja EY:n lainsäädännön kaikkia asiaankuuluvia sääntöjä ja vaatimuksia. Komissiolle tiedotettaisiin kattavasti asian etenemisestä. Kreikka selitti yksityistämisen olevan viranomaisille taloudellisesti paras ratkaisu, koska siitä saataisiin enemmän rahaa kuin yhtiön purkamisesta olisi ollut odotettavissa. Kreikan viranomaiset tunnustivat, että yksityistäminen tuottaisi myös sosiaalista ja muuta ei-taloudellista hyötyä, mutta korostivat, että sopivin strategia valittiin ainoastaan taloudellisen analyysin pohjalta.
(50)
Kreikka viittasi yksityistämisprosessissa jo saavutettuun edistykseen, josta oli ilmoitettu komissiolle aiemmin. Kreikka vahvisti, että OA:n ja OAv:n lentotoiminnot ja tietty aineeton omaisuus, kuten lähtö- ja saapumisajat, kahdenvälisten sopimusten mukaiset oikeudet, brändinimi ja logo sekä OA:n mainearvo, oli siirretty olemassa olevaan MA-yhtiöön. MA vaihtoi nimeä ja siitä tuli NOA. NOA irtautui OAG:stä ja NOA:n osakkeet siirtyivät (sen jälkeen, kun lentotoiminnan muodossa tehdyn luontoissuorituksen sovittamiseksi oli suoritettu pääomankorotus) suoraan Kreikan valtion omistukseen. Uusi yhtiö aloitti toimintansa 12 päivänä joulukuuta 2003 sen jälkeen, kun sille oli myönnetty kaikki tarvittavat luvat.
(51)
Lisäksi Kreikka kertoi, että NOA:n strategiana oli kehittyä elinkelpoiseksi reittiliikenteen harjoittajaksi, jonka työvoimakustannukset vastaisivat alan keskiarvoa ja joka kykenisi hyödyntämään monia tekijöitä, kuten OA:n vahvaa brändi-imagoa, Kreikan asemaa yhtenä maailman 15 suosituimmasta matkailukohteesta sekä Ateenassa vuonna 2004 järjestettäviä olympialaisia. NOA:han oli nimitetty uusi johto, ja liiketoimintasuunnitelmaa tarkasteltiin parhaillaan perusteellisesti.
(52)
NOA:n aloitettua toimintansa OA lakkasi olemasta EU:ssa lisensoitu lentoliikenteen harjoittaja ja se nimettiin uudelleen OAS:ksi. Myös OAv lopetti lentotoimintansa lukuun ottamatta rajallista yleisilmailua ja helikopteripalveluja, joiden odotettiin siirtyvän uuteen yhtiöön.
(53)
Kreikka ilmoitti aikovansa yksityistää myös muut toiminnot kuin lentotoiminnot (maahuolinnan, huollon ja tekniikan sekä OAv:n lentokoulutuksen), joista oli tullut osa OAS:ää. Myös tästä asiasta säädettiin laissa 3185/2003. Tarkoituksena oli myös myydä kaikki osakkuudet muissa yhtiöissä, kuten Olympic Catering- ja Galileo Hellas -yhtiöissä. OA oli lisäksi osakkaana kolmessa Ateenan kansainväliseen lentoasemaan liittyvässä polttoaineyhtiössä, jotka olivat Athens Airport Pipeline Co, Olympic Fuel Co ja Olympic IntoPlane Co, ja tarkoituksena oli myydä nämä osakkuudet pois sopivaan aikaan ja sopivassa menettelyssä. Näiden yhtiöiden myynti olisi suhteellisen helppoa, koska niillä oli ”siistit taseet” ja niiden yksityisosakkailla oli etuosto-oikeus niiden osakkeisiin.
(54)
Kreikan viranomaiset halusivat selventää monia menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuotuja rakenneuudistukseen liittyviä asioita.
(55)
OA:n ja NOA:n välisten sopimusten osalta Kreikka totesi, että kaikkia palveluja tarjotaan markkinahinnoin ja OA:n yleisten kaupallisten toimintaperiaatteiden mukaisesti. Viranomaiset lupasivat myös toimittaa nämä sopimukset komissiolle.
(56)
Lentokoneiden leasingin osalta Kreikka korosti, että Olympic Airlinesille siirrettäisiin vain lentokoneet, jotka olivat kokonaan OA:n omistuksessa. OA:n leasingsopimuksilla vuokraamat lentokoneet alivuokrattaisiin NOA:lle markkinahintaan, koska leasingsopimusten irtisanominen ennen niiden päättymistä olisi johtanut siihen, että OA:n olisi pitänyt maksaa vuokranantajille niille aiheutuneista tappioista. Käyttöleasingsopimukset siirrettäisiin suoraan NOA:lle, jolloin OA pääsisi niistä eroon.
(57)
Valtion osin (45 prosenttiin asti rahoitusarvosta) takaamat neljän Airbus A340/300 -lentokoneen leasingsopimukset eivät siirtyisi uudelle yhtiölle. NOA käyttäisi näitä lentokoneita alivuokraussopimuksen nojalla ja maksaisi OA:lle markkinahinnan. Tällä tavoin Kreikan viranomaiset väittivät, ettei NOA saisi valtiolta tukea.
(58)
Kreikka totesi näiden lentokoneiden valtiontakauksesta, että vaikka vuoden 2002 päätöksessä todettiinkin, ettei OA:lle eri muodoissa (myös valtiontakauksina) myönnetty rakenneuudistustuki soveltunut yhteismarkkinoille, komissio oli vaatinut ainoastaan OA:lle myönnetyn rakenneuudistustuen viimeisen erän (41 miljoonaa EUR) (sekä luvattoman uuden avun) takaisinperintää luottamuksensuojan perusteella. Kreikka katsoi, että koska vuoden 2002 päätöksessä ei säädetty nimenomaisesti valtiontakausten takaisinperinnästä (tai perumisesta), siinä sallittiin niiden jatkaminen.
(59)
Kreikka katsoi julkisen palvelun velvoitteiden siirron tapahtuneen laillisesti, koska näiden reittien liikennöinti oli olennainen osa OAv:n lentotoimintaa ja reittien liikennöintiä jatkettiin käyttäen samoja lentokoneita ja samoja työntekijöitä kuin verkoston muissakin osissa.
(60)
OA:lle annettua uutta tukea koskevien väitteiden osalta Kreikan viranomaiset ilmoittivat olevansa jokseenkin ymmällään siitä, mitä ”verovelvoitteilla” tarkoitettiin. Kreikan viranomaiset sanoivat, ettei komissio ollut osoittanut, että Kreikan viranomaiset olisivat ”auttaneet” OA:ta suvaitsemalla tiettyjen velvoitteiden (ei ainoastaan verojen) maksamatta jättämistä. Lisäksi ne totesivat, että komission esittämää väitettä koskeva todistustaakka kuului komissiolle eikä se ollut osoittanut väitettään toteen. Kreikka toisti, että OA:han sovelletaan Kreikan yleisiä lakeja ja menettelyjä, joita sovelletaan tältä osin kaikkiin kreikkalaisyhtiöihin.
(61)
Spatosimo-veron maksamatta jättämistä koskevaan väitteeseen Kreikan hallitus vastasi, että Spatosimo-veroa perivien ja Kreikan siviili-ilmailulaitokselle (HCAA) maksavien lentoliikenteen harjoittajien välinen suhde oli syytä erottaa HCAA:n ja lentomatkustajien määrän mukaan Spatosimo-maksuja saavien Kreikan lentoasemien (myös AIA:n) välisestä suhteesta. Keräysmekanismista todettiin, että lentoliikenteen harjoittajat perivät maksun matkustajiltaan ja maksavat sen sitten valtiolle. Siispä matkustajilta peritty mutta valtiolle suorittamaton Spatosimo-vero on velkaa valtiolle, jolloin siihen sovelletaan valtion velan perinnästä annetun lain (KEDE) yleisiä säännöksiä. Tämä koskee myös 26 001 473,33 EUR summaa, jota OA ei ollut maksanut ajoissa mutta joka maksettiin tämän jälkeen erissä kaikkien sovellettavien viivästyskorkojen ja -sakkojen kera.
(62)
Keräysmekanismi on erillään maksumekanismista, jolla Kreikan valtio maksaa (HCAA:n kautta) summat lentoasemille. Vaikka mekanismien on tarkoitus toimia perätysten (niin että yhdellä rahoitetaan toista), Kreikan viranomaiset väittivät, ettei Kreikan valtion velvollisuus maksaa lentoasemille riipu sen kyvystä kerätä erääntyneet summat lentoliikenteen harjoittajilta. Tämän seurauksena valtio on joutunut joissakin tilanteissa maksamaan summia, joita ei ole vielä kerätty. Lisäksi Kreikan viranomaiset totesivat, että vaikka tilanne oli valtiolle epätyydyttävä, kyse ei ollut valtiontuesta, sillä lentoliikenteen harjoittajia ei vapautettu maksuvelvollisuudesta (myöskään viivästyskorosta ja -sakosta). Menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuodussa erityistapauksessa Kreikan valtio oli joutunut kassavirtapaineiden vuoksi muuttamaan lentoasemien välisiä prosenttiosuuksia, joiden mukaan se maksaa Spatosimo-maksuja lentoasemille, niin että AIA:lle maksettiin enemmän (minkä seurauksena muille lentoasemille maksetut summat pienenivät väliaikaisesti). Tämän selitettiin olleen välttämätöntä, koska Euroopan investointipankki ja kaupalliset luotonantajat valvoivat AIA:n rahoitustilannetta, eikä asia ollut olennainen siltä kannalta, oliko OA suorittanut erääntyneet maksunsa.
(63)
Kreikan valtio totesi komission esittäneen Spatosimo-verojen maksamatta jättämisen ainoana todisteena siitä, ettei OA ollut maksanut velvoitteitaan valtiolle.
(64)
Laissa 3185/2003 säädetyn erityistilin osalta Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että 130 312 450 EUR ennakkomaksu OA:lle oli luonteeltaan tilapäinen toimenpide, jonka kuka tahansa järkevä markkinasijoittaja tekisi. NOA:n myynnin yhteydessä kaikki ennakkoon maksetut summat maksettaisiin takaisin erityistilille. Lisäksi Kreikka selitti, etteivät NOA:n osakkeet kuuluneet enää OAG:lle vaan valtiolle. Se lisäsi kuitenkin, että koska OA:n arvosta oli vähennetty sen lentotoimintaosaston arvo, rakenneuudistusta ja yksityistämistä silmällä pitäen olisi suhteellista ja sopivaa suorittaa OA:lle ennakkomaksu, joka ei ylittäisi sen menettämän omaisuuden arvoa.
(65)
Kreikan hallitus ilmoitti, että ellei NOA:n myynnistä saatavilla tuloilla saataisi maksettua takaisin ennakkoon maksettua 130 312 450 EUR summaa, vaje katettaisiin muiden toimintojen kuin lentotoiminnan myynnistä saatavilla tuloilla. Laissa 3185/2003 säädetään, että näiden osastojen myynnistä saatavat tulot maksetaan erityistilille. Jos OA:n rahoitusvelvoitteet ylittäisivät myytävien yhtiöiden osakepääoman nimellisarvon, sovellettaisiin Kreikan konkurssilakia ja velkojat voisivat esittää vaateensa sen mukaisesti.
(66)
Myynnistä saatavat, myytyjen yhtiöiden osakepääoman nimellisarvon ylittävät summat jäävät valtiolle eikä OA voi käyttää niitä. OA pääsee käyttämään tiliä vain hoitaakseen vahingonkorvaus- ja eläkevelvoitteensa sekä OA:n ja OAv:n rahoitusvelvoitteet rakennemuutos- ja likvidointiprosessin aikana.
(67)
Kreikan valtio esitti, että lailla 3185/2003 pyrittiin maksimoimaan osakasarvo (valtiontuen) takaisinmaksun ja sijoituksen tuoton maksimoimiseksi. Velkojia ei suojeltaisi yhtään sen paremmin konkurssitilanteessa.
(68)
Vaihtoehtoisesti jos komissio katsoo, ettei ennakkomaksu vastaa sitä, mitä (yksityinen) sijoittaja tekisi markkinataloudessa maksimoidakseen takaisinmaksun ja sijoituksen tuoton, Kreikan viranomaiset pyytävät komissiota harkitsemaan mahdollisuutta tarkastella ennakkomaksua pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen valossa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvana pelastamistukena. Tällöin Kreikan viranomaiset osoittaisivat pelastamistuen myöntämisen ehtojen täyttyneen joulukuusta 2003 alkaen, mikä voitaisiin todistaa liiketoimintasuunnitelmilla jne.
(69)
Olympic-yhtiöiden tuleville ostajille mahdollisesti myönnettävää tukea koskevan kysymyksen osalta Kreikan viranomaiset vakuuttivat komissiolle aikovansa myydä NOA:n ja kaikki muut toiminnot/liiketoiminnot markkinahintaan ja sovellettavan Kreikan ja yhteisön lainsäädännön mukaisesti.
(70)
Kreikan viranomaiset kiistivät johtopäätöksen, jonka mukaan Kreikan valtio halusi suojella NOA:ta joulukuussa 2002 tehdyn päätöksen täytäntöönpanolta kieltämällä OA:n velkojia käynnistämästä toimia NOA:ta vastaan. Ne väittivät, ettei tämä ollut tarkoituksena, vaan tavoitteena oli maksimoida sijoituksen takaisinsaanti. Ne selittivät, että erityistilin käytöllä oli tarkoitus varmistaa, että OA:n ja sen velkojien saatavissa olisi rahaa NOA:n osakkeiden nimellisarvoon asti, millä taattaisiin velkojien riittävä suojelu. Kreikka painotti, että sillä on oikeus valita sopivin rakenneuudistus- ja yksityistämistapa ja että vakuuden käyttöönotto sen varmistamiseksi, että OA:n velkojilla on vähintään samantasoinen suoja kuin heillä muutoin olisi, oli Kreikalta legitiimi teko. Tätä velkojien suojelua ei pidä sekoittaa joulukuussa 2002 tehtyyn päätökseen perustuvaan takaisinperintävelvoitteeseen.
(71)
Kreikka kiisti myös komission huomautuksen, jonka mukaan NOA:n perustaminen ei ollut mikään ratkaisu, sillä sen elinkelpoisuudesta ei ollut takeita, toteamalla suhtautuvansa luottavaisesti siihen, että NOA:sta tulisi menestys.
(72)
Kreikka totesi ottavansa huomioon komission huomautukset, jotka koskevat koko rakenneuudistus- ja yksityistämismenettelyn pitkää toteutusaikaa, ja yrittävänsä nopeuttaa menettelyä mahdollisuuksien mukaan. Kreikka lupasi toimittaa komissiolle rakenneuudistus- ja yksityistämissuunnitelman ja sitä seuraavan OA:n likvidoinnin uuden toteutusaikataulun.
(73)
Kysymykseen, joka koski muita lakeja, joissa OA:lle myönnettiin erivapauksia tai erityistä suojaa, Kreikka vastasi, että lain 96/1975 säännökset, joissa OA:lle myönnettiin etuja (liiketoimista perittävien verojen, leimaverosta ja liikennemaksuista myönnettävän vapautuksen sekä valtiontakausten yhteydessä), oli kumottu ja että OA:han sovellettiin kaikkia yleisesti sovellettavia veroja ja maksuja ja OA toimi vapaassa markkinataloudessa.
4.2 KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(74)
Kaksi asianomaista osapuolta lähetti huomautuksensa määräajassa sen jälkeen, kun Kreikan viranomaisille osoitettu kirje oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
4.2.1 AEGEAN AIRLINES
(75)
Ensimmäinen huomautus saatiin Aegean Airlines -nimiseltä kreikkalaiselta lentoliikenteen harjoittajalta (jäljempänä ’Aegean’). Se esitti seuraavat huomautukset.
(76)
Aegean väitti, että AIA:n ensimmäisenä toimintavuotena OA maksoi alle 30 prosenttia velvoitteistaan AIA:lle. Lisäksi AIA:n ja sen suurimman (35 prosenttia) yksittäisen asiakkaan OA:n väitettiin tehneen keskenään sopimuksia, ja OA:n kolmesta lentokoneesta oli tehty kaksi kiinnityssopimusta AIA:n hyväksi yli 29 miljoonan EUR summan sekä korkojen ja kulujen maksamisen vakuudeksi. Aegean arvioi, että OA:lla oli maksamatta AIA:lle erääntyneitä maksuja 70-80 miljoonan EUR edestä. Aegean väitti, että AIA, josta valtio omistaa 55 prosenttia, oli sallinut OA:n ja NOA:n velkaantua merkittävästi ja ettei samaa mahdollisuutta ollut tarjottu muille lentoyhtiöille. Aegean arvioi, että jos sille olisi tarjottu sama mahdollisuus, se olisi saanut käyttöpääomaa 40-50 miljoonaa EUR.
(77)
Aegean kertoi OAv:n kirjanneen 32,2 miljoonan EUR tappiot (39 prosenttia 83 miljoonan EUR tuloista), vaikka se oli saanut Kreikan valtiolta 8,2 miljoonan EUR korvauksen toimintojensa ”varhaisesta siirtämisest ä” Ellinikonin lentoasemalta AIA:lle. Lisäksi se kertoi, että OAv:n velka OA:lle oli kasvanut 68 miljoonasta eurosta vuonna 2000 aina 127 miljoonaan euroon vuoden 2002 loppuun mennessä. OA ei ottanut vuosina 2001 ja 2002 OAv:tä mukaan konsolidoituun tilinpäätökseen, ja Aegean katsoi tämän johtuvan siitä, että emoyhtiön tilinpäätös haluttiin saada näyttämään paremmalta.
(78)
Aegean esitti myös tietoja OA:n kannattavuudesta vuonna 2003. Yleisesti saatavilla olleiden liikennetietojen mukaan OA:n liikenne väheni 8 prosenttia vuonna 2003, ja samalla lentokoneiden käyttöaste heikkeni 5 prosenttia. Lasku oli suurin (14,4 prosenttia) OA:n Euroopan-verkostossa, sillä liikematkustajien määrä laski 26 prosenttia. Aegean katsoi, että vaikeutuneeseen markkinatilanteeseen (polttoaineen hinnan nousu, halpalentoyhtiöiden aiheuttama kilpailun kiristyminen) yhdistettynä tämä matkustajamäärän lasku merkitsi sitä, että OAG:n taloudellinen tilanne heikkeni vuonna 2003.
(79)
Aegean kertoi epäilevänsä, ettei uusi yhtiö maksanut (tai ei maksanut riittävästi) OAS:ltä saamistaan palveluista.
(80)
Aegeanin mukaan erityistilille suoritettu 130 312 450 EUR ennakkomaksu oli käytetty kahdeksassa kuukaudessa.
(81)
Kreikassa oli säädetty uusi laki (laki 3259/2004), jolla OAS:ää ja OAv:tä suojeltiin perintämenettelyjen käynnistämiseltä. Lain mukaan Kreikassa tai sen ulkopuolella ei saanut aloittaa OAS:n ja/tai OAv:n (irtaimeen tai kiinteään) omaisuuteen kohdistuvia ulosottomenettelyjä tai välitoimia ennen helmikuun 28 päivää 2005. Vaikuttaa siltä, että tämä laki hyväksyttiin siksi, että tietyt velkojat olivat ulosmitanneet yhden Airbus 300-600 -lentokoneen ja uhkasivat myydä sen velkojen kattamiseksi.
(82)
Aegean valitti Kreikan valtion myöntäneen automaattisesti OAv:n julkisen palvelun velvoitteeseen kuuluvat reitit NOA:lle järjestämättä julkista tarjouskilpailua. Lisäksi OA:n kaikki liikennöintioikeudet ETA:n ulkopuolisiin maihin oli siirretty uudelle yhtiölle ilman myöntämisperusteiden uudelleenarviointia, vaikka muut lentoyhtiöt, Aegean mukaan luettuna, olivat ilmaisseet kiinnostuksensa liikennöintioikeuksia kohtaan.
(83)
Aegean katsoi, että omaisuuden siirto NOA:lle ilman vastaavia velkoja saattoi rikkoa sekä perustamissopimusta että Kreikan perustuslakia.
(84)
Lehdistötiedotteen mukaan MA:lle oli kertynyt verovelkaa 3,5 miljardia Kreikan drakmaa, ennen kuin se siirtyi rakenneuudistuksessa NOA:han. Aegean väitti, ettei Kreikka ollut esittänyt NOA:lle mitään vaatimuksia tästä summasta.
4.2.2 RYANAIR
(85)
Myös irlantilainen halpalentoyhtiö Ryanair esitti huomautuksia. Ryanair esitti useita yleisiä huomautuksia, jotka koskivat EY:n valtiontukisääntöjen soveltamista muissa jäsenvaltioissa kuin Kreikassa ja muihin lentoyhtiöihin kuin Olympiciin. Käsiteltävänä olevasta asiasta Ryanair huomautti ensinnäkin, ettei se voisi esittää huomautuksia Kreikan hallitukselle lähetetystä kirjeestä, koska sen englanninkielistä käännöstä ei ollut saatavilla.
(86)
Tämän jälkeen Ryanair totesi Olympicin tapauksesta, että ”vaikka alun perin tehdyissä OA:han kohdistuneissa tutkimuksissa OA:n todettiin saaneen valtiontukea yli miljardi EUR, sitä vaadittiin maksamaan Kreikan valtiolle takaisin vain 200 miljoonaa EUR”. Ryanair jatkoi väittämällä, että muut lentoyhtiöt joutuivat tukemaan heikosti menestyvää kansallista yhtiötä korkeampien lentoasemamaksujen muodossa, koska OA:lle oli myönnetty ”lomaa” näistä maksuista. Ryanair katsoi tämän heikosti menestyvän kansallisen lentoyhtiön jatkuvan laittoman tukemisen vaikeuttavan merkittävästi potentiaalisten uusien ja tehokkaampien toimijoiden pääsyä markkinoille. Se totesi, ettei se hyväksynyt uuden velattoman lentoyhtiön perustamista, ja toi esiin kysymyksen siitä, noudatettiinko yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 4 artiklaa (10), kun uudelle yhtiölle haettiin uutta lentotoimintalupaa. Lopuksi Ryanair totesi, ettei Kreikan pitäisi antaa kiertää jälleen sääntöjä ja jatkaa heikosti menestyvän kansallisen lentoyhtiönsä tukemista.
4.3 KREIKAN VASTAUS KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITTÄMIIN HUOMAUTUKSIIN
(87)
Kreikka totesi, että kolmansien osapuolten huomautukset sisälsivät virheellisiä tietoja eivätkä tuoneet tutkimukseen mitään uutta. Kreikan viranomaiset muistuttivat komissiolle, että lentoyhtiön edellinen yksityistämisprosessi oli päättynyt 6 päivänä lokakuuta 2004 ja että NOA:n ja muiden liiketoimintojen/osastojen yksityistämistä varten oli nimitetty uusi neuvonantajaryhmä. Uusi neuvonantajaryhmä oli jo aloittanut työnsä, ”ehdotusvaihe” edistyi parhaillaan ja yksityistämiselle oli myös laadittu suuntaa-antava aikataulu.
(88)
Kreikka vastasi kolmansien osapuolten esittämiin huomautuksiin seuraavasti.
4.3.1 AEGEAN AIRLINESIN HUOMAUTUKSET
(89)
Väitteeseen OA:n etuuskohtelusta Ateenan kansainvälisellä lentoasemalla Kreikan viranomaiset vastasivat, että asiaa oli käsitelty jo ennen tätä valtiontukea koskevaa tutkimusta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa (asia C-415/03) ja muiden valtiontukea koskevan tutkimusten yhteydessä (NN 27/1996, Ateenan kansainvälisen lentoaseman rakentaminen ja käyttö). Vaikka valtio omistaa AIA:sta 55 prosenttia, AIA toimii kuten yksityinen yritys, jonka päivittäistä liiketoimintaa valtio ei valvo. Siten AIA vastaa yksin lentoasemamaksujen keräämisestä ja maksuviivästyksiä koskevista järjestelyistä. AIA:n yhdeksästä johtajasta neljä on valtion nimeämiä, neljä on rakennuttajan nimeämiä ja yksi on tehtävään valittu riippumaton henkilö. Kreikka toisti selventäneensä jo Spatosimo-veron maksuviivästyksiin liittyviä kysymyksiä.
(90)
Kreikka totesi, että OAS tarjoaa kaikki palvelunsa NOA:lle markkinaehdoin. Kreikan viranomaiset toimittivat todisteeksi asiakirjoja maksuista, joita NOA on suorittanut OA:lle.
(91)
Kreikka toimitti yleisesti asiakirjoja todistaakseen väitteensä, jonka mukaan NOA:lla ei ole mitään maksuja suorittamatta millekään valtion yksikölle. Se toimitti todisteita siitä, että työtekijöiden ennakonpidätykset, arvonlisäverot, lentoasemamaksut (AIA mukaan luettuna), Spatosimo-verot ja sosiaaliturvamaksut (IKA) oli maksettu veroviranomaisille ajallaan.
(92)
Erityistilistä Kreikka totesi, että tilillä olevia rahoja käytettiin lain 3185/2003 säännösten mukaisesti. Tilille suoritetun ennakkomaksun kuvailtiin olevan ”lyhytaikainen toimenpide, jonka kuka tahansa järkevä markkinasijoittaja tekisi näissä olosuhteissa”. Ennakkomaksua oli käytetty lähinnä palkkoihin sekä OA:ssa että OAv:ssä, lentokoneiden leasingkuluihin sekä OA:n ja OAv:n henkilökunnan varhaiseläkkeisiin.
(93)
Kreikan valtio totesi myös, ettei NOA ollut saanut erityistililtä pääomavaroja suoraan eikä välillisesti. Kreikka kiisti myös voimakkaasti väitteen, jonka mukaan NOA:lle ei ollut siirretty velkoja sen perustamisen yhteydessä.
(94)
130 312 450 EUR summa myönnettiin erissä joulukuun 24 päivän 2003 ja toukokuun 13 päivän 2004 välillä (alle kuudessa kuukaudessa). Se oli maksettu tällä tavoin sitä varten, että jos komissio katsoisi sen olevan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, se täyttäisi myös kaikki edellytykset, jotta se voitaisiin katsoa pelastamistueksi. Tukeakseen väitettään, jonka mukaan käteisennakko voisi olla pelastamistukea, Kreikka huomautti, että
-
Olympic Airways oli suuntaviivojen mukainen vaikeuksissa oleva yritys,
-
Olympic Airwaysille suoritettu ennakkomaksu oli maksuvalmiustukea,
-
maksuvalmiustuki oli määrä maksaa takaisin enintään 12 kuukauden kuluessa viimeisen erän maksamisesta OA:lle; viimeinen erä maksettiin toukokuussa 2004 ja takaisinmaksu oli tarkoitus suorittaa toukokuussa 2005 tapahtuvan NOA:n yksityistämisen jälkeen,
-
pelastamistukea myöntämällä vältettiin vakavia sosiaalisia vaikeuksia koko Kreikassa,
-
koska OA lakkasi olemasta lentoliikenteen harjoittaja ja tarjosi vain muita kuin lentotoimintapalveluja, heijastusvaikutukset muihin jäsenvaltioihin olivat rajalliset,
-
myönnetty määrä oli tarpeen yrityksen toimintakyvyn säilyttämiseksi tuen maksamisen ajan; summa oli suhteellinen ja verrattavissa muihin samankokoisille yrityksille tai samalla alalla toimiville yrityksille maksettuihin pelastamistukimääriin, jotka komissio oli hyväksynyt.
(95)
Uudesta laista (laki 3259/2004), jolla OAS:ää ja OAv:tä suojeltiin perintämenettelyjen käynnistämiseltä niitä vastaan, Kreikka totesi pitävänsä sitä tarpeellisena toimenpiteenä yksityistämisprosessin turvaamiseksi. Tällä väliaikaisella toimenpiteellä ei riistetty velkojilta heidän oikeuksiaan vaan keskeytettiin perintämenettelyt rajalliseksi ajaksi. Tätä väliaikaista suojaa velkojilta ei sovelleta Kreikan valtiota tai muita julkisia/valtion elimiä vastaan, vaan sitä sovelletaan vain OA:han ja OAv:hen. Väliaikaista toimenpidettä ei pidetty valtiontukena, sillä siihen ei liittynyt valtion varojen siirtämistä. (Lain 3185/2003 mukaan jakautumisen jälkeen velkojat voivat käynnistää NOA:n vastaiset toimet vain NOA:han siirrettyjen velkojen osalta.)
(96)
Kreikan mielestä julkisen palvelun velvoitteet ja kahdenväliset nimeämisoikeudet siirrettiin NOA:lle Kreikan yhtiölain mukaisesti perimysoikeuden nojalla. Näitä reittejä liikennöi joko OA tai OAv, ja näiden yhtiöiden lentotoimintaosastot oli siirretty NOA:han.
(97)
Kreikka vastasi väitteeseen MA:n 3,5 miljardin drakman verovelasta selittämällä, että vuosiin 1993-1997 liittyvästä verovelasta käytiin oikeutta Kreikan tuomioistuimissa. Kyseinen summa (kulut ja sakot mukaan luettuina) oli 9 106 481,75 EUR, ja asian käsittely oli yhä kesken. Yhtiö tekisi kirjanpidossaan tälle velalle asianmukaisen varauksen oikeudenkäynnin lopputulosta odottaessaan.
4.3.2 RYANAIRIN HUOMAUTUKSET
(98)
Kreikka torjui Ryanairin huomautukset täysin ja totesi, ettei Ryanair toimi Kreikan markkinoilla, ettei se kilpaile Olympic Airlinesin kanssa ja että se käyttää menettelyä tuodakseen esiin perusteita, jotka liittyvät sen omaan käynnissä olevaan kiistaan komission kanssa.
4.4 HUOMAUTUKSET, JOITA KREIKKA ESITTI VASTAANOTETTUAAN VIRALLISEN ILMOITUKSEN TUEN KESKEYTTÄMISTÄ KOSKEVASTA VÄLIPÄÄTÖKSESTÄ
(99)
Komissio lähetti Kreikalle 11 päivänä lokakuuta 2004 virallisen ilmoituksen aikeestaan tehdä päätös, jossa Kreikkaa vaadittaisiin keskeyttämään laittoman tuen maksaminen siihen saakka, kunnes tuen soveltuvuudesta voitaisiin tehdä päätös. Komissio ilmoitti Kreikalle tekevänsä tällaisen välipäätöksen, ellei se saisi kymmenen päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta tyydyttäviä tietoja, jotka osoittaisivat, ettei Kreikka maksanut enää OA:lle tukea. Kreikkaa pyydettiin myös toimittamaan huomautuksensa asiasta.
(100)
Kreikan viranomaiset vastasivat viralliseen ilmoitukseen 28 päivänä lokakuuta 2004. Kreikka katsoi, että välipäätöksen tekeminen tässä vaiheessa olisi suhteeton ja aiheeton toimenpide ja vaarantaisi vakavasti Kreikan meneillään olevat voimakkaat pyrkimykset löytää ratkaisu yhtiöitä koskevaan ongelmaan. Kreikka myös vastasi komission virallisessa ilmoituksessa esiin tuotuihin merkittäviin kysymyksiin Spatosimo-verojen osalta, että koska OA ei harjoittanut enää lentoliikennettä, se ei enää perinyt tätä veroa, sekä erityistilin ja siltä NOA:lle suoritetun 130 312 450 EUR suuruisen maksun osalta, että kyseessä oli järkevän sijoittajan toimenpide tai mahdollisesti pelastamistuen maksaminen. Kreikan viranomaiset totesivat, etteivät ne nähneet tarvetta tällaiselle välipäätökselle tutkintamenettelyn tässä vaiheessa, etteivät olosuhteet olleet muuttuneet niiden mielestä merkittävästi menettelyn aloittamisen jälkeen ja etteivät ne nähneet näyttöä merkittävästä ja peruuttamattomasta vahingosta, jonka vuoksi tällaisen välipäätöksen tekeminen olisi aiheellista.
4.5 KREIKAN HUOMAUTUKSET ASIASSA C-415/03 ANNETUSTA TUOMIOSTA
(101)
Kuten edellä on todettu, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen annettua 23 päivänä toukokuuta 2005 tuomionsa asiassa C-415/03 komissio otti Kreikan viranomaisiin yhteyttä ja pyysi tietoja siitä, mitä toimenpiteitä Kreikka toteuttaisi varmistaakseen tuomion noudattamisen.
(102)
Kreikan viranomaiset vastasivat 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Vaikka kirjeessä käsitelläänkin lähinnä vuoden 2002 päätökseen perustuvaa takaisinperintää, sitä tarkastellaan tässä menettelyssä siltä osin kuin siinä käsitellään rakenneuudistukseen ja ehdotettuun yksityistämiseen liittyviä asioita, jotka ovat tämän tutkintamenettelyn varsinainen kohde.
(103)
Kreikan viranomaiset halusivat ensinnäkin tuoda esiin tiettyjä seikkoja, jotka liittyivät tuen perimiseen takaisin OA:lta. Kreikka huomautti, että vaikka Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antaman tuomion 33 kohdassa mainitaankin, että ”kyseisellä siirrolla siirrettiin Olympic Airwaysin koko varallisuus […] Olympic Airlines -nimiselle uudelle yhtiölle”, tämä ei pidä paikkaansa, vaan OA:han jäi runsaasti tärkeää omaisuutta ja se toimii edelleen monilla markkinoilla.
(104)
Kreikka huomautti, että OAG:hen kuuluvia yhtiöitä yksityistettiin parhaillaan ja että tätä yksityistämistä koskevat tarkat tiedot oli jo toimitettu komission yksiköille. Kreikan viranomaisten aikomuksena oli noudattaa takaisinperintävaatimusta täysin, ja NOA:n omaisuuden myynnin jälkeen myyntitulot menisivät suoraan Kreikan valtiolle. Ellei tämä riittäisi kattamaan takaisinperittävää summaa, käytettäisiin OA:n myynnistä saatuja tuloja, jotka oli talletettu hallituksen nimissä erityistilille. Kun kaikki nämä keinot olisi käytetty, Kreikan viranomaiset purkaisivat OA:n.
(105)
Lisäksi Kreikka lupasi, että ellei NOA:n myynti riittäisi kattamaan täysin takaisinperittävää summaa, se takaisi, ettei mikään Kreikan lainsäädännön yleis- tai erityissäännös suojelisi ”seuraajayrityksi ä” (eikä myöskään nimenomaisesti NOA:ta) velvoitteelta maksaa takaisin tuet, joiden takaisinperintää komissio vaati joulukuussa 2002 tekemässään päätöksessä. Kirjeessä esitetään jäljempänä täsmennys, joka liittyy lain 3185/2003 erityissäännökseen, jolla NOA:ta suojellaan velkojilta ennen rakenneuudistusta syntyneen OA:n velan osalta. Siinä todetaan, että ”edes Kreikan valtio ei voi ryhtyä perimään Olympic Airlinesilta Olympic Airwaysin velkoja” ja että yhteisön oikeuden ensisijaisuus tarkoittaa sitä, ettei tällä säännöksellä voida takaisinperinnän yhteydessä estää komission päätöksen eikä yhteisön valtiontukisääntöjen soveltamista.
(106)
Kreikan viranomaiset selvensivät, että tämän säännöksen tarkoituksena oli suojella NOA:ta rakenneuudistuksen aikana eikä suojella sitä mahdolliselta velvoitteelta maksaa takaisin tuet joulukuussa 2002 tehdyn päätöksen mukaisesti. Kreikka katsoi, ettei sellaista tilannetta, jossa NOA:lle syntyisi tulevaisuudessa mahdollinen takaisinmaksuvelvoite, ellei takaisin perittävää summaa onnistuttaisi kattamaan kokonaan OAG:n tasolla, voisi syntyä, jos seuraajayritys myytäisiin kohtuulliseen markkinahintaan yksityistämismenettelyjä koskevien komission suuntaviivojen mukaisesti.
5. KOMISSION TILAAMAN ASIANTUNTIJATUTKIMUKSEN TULOKSET
(107)
Ennen kuin komissio saattoi ryhtyä arvioimaan menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuotuja seikkoja sekä Kreikan viranomaisten ja kolmansien osapuolten toimittamia tietoja, sen oli tarkasteltava OA:n (OAS:n) ja NOA:n nykyistä talous- ja rahoitustilannetta sekä rakenneuudistuksen ja yksityistämisen edistymistä.
(108)
Tätä varten komissio palkkasi riippumattoman asiantuntijan (Moore Stephens) tekemään tutkimuksen eri Olympic-konserniyhtiöiden rakenneuudistuksesta, toiminnoista ja siihenastisesta yksityistämisestä sekä selvittämään, mitä rakenneuudistuksen jälkeen oli tapahtunut.
(109)
Moore Stephens (jäljempänä ’asiantuntijat’) teki tutkimuksensa Ateenassa toukokuun 9 ja 26 päivän välisenä aikana vuonna 2005. Tutkimusta tehdessään asiantuntijat saivat apua Kreikan viranomaisilta ja niiden neuvonantajilta. Apua oli myös siitä, että viranomaiset ja niiden yksityistämisneuvonantajat olivat ottaneet käyttöön erityisen tilan, jossa yksityistämisprosessiin osallistuvat potentiaaliset ostajat voisivat tehdä omia tutkimuksiaan.
5.1 ASIANTUNTIJOIDEN JOHTOPÄÄTÖKSET RAKENNEUUDISTUKSESTA
(110)
Komission asiantuntijat tutkivat rakenneuudistusta ja tapaa, jolla NOA:lle siirrettyjä ja OA:han jääviä varoja ja velkoja arvioitiin, ja totesivat, etteivät tietyt kirjaukset olleet kreikkalaisten eivätkä kansainvälisten yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden mukaisia. He totesivat, että OA:n taseeseen oli kirjattu ennen rakenneuudistusta 30 miljoonan EUR liikearvo. Tämä summa oli johdon määrittelemä Olympicin brändinimen, logon, NOA:n tavaramerkin, lähtö- ja saapumisaikojen sekä kahdenvälisten sopimusten arvo. Asiantuntijat huomauttivat, ettei sen enempää kreikkalaisissa kuin kansainvälisissäkään yleisesti hyväksytyissä kirjanpitoperiaatteissa sallita sisäisesti syntyneen aineettomien käyttöomaisuushyödykkeiden tai liikearvon merkitsemistä taseeseen.
(111)
Toinen mahdollinen huolenaihe oli lentokoneiden arvostus. Asiantuntijat huomauttivat, että jakautumisen aikaan OA:n ja OAv:n omistamat lentokoneet ja lentokoneen moottorit arvostettiin uudelleen käypään arvoon. Lentoyhtiöitä palveleva kansainvälinen konsulttiyhtiö Airclaims Ltd teki tämän 1 päivänä lokakuuta 2003, ja sen seurauksena tuolloinen poistoilla vähennetty arvo kasvoi noin 43,2 miljoonaa EUR.
(112)
Asiantuntijat huomauttivat, ettei NOA:n aloitustaseeseen sisältynyt myyntisaamisiin tehtyä luottotappiovarausta. Vaikka NOA:n johto suhtautuikin luottavaisesti siihen, että kaikki siirretyt summat saataisiin perittyä, asiantuntijoiden mielestä oli epärealistista olettaa luottotappioiden olevan nolla. Lisäksi MA:n rakenneuudistustaseeseen sisältyi ”epävarmaksi myyntisaamiseksi” kirjattu 825 020 EUR summa. Asiantuntijoiden mielestä oli varomatonta kirjata tällaista varallisuudeksi.
(113)
Asiantuntijat huomauttivat myös, että NOA:n aloitustaseeseen sisältyi johdon arvioima 7,9 miljoonan EUR suuruinen OA:n omaisuuserä, joka oli aiemmin ollut saamista MA:lta. Vastaavaa velkaa ei siirretty NOA:han, koska lain 3185/2003 säännökset sallivat OA:n pitää velkansa.
(114)
Asiantuntijat totesivat, että aloitustase sisälsi 24,4 miljoonan EUR sekalaisen saamisen. Kyseessä oli OA:lta saatava summa, joka liittyi kahden OA:n omistuksessa olevan, sen taseeseen jäävän ja NOA:lle leasingsopimuksella vuokratun A300-600-lentokoneen myynnistä odotettuihin nettotuloihin. Kreikkalaisissa ja kansainvälisissä yleisesti hyväksytyissä kirjanpitoperiaatteissa ei sallita sellaisen saamisen ennakointia, joka on peräisin muun kuin yhtiölle kuuluvan käyttöomaisuuden myynnistä, jota ei ole vielä tapahtunut. Koska näiden lentokoneiden omistamisen kustannukset ja edut näyttävät päätyneen NOA:lle, lentokoneet olisi voitu siirtää NOA:lle muiden omien lentokoneiden tavoin 19,2 miljoonan EUR kirjanpitoarvosta.
(115)
Asiantuntijat vahvistivat myös, ettei NOA:n tase sisällä suurinta osaa OA:n ja OAv:n lentotoimintaosastojen veloista. Asiantuntijat huomauttivat, että Kreikan yhtiölainsäädännön mukaan kaikki varat ja velat, jotka liittyvät yhtiön rakenneuudistuksessa siirrettäviin toimintoihin, on siirrettävä. Vaikka tässä onkin tulkinnanvaraa, lainsäädännössä ei anneta johdolle mahdollisuutta valita siirrettäviä varoja ja velkoja. Lain 3185/2003 säännökset sallivat kuitenkin OAG:n johdon sivuuttaa lainsäädännön normaalit vaatimukset ja jättää siirtämättä valitsemansa velat uuteen yritykseen. Lain 3185/2003 turvin johto päätti jättää siirtämättä kaikki yli kuukauden vanhat velat.
(116)
Asiantuntijat vertasivat siirrettyjä velkoja vanhoille yhtiöille jätettyihin velkoihin vertaamalla NOA:n aloitustasetta 11 päivänä joulukuuta 2003 OA:n ja OAv:n vuoden päätöstaseeseen 31 päivänä joulukuuta 2003 (OA ja OAv eivät laatineet taseita 11 päivänä joulukuuta 2003).
OTTEITA TASEISTA
Olympic Airlines
Olympic Airways
Olympic Aviation
11.12.2003
31.12.2003
31.12.2003
Lopetusvaraus
Eläke-etuusvaraus
33 922 469
82 035 663
10 534 535
Huomautus 1
Muu
7 616
89 230 530
709 865
Huomautus 1
33 930 085
171 266 193
11 244 400
Pitkäaikainen vieras pääoma
Pankkilainat
-
148 036 005
-
Huomautus 2/Huomautus 1
Muu pitkäaikainen vieras pääoma
-
1 018 427
-
Huomautus 1
-
149 054 432
-
Lyhytaikainen vieras pääoma
Toimittajat
31 019 022
89 067 738
148 671 366
Huomautus 1
Lyhytaikaiset pankkilainat
-
14 504 809
-
Huomautus 3/Huomautus 1
Asiakkaiden ennakkomaksut
824 482
-
392 413
Huomautus 1
Verot ja maksut (myös lentoasemamaksut)
4 045 699
373 549 262
719 901
Huomautus 1
Sosiaaliturva- ja eläkemaksut
2 495 142
147 554 360
-
Huomautus 1
Pitkäaikaisen vieraan pääoman lyhytaikainen osuus
-
22 986 786
-
Huomautus 2/Huomautus 1
Maksettavat osingot
514 739
-
-
Velat yrityksille, joissa yhtiöllä on omistusyhteys
-
4 745 844
-
Huomautus 1
Muut velat
7 009 156
65 838 943
617 392
Huomautus 1
Etukäteen maksetut liput
32 288 005
-
-
78 196 245
718 247 742
150 401 072
Siirtovelat
Menojäämä
-
49 642 845
751 674
Huomautus 1
Sekalaiset siirtovelat
-
57 328 943
17 664 167
Huomautus 1
-
106 971 788
18 415 841
VASTATTAVAA YHTEENSÄ
112 126 330
1 145 540 155
180 061 313
Huomautus 1:
Lain 3185/2003 mukaisesti pidetyt velat.
Huomautus 2:
ABN Amron laina.
Huomautus 3:
Emporiki Bankin laina, joka maksettiin 130 miljoonan EUR tuloista helmikuussa 2004.
(117)
Asiantuntijat osoittivat näin ollen, ettei NOA:han siirretty pitkäaikaisia velkoja ja että lyhytaikaisista veloista siirrettiin alle 10 prosenttia. NOA:han yhteensä siirretyt velat (145 miljoonaa EUR) olivat vain 9,9 prosenttia kaikkien kolmen yhtiön yhteenlasketuista veloista (1,471 miljardia EUR). Lyhytaikaisista veloista NOA:han siirrettiin vain alle kuukauden vanhat velat (10 prosenttia yhteenlasketuista lyhytaikaisista veloista).
(118)
Suurimmat OAG:hen jätetyt velat olivat vero- ja sosiaaliturvamaksut valtiolle. Niiden määrä oli 521 miljoonaa EUR. Asiantuntijat katsoivat, että kun NOA:n johto ilmoitti jättävänsä useimmat velat OAG:hen, sen tarkoituksena oli mahdollistaa se, että lentoyhtiö voisi uudessa muodossaan eli NOA:na jatkaa liiketoimintaansa ja aloittaa yksityistämisen. Siispä asiantuntijat tekivät sen johtopäätöksen, että jos OAG:n johto olisi siirtänyt lentotoimintaosastojen kaikki velat NOA:han, uusi yhtiö olisi joutunut samaan likviditeettikriisiin kuin OAG, mikä olisi lähes varmasti johtanut maksukyvyttömyyteen ja lentoyhtiön toiminnan lopettamiseen. Toisin sanoen rakenneuudistusta ei olisi ollut mitään syytä tehdä, jos OAG:n lentotoimintaosastojen kaikki velat olisi siirretty varojen mukana.
(119)
MA:n osalta taseesta jätettiin pois 9,1 miljoonan EUR verovaraus, joka liittyi vuodet 1992-1997 kattavan verotarkastuksen tuloksiin. Asiantuntijat havaitsivat, ettei MA:lle ollut tehty vuosiin 1998-2003 liittyvää verovarausta. Verotarkastusta ei ole vielä tehty. Johto ei ole tehnyt varausta, koska se uskoo, ettei kyseiseltä kaudelta synny voitosta maksettavaa verovelkaa. MA teki voittoa vuosina 2001, 2002 ja 2003.
(120)
Asiantuntijat tekivät sen johtopäätöksen, että NOA:han siirretyt varat oli yliarvostettu. Asiantuntijat arvostivat siirretyt varat itse uudelleen ja tulivat siihen tulokseen, että OAG:n johdon tekemä arvostus (130 312 459 EUR), jota riippumaton tilintarkastaja ei ollut vahvistanut, oli merkittävästi yliarvostettu - heidän mielestään yli 90 miljoonan EUR verran. Komission asiantuntijat laativat kreikkalaisissa ja kansainvälisissä yleisesti hyväksytyissä kirjanpitoperiaatteissa tunnustettuja kirjanpitomenetelmiä käyttäen NOA:lle uuden taseen, jossa edellä mainitut seikat otettiin huomioon siinä määrin kuin ne voitiin kvantifioida. Tämän tuloksena NOA:han siirretyn nettovarallisuuden arvo laski 130 miljoonasta eurosta 38 miljoonaan euroon. Asiantuntijat totesivat tältä osin, että vaikka arvostuksessa sallittaisiinkin tietty subjektiivisuus, näiden kahden summan välistä eroa on vaikeaa selittää. Siispä ne tekivät sen johtopäätöksen, että NOA oli yliarvostettu (11).
Erä
Aloitustase (EUR)
Oikaisu (EUR)
Oikaistu (EUR)
Selitys
1.
Liikearvo
30 000 000
(30 000 000)
-
Poistetaan sisäisesti syntynyt liikearvo.
2.
Omistetut lentokoneet
124 599 144
(43 200 000)
81 399 144
Ilmoitetaan lentokoneiden poistoilla vähennetty arvo.
3.
Myyntisaamiset
51 336 137
Johdon arvio
Johdon arvio
Poistetaan epävarmat myyntisaamiset.
4.
OA:lta saatava summa
7 904 245
(2 904 245)
5 000 000
Ilmoitetaan saamisen käypä arvo.
5.
Saamiset (MA)
825 020
(825 020)
-
Poistetaan epävarmat saamiset (MA).
6a.
Sekalaiset saamiset
24 674 196
(24 674 196)
-
Poistetaan lentokoneiden tulevaan myyntiin liittyvä saaminen.
6b.
Omistetut lentokoneet
-
19 175 961
19 175 961
Sisällytetään myytävien lentokoneiden kirjanpitoarvo.
7.
Yli kuukauden vanhat saamiset
-
Johdon arvio
Johdon arvio
Sisällytetään yli kuukauden vanhat saamiset.
8.
Verovaraus (1992-1997)
-
(9 106 482)
(9 106 482)
Sisällytetään verovaraus (MA, vuodet 1992-1997).
9.
Verovaraus (1998-2003)
-
Johdon arvio
Johdon arvio
Sisällytetään verovaraus (MA, vuodet 1998-2003).
Yhteensä
(91 533 982)
(121)
Asiantuntijat kertoivat yhtiön tilitoimiston, Deloitte & Touchen, laatineen NOA:n aloitustaseen ja rakenneuudistuksen osataseet johdon toimittamien tietojen pohjalta, mutta tilintarkastaja ei ollut tarkastanut niitä eikä niitä ollut arvioitu muullakaan riippumattomalla tavalla. Kreikan tavanomaisen yhtiölainsäädännön mukaan riippumattomien tilintarkastajien olisi annettava lausunto ja vakuutus siitä, että rakenneuudistustaseen luvut on otettu asianmukaisesti sen perustana käytetystä yhtiön kirjanpitoaineistosta. Laki 3185/2003 salli kuitenkin NOA:n sivuuttaa tämän: siinä vaadittiin vain, että tilintarkastajien on laadittava taseet, ilman että heidän tarvitsee antaa niistä lausuntoa.
(122)
Asiantuntijat eivät voineet tehdä johtopäätöstä siitä, ovatko taseet Deloitte & Touchen vai yhtiön johdon laatimia. Deloitte & Touchen kertomus työstään on kuvaileva raportti, jossa kerrotaan, mistä taseet muodostuvat, ja siinä painotetaan, ettei Deloitte & Touche ole tehnyt itse tilintarkastusta tai muutakaan riippumatonta arviota ja että rakenneuudistustase on täysin, ehdottomasti ja yksinomaan johdon vastuulla.
(123)
Siksi asiantuntijat katsoivat, että sen lisäksi, että edellinen havainto herätti kysymyksiä kirjanpitokäytännön asiamukaisuudesta, aloitustaseen luvut olivat kaiken kaikkiaan epävarmoja, koska tilintarkastusta tai muutakaan riippumatonta arviota ei ollut tehty. Asiantuntijat tukivat tätä johtopäätöstään viittaamalla myös tilintarkastuskertomukseen NOA:n tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2003 - eli kaksi ja puoli viikkoa aloitustaseen jälkeen - päättyneeltä tilivuodelta. Tilitarkastuskertomuksessa tilintarkastaja teki varauman yhtiön aloitustaseesta. Tilintarkastajat totesivat, että liikearvo, käyttöomaisuuden arvostus sekä NOA:n muodostavista yhtiöistä NOA:han siirretyt saamiset ja vieras pääoma ovat eriä, joiden arvoa he eivät voineet vahvistaa, minkä vuoksi he eivät antaneet niistä lausuntoa.
(124)
Laissa 3185/2003 säädetään Kreikan valtion käteisennakosta, jolla katetaan OA:n ja OAv:n rahoitusvelvoitteet rakenneuudistus- ja likvidointiprosessin aikana. Kyseinen summa perustuu NOA:n osakkeiden nimellisarvoon. Asiantuntijat katsoivat, että OAG:n tavoitteena oli […] (12) maksimoida NOA:n aloitustaseen osakepääoma maksimoimalla siirrettyjen varojen arvo ja minimoimalla siirrettyjen velkojen arvo. Siirretyn nettovarallisuuden arvo ja näin NOA:n osakepääoman nimellisarvo oli 130 miljoonaa EUR. Kreikan hallitus maksoi tämän summan OA:lle lain 3185/2003 mukaisesti.
(125)
Asiantuntijoiden johtopäätös on se, että jos yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitomenetelmiä olisi käytetty, Kreikan hallitus olisi voinut maksaa OA:lle lain 3185/2003 nojalla vain paljon pienemmän summan. Kun otetaan huomioon, millainen OA:n ja NOA:n kassatilanne oli rakenneuudistuksen aikaan, tällainen hallitukselta saadun käteismäärän väheneminen olisi vaikuttanut merkittävästi OA:n ja NOA:n mahdollisuuksiin jatkaa liiketoimintaansa.
(126)
Asiantuntijat katsoivat myös, että siirron, yksityistämisen ja omaisuuden myynnin tuloksena OAG:lle ei jäänyt lainkaan liiketoimintaa, vaan sille jäi hyvin pienet varat ja satojen miljoonien eurojen velat. OA:han ja OAv:hen sovelletaan todennäköisesti Kreikan lainsäädännön maksukyvyttömyyssäännöksiä ja yhtiöt puretaan. Kustannukset jäävät velkojien, pääasiassa Kreikan valtion, kannettaviksi.
5.2 ASIANTUNTIJOIDEN JOHTOPÄÄTÖS OA:STA (OAS:STÄ) RAKENNEUUDISTUKSEN JÄLKEEN
(127)
Asiantuntijat ovat tutkineet OA:n (OAS:n) tilanteen 11 päivänä joulukuuta 2002 tehdystä päätöksestä alkaen. Yritys on tehnyt edelleen tappiota, ja nämä tappiot ovat syöneet yhtiön omaa varallisuutta ja vahingoittaneet vakavasti sen lainansaantimahdollisuuksia.
5.2.1 OA:N (OAS:N) TILANNE VEROJEN JA SOSIAALITURVAMAKSUJEN OSALTA
(128)
Asiantuntijat havaitsivat, että OA:n tase sisältää suuret vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat. Ne ovat kasvaneet vuosi vuodelta, sillä veroviranomaisille suoritetut maksut eivät ole vastanneet vuotuisia maksuvelvoitteita. Verovelka liittyy lähinnä monta vuotta vanhoihin työnantajamaksuihin, ja siihen sisältyy myös maksamattomia lentoasemaveroja, arvonlisäveroja ja voitosta maksettavia veroja. Lentotoimintojen siirron yhteydessä NOA:han siirrettiin vain yhden kuukauden vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat. Sosiaaliturvamaksuvelat liittyivät pääasiassa yhtiön pääeläkerahastoon. Velka kasvoi vuosina 2003 ja 2004 yhteensä 137 miljoonaa EUR. Yhtiö maksoi tänä aikana 7,7 miljoonan EUR summan, joka liittyi vuotta 2003 edeltäviä vuosia koskevaan velkajärjestelysopimukseen.
(miljoonaa EUR)
2002 (13)
2003 (13)
2004 (14)
Verot
219
374
431
Sosiaaliturva
54
148
196
Yhteensä
273
522
627
Huomautus:
Vuoden 2005 lukuja ei ole saatavissa, sillä OA:n kirjanpitoaineistoa ei ole päivitetty joulukuun 31 päivän 2004 jälkeen.
(129)
Asiantuntijat panivat merkille, että vuotta 2003 koskevassa OA:n tilintarkastuskertomuksessa todetaan, että ”yhtiön kirjanpidossa ei ole juuri noudatettu verolainsäädännön vaatimuksia”. Kertomuksessa todetaan myös, että ”vuosien 1998 ja 1999 verotarkastuksessa todettiin kirjanpidon olevan puutteellista” ja että ”veroviranomaiset eivät ole tehneet yhtiössä vuosia 2000-2003 koskevaa verotarkastusta, minkä vuoksi tiedot sen verovelvoitteista vuosilta 1998-2003 eivät ole lopulliset”.
(130)
Asiantuntijat totesivat, ettei OA ole maksanut verojaan ja sosiaaliturvamaksujaan kokonaan moneen vuoteen. He totesivat, että kokonaisvelka oli jo vuoden 2002 lopussa suuri, 273 miljoonaa EUR, ja että velka kasvoi huomattavasti vielä tämän jälkeenkin. Asiantuntijat huomauttivat, että vuoden 2004 lopussa velan arvioitiin olevan 627 miljoonaa EUR, mikä oli yli 75 prosenttia NOA:n ja OAG:n yhteenlasketusta vuotuisesta liikevaihdosta vuonna 2003. He lisäsivät, että se, ettei OA ollut maksanut verovelvoitteitaan kokonaan, oli tuonut sille kassavirtaetua sekä ennen rakenneuudistusta että sen jälkeen.
5.2.2 OA:LLE (OAS:LLE) MAKSETUT 130 312 459 EUR
(131)
Kreikan hallitus teki OAG:lle seitsemässä erässä yhteensä 130 312 459 EUR käteissiirron joulukuun 24 päivän 2003 ja toukokuun 13 päivän 2004 välisenä aikana. Asiantuntijat tutkivat asiaa selvittääkseen, miten rahat maksettiin ja mihin ne tämän jälkeen käytettiin.
(132)
Rahat maksettiin lain 3185/2003 säännösten nojalla, ja määrä perustui vasta perustetun NOA:n osakepääoman nimellisarvoon. Lain mukaan summa oli tarkoitettu ”työntekijöille maksettavien vahingonkorvausten ja muiden kulujen maksamiseen työntekijöiden erottamistapaan katsomatta sekä Olympic Airwaysin ja Olympic Aviationin rahoitusvelvoitteiden kattamiseen rakenneuudistus- ja likvidointiprosessin aikana”.
(133)
Asiantuntijat havaitsivat, että siirrot tehtiin ajankohtina, jolloin OA:n pankkitilillä ei ollut rahaa. Kuvio oli selvä: hallituksen siirtämiä varoja käytettiin vähitellen viikkojen ajan, koska suoritettavat käteismaksut ylittivät muista lähteistä saadut käteistulot. Kun pankkitili läheni tyhjenemistään, tehtiin uusi siirto ja sama toistui.
Siirron päivämäärä
EUR
24.12.2003
32 960 288
14.1.2004
10 091 143
30.1.2004
35 356 335
13.2.2004
10 000 000
8.4.2004
8 000 000
22.4.2004
12 000 000
13.5.2004
21 904 693
Yhteensä
130 312 459
(134)
Tämän maksuaikataulun ja OA:n hallituksen antamien tietojen perusteella […]. Asiantuntijat totesivat, että OA:n hallitus näyttää tulkinneen erorahakustannuksia ja muita rakenneuudistukseen liittyviä kustannuksia mahdollisimman laajasti, jotta voitaisiin kattaa kaikki mahdolliset OA:n kustannukset NOA:n erottamisen ja yksityistämisen loppuunsaattamisen välillä. Vaikka se, mihin OA käytti rahat, ei ole helposti tarkistettavissa, koska erityistilin varat sekoittuivat kaikkiin muihin yhtiön päätilille tulleisiin varoihin, OA:n johto on ilmoittanut komission asiantuntijoille, että varat käytettiin seuraavasti:
Menoluokka
EUR
Lentokoneiden leasing
51 012 257
Eläkemaksut
29 953 077
Palkat
34 407 994
Lainan takaisinmaksu Emporiki Bankille
14 939 131
Yhteensä
130 312 459
5.2.3 KREIKAN VALTION SUORITTAMA OA:N LAINAN OSITTAINEN TAKAISINMAKSU ABN AMRO BANKILLE
(135)
OA teki 9 päivänä helmikuuta 2001 ABN Amro Bankin kanssa sopimuksen 182 198 160 EUR suuruisesta lainasta, jolla oli määrä rahoittaa OA:n siirtyminen uudelle Ateenan kansainväliselle lentoasemalle.
(136)
Laina oli määrä maksaa takaisin kuuden kuukauden välein 16 erässä, joista kukin olisi määrältään 11 387 385 EUR ja korot, elokuun 9 päivän 2003 ja helmikuun 9 päivän 2011 välisenä aikana. Valtio takasi lainan, ja takaus antoi ABN Amrolle oikeuden pyytää OA:n maksuvelvoitteiden täyttämistä suoraan hallitukselta.
(137)
Niiden ehtojen mukaan, jotka koskivat lentotoimintojen siirtoa Olympic Airlinesille 11 päivänä joulukuuta 2003, laina jäi Olympic Airwaysin velaksi. Joulukuun 31 päivänä 2003 OA oli maksanut takaisin yhden aikataulun mukaisen lainaerän, ja velan määrä oli OA:n taseessa 170 810 775 EUR.
(138)
Kun komission asiantuntijat tutkivat OA:n kirjanpitoaineistoa, he havaitsivat, että ABN Amro oli turvautunut valtion lainatakaukseen toisen, kolmannen ja neljännen takaisinmaksuerän kohdalla. Näin ollen Kreikan valtio oli maksanut OA:n puolesta seuraavat erät:
Maksupäivä
Maksettu summa (EUR)
10. toukokuuta 2004
12 390 090 (15)
8. lokakuuta 2004
12 288 017 (15)
9. maaliskuuta 2005
12 267 250 (15)
Yhteensä
36 945 357
(139)
Asiantuntijat saivat myös selville, että Kreikan hallitus kehotti Kreikan veroviranomaisia perimään rahat OA:lta. Veroviranomaiset lähettivät OA:lle velkomiskirjeitä, joissa vaadittiin rahojen maksamista. Summa on kirjattu OA:n kirjanpitoon verovelaksi, mutta toistaiseksi sitä ei ole maksettu takaisin.
5.2.4 LENTOKONEIDEN (A340) RAHOITUSLEASINGMAKSUT
(140)
Tarkastellessaan OA:n kirjanpitoa komission asiantuntijat havaitsivat Kreikan valtion suorittaneen 24 päivänä syyskuuta 2004 yhteensä 11 774 684 EUR leasingmaksut kahden Credit Lyonnais’n kanssa tehdyn rahoitusleasingsopimuksen takaajana. Sopimukset koskivat kahta A340-lentokonetta. Maksut liittyvät lentokoneiden leasingsopimuksen mukaiseen 29 päivänä heinäkuuta 2004 erääntyneeseen puolivuotiserään.
(141)
Asiantuntijat saivat myös selville, että hallitus kehotti Kreikan veroviranomaisia perimään rahat OA:lta. Veroviranomaiset lähettivät OA:lle velkomiskirjeitä, joissa vaadittiin rahojen maksamista. Summa on kirjattu OA:n kirjanpitoon verovelaksi, mutta sitä ei ole vielä maksettu takaisin.
5.2.5 HALLITUKSEN SUORA KÄTEISRAHOITUS OA:LLE
(142)
Komission asiantuntijat saivat myös selville, että Kreikan hallitus suoritti 9 päivänä elokuuta 2004 OA:lle 8,2 miljoonan EUR käteismaksun. Hallitus maksoi tämän summan OA:lle ennakkona rahoista, jotka OA oli maksanut sulkutilille Credit Lyonnais’lle kahdesta A340-lentokoneesta suoritettavien rahoitusleasingmaksujen takaukseksi. Credit Lyonnais oli suostunut siihen, että varat vapautettaisiin sulkutililtä siinä vaiheessa kun lentokoneiden leasingsopimukset siirrettäisiin (uudistettaisiin) OA:lta valtiolle joulukuussa 2004. Sopimukset uudistettiin ja siirrettiin valtiolle joulukuussa 2004.
(143)
Asiantuntijat havaitsivat myös, että kun OA sai rahat sulkutililtä joulukuussa 2004, se ei maksanut hallitukselta saamaansa ennakkoa takaisin. Maaliskuun 23 päivänä 2005 hallitus kirjoitti OA:lle ja pyysi sitä maksamaan summan takaisin korkoineen. Asiantuntijat vahvistivat, ettei OA ollut maksanut summaa takaisin valtiolle heidän komissiolle toimittamansa loppuraportin päivämäärään (14 päivä kesäkuuta 2005) mennessä.
5.2.6 MUUT MENOT
(144)
Tarkastellessaan OA:n kirjanpitoa asiantuntijat havaitsivat, että vieraaseen pääomaan sisältyi 31 päivänä joulukuuta 2004 kahdeksan miljoonan EUR velka valtion omistamalle Kreikan kansalliselle televiestintälaitokselle (OTE). OA:n pääkirjasta ilmeni, ettei OA ollut maksanut OTE:lle vuosina 2003 ja 2004 palveluista tietyissä toimipaikoissa. Tästä summasta 4,5 miljoonaa EUR liittyy vuotta 2003 edeltävään aikaan.
5.3 ASIANTUNTIJOIDEN JOHTOPÄÄTÖKSET NOA:STA RAKENNEUUDISTUKSEN JÄLKEEN
5.3.1 NOA:N TULOS VUONNA 2004
(145)
Asiantuntijat havaitsivat, että vuosi 2004 oli NOA:n liiketoiminnalle vaikea. Tämän seurauksena sen liiketappio oli 94,5 miljoonaa EUR, liikevaihto 616,7 miljoonaa EUR ja vuoden nettotappio ennen veroja 87,1 miljoonaa EUR. Jopa yhtiön liiketoiminnan bruttotulos (liikevaihto, josta vähennetään palvelujen suorat kulut) oli vain 4 miljoonaa EUR. Asiantuntijat huomauttivat myös, että vuoden 2003 tuloksen satunnaisissa erissä oli 13 miljoonan EUR varaus, josta 12,6 miljoonaa kirjattiin takaisin tuloihin vuonna 2004. Siksi vuoden 2004 tappion on asianmukaisempaa katsoa olevan 99,7 miljoonaa EUR kuin 87,1 miljoonaa EUR.
(146)
Asiantuntijat huomauttivat, että yhtiön nettovarallisuus (24,3 miljoonaa EUR) laski 18,6 prosenttiin osakepääomasta (130,4 miljoonaa EUR) vuoden 2004 lopussa. Lisäksi jos 18 miljoonan EUR liikearvo jätettäisiin pois laskuista, nettovarallisuus laskisi 4,8 prosenttiin osakepääomasta. Kreikan osakeyhtiölaissa 2190 säädetään, että kun yhtiön nettoarvo laskee alle puoleen sen osakepääomasta, on kutsuttava koolle yhtiökokous ja vahvistettava toimintasuunnitelma yhtiön taseen ja siten velkojen suojelun vahvistamiseksi. Esillä olevassa tapauksessa ei ole tehty näin. Samassa laissa säädetään, että jos yhtiön nettoarvo putoaa alle kymmeneen prosenttiin sen osakepääomasta, Kreikan kauppaministeriö voi perua yhtiön liiketoimintaluvan. Asiantuntijat huomauttivat kuitenkin tämän toimenpiteen olevan viimeinen keino, jota käytetään käytännössä harvoin.
(147)
NOA:n johto esitti tämän tuloksen johtuvan ensisijaisesti seuraavista syistä:
-
matkailumarkkinoiden kielteinen reaktio konsernin rakenneuudistukseen, minkä seurauksena varausten määrä joulun 2003 ja uudenvuoden 2004 loma-aikaan väheni;
-
matkustamohenkilökunnan lakot joulukuun 2003 ja helmikuun 2004 välillä, minkä seurauksena lentoja peruttiin, varausten määrä väheni ja kauden kulut nousivat;
-
rakenneuudistukseen liittyneet lisäkustannukset, mukaan luettuna tarve palkata huomattavasti suunniteltua enemmän lentäjiä, sekä leasingkustannusten nousu ja odotettua suurempi määrä huoltovuokraussopimuksia.
(148)
Koska NOA:lla ei ollut käteisvaroja näiden tappioiden rahoittamiseen, asiantuntijat totesivat, että sen ainoana vaihtoehtona oli joko lainata rahaa tai saada toimittajiltaan lisää maksuaikaa. Komission asiantuntijat analysoivat yhtiön kassavirtaa vuodelta 2004 ja kykenivät osoittamaan NOA:n valinneen jälkimmäisen vaihtoehdon, sillä velat kasvoivat […] miljoonaa EUR vuodessa. Havaittiin, että voimakkaimmin kasvaviin toimittajalaskuihin kuului […] miljoonan EUR velka AIA:lle (vuonna 2003 tämä oli ollut […] miljoonaa EUR). Huhtikuussa 2005 NOA teki AIA:n kanssa velkajärjestelysopimuksen siitä, että se maksaisi tuolloin maksamatta olleesta […] miljoonan EUR velasta […] miljoonaa EUR. Sopimuksen ehdoissa määrättiin huhtikuun 30 päivän 2005 ja marraskuun 30 päivän 2005 välillä suoritettavista kuukausittaisista maksuista. Toinen merkittävä osa NOA:n velasta 31 päivänä joulukuuta 2004 on konsernin sisäinen […] miljoonan EUR velka OAv:lle. Tämä summa oli joulukuun 31 päivänä 2003 […] miljoonaa EUR.
(149)
Asiantuntijat huomauttivat NOA:n toiminnasta vuonna 2005, ettei joulukuun 31 päivän 2004 jälkeiseltä ajalta ole saatavana tilinpäätöstä, mutta he päättelivät muiden rahaliikennetietojen ja johdon kanssa käymiensä keskustelujen perusteella, että NOA:lle syntyi lisää tappiota vuoden 2005 ensimmäisen neljänneksen aikana. Aiempien vuosien tapaan tämä johti kassavirran supistumiseen ja pakotti johdon etsimään lyhyen aikavälin rahoitusratkaisuja. Positiivista kassavirtaa saatiin lisättyä viivästyttämällä maksujen suorittamista Ateenan kansainväliselle lentoasemalle. Maksujen vakuudeksi kiinnitettiin lentokoneita yhteensä 36 miljoonan EUR edestä.
(150)
Asiantuntijat päättelivät NOA:n liiketoiminnan olevan voimakkaan jaksoittaista. Tämän osoittaa se, että kassavirta on negatiivinen lokakuusta maaliskuuhun, mutta sitä tasapainottaa positiivinen kassavirta huhtikuusta syyskuuhun. Tämä kierto toistuu joka vuosi. Kesäkuukausien nettotulot eivät riitä tasapainottamaan kokonaan talvikuukausien nettomenoja, joten lisävarojen tarve on yleisesti jatkuva. Asiantuntijat toteavat, ettei ole selvää, milloin yhtiön kassavirta muuttuu vuositasolla positiiviseksi, mutta johto toivoo, että näin tapahtuu jo vuonna 2006 tai viimeistään vuonna 2007 omistajan vaihduttua.
5.3.2 VEROT (TULOVERO, YHTIÖVERO, SOSIAALITURVAMAKSUT JA ARVONLISÄVERO)
(151)
Komission asiantuntijat tutkivat NOA:n kirjanpidosta työntekijöiden tuloverotusta, sosiaaliturvamaksuja ja arvonlisäveroja joulukuun 2003 ja toukokuun 2005 väliseltä ajalta. He panivat merkille, että niiden ehtojen mukaan, joita sovellettiin lentotoimintojen siirtämiseen NOA:han, NOA:han siirrettyyn OA:n henkilökuntaan liittyvät vero- ja sosiaaliturvamaksuvelvoitteet siirrettiin uuteen yhtiöön vain yhden kuukauden ajalta.
(152)
Asiantuntijat havaitsivat myös, että veroista ja sosiaaliturvamaksuista muodostuva NOA:n kokonaisverovelka Kreikan valtiolle kasvoi joulukuun 2003 ja joulukuun 2004 välillä 20,2 miljoonaa EUR. Tämä muodostaa osan NOA:n 94,4 miljoonan EUR velasta.
(153)
Sosiaaliturvamaksuista (IKA) todettiin, että työntekijöiden ja työnantajan sosiaaliturvamaksut oli kirjattu ja maksettu valtiolle ajoissa lokakuuhun 2004 asti. Lokakuun 2004 ja helmikuun 2005 välillä maksuja ei ollut suoritettu. Maaliskuussa 2005 yhtiö teki veroviranomaisten kanssa velkajärjestelysopimuksen jäljellä olevan […] miljoonan EUR velan maksamisesta 18 kuukausierässä maaliskuusta 2005 alkaen. Näin velkasumma muutettiin käytännössä 18 kuukauden pituiseksi lainajärjestelyksi. Yhtiö on noudattanut maaliskuusta 2005 lähtien tätä järjestelyä ja jatkuvia kuukausittaisia velvoitteitaan.
(154)
Arvonlisäveron osalta asiantuntijat havaitsivat NOA:n kirjanneen ja maksaneen arvonlisäveron asianmukaisesti kyseisenä aikana.
5.3.3 LENTOKONEET
Lentokoneen tyyppi
Määrä
[…]
Paikkamäärä
Omistussuhde
Airbus A340-313
4
[…]
295
Leasingsopimuksella vuokrattuja
Airbus A300-65
3
[…]
269
Leasingkoneita
Boeing 737-400
14
[…]
150
Omia koneita seitsemän, leasingkoneita seitsemän
Boeing 737-300
2
[…]
136
Leasingkoneita
Boeing 717-200
3
[…]
100
Leasingkoneita
ATR-72-320
7
[…]
68
Omia koneita
ATR-42-320
6
[…]
50
Omia koneita neljä, leasingkoneita kaksi
DHC-8
4
[…]
37
Leasingkoneita
Yhteensä
43
(155)
Asiantuntijat kertoivat, että kun NOA aloitti toimintansa, sen laivastoon kuului 43 lentokonetta, joista 18 oli sen omia ja 25 leasingsopimuksella vuokrattuja koneita. Toiminnan aloittamisesta tähän päivään saakka NOA:n omistamat lentokoneet ovat pysyneet samoina ja yhtiön leasingkoneiden määrä on pienentynyt kolmella. Kaksi OA:n omistamaa ja NOA:n leasingsopimuksella vuokraamaa Airbus A300-600 -lentokonetta myytiin helmikuussa 2005, eikä yhden Boeing 737-300 -koneen leasingsopimusta uudistettu, kun se päättyi maaliskuussa 2005.
5.3.3.1 Käyttöleasingsopimukset
(156)
NOA alivuokraa lentokoneita leasingsopimuksella OA:lta, OAv:ltä (OAS:ltä) sekä neljän rahoitusleasingsopimuksen tapauksessa suoraan Kreikan hallitukselta (katso 5.3.3.2 kohta). Tällä hetkellä sillä on käyttöleasingsopimukset 18 lentokoneesta, joita se joko vuokraa suoraan vuokraajilta tai alivuokraa OA:lta tai OAv:ltä (OAS:ltä). Vuokraajien sekä OA:n ja OAv:n (OAS:n) välisten leasingsopimusten päättyessä NOA tekee uudet leasingsopimukset suoraan vuokraajien kanssa.
(157)
Asiantuntijat huomasivat, että OA:lta tai OAv:ltä (OAS:ltä) alivuokrattujen lentokoneiden kohdalla alivuokrauskulut olivat päävuokrauskuluja pienemmät. Kun he kysyivät NOA:n johdolta, miksi asia oli näin ja miten se olisi perusteltavissa, heille vastattiin, että alivuokraussopimukset oli tehty markkinahintaan. NOA:n johdon mukaan OA (OAS) hyötyy siitä, että se saa vuokralaisen lentokoneilleen, ja lisäksi NOA korosti voivansa hankkia leasingsopimuksilla vuokraamansa lentokoneet muualta, ellei OA tarjoaisi niitä markkinahintaan. NOA hyötyy mahdollisuudesta vuokrata lentokoneita käypänä markkinahintana pitämäänsä hintaan aiempien korkeampien hintojen sijasta.
(158)
Asiantuntijat vertasivat päävuokraus- ja alivuokraushintoja ja havaitsivat, että 31 päivänä joulukuuta 2004 päättyneenä vuonna alivuokrauskulut olivat yhteensä 29,7 miljoonaa EUR, kun taas OA:n samoista lentokoneista samaan aikaan maksamat päävuokrauskulut olivat 67,3 miljoonaa EUR. Tästä aiheutui OA:lle 37,6 miljoonan EUR leasingkulut (55 prosenttia yhteenlasketuista leasingkuluista).
5.3.3.2 Rahoitusleasingsopimukset
(159)
Asiantuntijat totesivat neljästä Airbus A340-300 -lentokoneesta, joiden leasingsopimukset Kreikka oli taannut, että ensimmäisen siirron jälkeen OA alivuokrasi aluksi nämä koneet NOA:lle. Koska siirron aikaan OA:n ja NOA:n tulevaisuutta pidettiin kuitenkin epävarmana, asiaankuuluvat rahoituslaitokset (vuokraajat) olivat asettaneet leasingsopimuksille tiukemmat maksu- ja vakuusehdot. Helpottaakseen sekä OA:n tilannetta että omaa tilannettaan valtiontakausten antajana Kreikan hallitus päätti ”astua OA:n tilalle”, ja kaikkien neljän lentokoneen pääleasingsopimukset siirrettiin OA:lta Kreikan hallitukselle (sopimukset ”uudistettiin”) - kaksi joulukuussa 2004 ja kaksi huhtikuussa 2005. Asiantuntijat kertoivat, että Kreikan parlamentin oli hyväksyttävä uutta lainsäädäntöä (laissa 3283/2004 oleva 53 §), jotta tämä voitiin tehdä laillisesti.
Lentokone
Rek.nro
Hinta päävuokraussopimusta kohti (OA/Kreikan valtio -vuokraaja)
Hinta alivuokraussopimusta kohti (OA-NOA)
Hinta alivuokraussopimusta kohti (Kreikan valtio/NOA) (uudistamisen jälkeen)
Airbus A340-300
MSN 280
SX-DFC
789 648 EUR
600 000 USD
600 000 USD
Leasingsopimus tehty (pvm.)
8.10.1999
27.5.2004
27.4.2004
Airbus A340-300
MSN 292
SX-DFD
770 599 EUR
600 000 USD
600 000 USD
Leasingsopimus tehty (pvm.)
8.10.1999
27.5.2004
25.4.2004
Airbus A340-300
MSN 235
SX-DFA
744 509 EUR
525 000 USD
395 000 EUR
Leasingsopimus tehty (pvm.)
8.10.1999
12.12.2003
17.12.2004
Airbus A340-300
MSN 239
SX-DFB
744 509 EUR
525 000 USD
395 000 EUR
Leasingsopimus tehty (pvm.)
8.10.1999
12.12.2003
17.12.2004
Huomautus 1:
Pääleasingmaksut suoritetaan puolivuosittain takautuvasti.
Huomautus 2:
Alivuokrauksen leasingmaksut suoritetaan kuukausittain ennakkoon.
Huomautus 3:
Kaikki taulukossa esitetyt maksut ovat kuukausiperusteisia. Kuukausittaiset pääleasingmaksut on laskettu jakamalla
koko vuoden 2004 maksut 12:lla.
Huomautus 4:
Summat ovat korottomia.
(160)
Asiantuntijat vertailivat myös näiden neljän lentokoneen päävuokrauksen ja alivuokrauksen leasingmaksuja. He havaitsivat valtion maksamien päävuokrausmaksujen olleen noin 750 000 EUR kuukaudessa, kun taas alivuokrausmaksut olivat noin 400 000-500 000 EUR kuussa. Kreikan valtio menetti siis joka kuukausi 250 000-350 000 EUR kustakin neljästä lentokoneesta.
(161)
Asiantuntijat osoittivat myös, ettei NOA maksanut joulukuun 2004 ja maaliskuun 2005 lopun välisenä aikana hallitukselle mitään kahdesta hallitukselta alivuokratusta A340-lentokoneesta. Maaliskuun 2005 lopussa NOA oli hallitukselle velkaa näistä kahdesta alivuokratusta lentokoneesta 5,1 miljoonaa EUR. NOA maksoi summan sekä huhtikuun leasingkulut huhtikuussa 2005.
5.3.4 SPATOSIMO
(162)
Asiantuntijat kertoivat, että joulukuun 2003, jolloin NOA aloitti toimintansa, ja 31 päivän joulukuuta 2004 välillä NOA keräsi asiakkailtaan lentoasemaveroa […] miljoonaa EUR ja maksoi veroviranomaisille […] miljoonaa EUR. Maaliskuussa 2004 sekä kesäkuusta 2004 syyskuuhun 2004 maksut veroviranomaisille suoritettiin ajallaan (perintää seuraavan kuukauden 20 päivään mennessä). Muina joulukuun 2003 ja maaliskuun 2005 välisinä kuukausina maksut suoritettiin 1-5 kuukautta myöhässä. Joulukuun 31 päivänä 2004 velan kokonaissumma, […] miljoonaa EUR, vastasi noin kolmen kuukauden aikana kerättyjä veroja. Maaliskuun 31 päivänä 2005 lentoasemaveroja oli erääntynyt maksettavaksi yhteensä […] miljoonaa EUR, mikä vastasi noin 2,5 kuukauden aikana kerättyjä veroja.
5.3.5 NOA:N MAKSUT OAS:LLE MAAHUOLINNASTA JA TEKNISESTÄ TUESTA
(163)
Koska NOA käsittää vain OA:n ja OAv:n lentotoimintaosastot, se ei kykene hoitamaan itse muita tehtäviä, joita lentoyhtiön toiminnan harjoittaminen edellyttää (linjahuolto, tankkaus, maahuolinta jne.), vaan sen on ostettava nämä palvelut. Komissio antoi ulkopuoliselle asiantuntijalle tehtäväksi tarkistaa Kreikan viranomaisten väite, jonka mukaan NOA maksoi näistä palveluista markkinahinnan ja sopimukset oli näin ollen tehty tavanomaisin markkinaehdoin.
(164)
Asiantuntijat ilmoittivat NOA:n ja OAS:n (OAv ja Olympic Catering S.A. mukaan luettuina) tehneen seitsemän erilaista palvelusopimusta, jotka käsittivät maahuolinnan, teknisen huollon, lastin ja postin käsittelyn, varastonhallinnan, taloushallinnon tuen ja konsultoinnin, henkilöstön koulutuksen sekä yleiset lentoreittien ohjelmointipalvelut, tietotekniikka- ja televiestintäpalvelut sekä ateriapalvelut. Asiantuntijat havaitsivat, että OAG:hen kuuluvat yhtiöt tarjosivat vuonna 2004 NOA:lle palveluja noin […] miljoonan EUR arvosta. NOA:n ja OAG:n väliset tärkeimmät palvelusopimukset koskevat maahuolintaa ja huoltopalveluja. OAG hoitaa NOA:n maahuolinnasta […] prosenttia ja huollon kokonaan. Vuoden 2004 sopimushinnat perustuivat reittilentotoimintaan ja olivat […] miljoonaa EUR maahuolinnan ja […] miljoonaa EUR huollon osalta.
(165)
Komission asiantuntijat tutkivat hintoja, joita OAG oli perinyt NOA:lta ja muilta lentoyhtiöiltä. Vaikka maahuolintapalveluista peritty hinta oli alhaisempi, NOA:n johto selitti tämän johtuvan kaupallisista syistä, sillä suurimpana asiakkaana NOA sai määräalennuksia. Ateriapalveluista NOA näyttää maksaneen markkinahinnan. Teknisten huoltopalvelujen kohdalla NOA:n veloitusperuste erosi muiden asiakkaiden veloitusperusteesta, joten hintoja ei voi vertailla mielekkäällä tavalla. NOA:n johto totesi katsovansa, että kaikkien OA:n tarjoamien palvelujen hinnat oli neuvoteltu tavanomaisin markkinaehdoin ja että ne vastasivat käypää markkina-arvoa.
5.3.6 MAKSUT AIA:LLE
(166)
AIA on Ateenan kansainvälisen lentoaseman rakentamisesta, toiminnasta ja kehittämisestä vastaava yhtiö, josta valtio omistaa 55 prosenttia. Vaikka valtio omistaakin yhtiöstä enemmistön, yhtiö harjoittaa liiketoimintaansa yksityisyrityksen tapaan lentoaseman kehittämissopimuksen nojalla, eikä siihen sovelleta Kreikan valtion hallinnassa olevista yksiköistä annettuja lakeja.
(167)
AIA oli/on OA:n/NOA:n suurin laskuttaja: vuotuiset maksut AIA:lle ovat noin 60 miljoonaa EUR. Koska AIA:n maksut muodostavat merkittävän osan NOA:n kustannuspohjasta, komission asiantuntijoiden oli tutkittava NOA:n ja AIA:n suhdetta selvittääkseen, hyötyykö lentoyhtiö suotuisammista ehdoista, joita voitaisiin pitää epäsuorana valtiontukena. Asiantuntijat onnistuivat selvittämään, että NOA:n toiminnan aloittamisesta toukokuun 19 päivään 2005 asti sen velat ja maksut AIA:lle olivat seuraavanlaiset:
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(168)
Asiantuntijat kertoivat AIA:n veloittavan lentoyhtiöiltä maksuja useista erilaisista lentoaseman tarjoamista palveluista, kuten lentokoneiden laskeutumisesta ja pysäköinnistä, turvallisuudesta ja maahuolintainfrastruktuurista. Maksut perustuvat vakiohintoihin, jotka vahvistetaan kesäkuulta 2003 peräisin olevissa AIA:n asiakkaiden käyttöehtoja ja liikennemaksuja koskevissa ohjeissa. Maksuaika on normaalisti 20 kalenteripäivää. Viivästyskorko on Euribor + 3 prosenttia.
(169)
Komission asiantuntijat saivat selville, että NOA teki vuoden 2004 lopussa AIA:n kanssa maksujärjestelysopimuksen, jonka nojalla NOA sai AIA:n laskuille maksuaikaa 45 päivää AIA:n normaalien ehtojen mukaisten 20 päivän sijasta. Pidennettyä maksuaikaa sovellettiin heinäkuun 1 päivästä 2004helmikuun 28 päivään 2005. Maksuajan pidentäminen edellytti sitä, että NOA:n oli kiinnitettävä AIA:n hyväksi kaksi […] -lentokonetta, joiden vakuusarvo oli enintään […] miljoonaa EUR. Joulukuun 31 päivänä 2004 velkaa oli noin neljän kuukauden maksujen edestä ja toukokuussa 2005 noin viiden kuukauden maksujen edestä, mikä ylitti selvästi maksujärjestelysopimuksen mukaisen 45 päivän maksuehdon.
(170)
Huhtikuun 22 päivänä 2005 NOA teki AIA:n kanssa uuden velkajärjestelysopimuksen siitä, että se maksaisi […] miljoonan EUR velasta, joka sillä oli tuona päivänä, […] miljoonaa EUR. Tähän sisältyi […] miljoonan EUR lisävakuus. Tässä sopimuksessa määrättiin huhtikuun 30 päivän 2005 ja marraskuun 30 päivän 2005 välillä suoritettavista muuttuvista kuukausittaisista maksuista. […] miljoonasta eurosta […] miljoonaa EUR tulisi julkisen palvelun velvoitteista saatavista tuloista. […] miljoonan EUR vakuudeksi kahteen […] -lentokoneeseen ja neljään moottoriin tehtiin ensisijaiset kiinnitykset.
(171)
Edellä esitettyjen tietojen perusteella asiantuntijat katsoivat, että se, että AIA salli […] miljoonan EUR myyntisaatavan kertymisen talvikauden aikana sekä sen muuttamisen kesäkuukausien aikana maksettavaksi 18 kuukauden lyhytaikaiseksi lainaksi, vastasi sitä, että NOA:lle olisi annettu kausiluonteista käyttöpääomarahoitusta. Tämä rahoitus ja maksuviivästysten jatkuva suvaitseminen viittaavat yhdessä siihen, että NOA sai AIA:lta kohtelua, jota muut lentoyhtiöt eivät saaneet.
6. TUEN ARVIOIMINEN
6.1 ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA
(172)
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(173)
Valtiontueksi katsotaan mikä tahansa valtion varoista suoraan tai välillisesti rahoitettu etu, jonka myöntää valtio suoraan tai sen välittäjänä toimiva elin valtion siirtämän toimivallan nojalla.
(174)
Tämä päätös koskee vain vuoden 2002 päätöksen jälkeen myönnettyä tukea. Se ei koske minkään nyt kyseessä olevien yhtiöiden osakkeisiin tai omaisuuteen kohdistuviin tuleviin liiketoimiin liittyviä mahdollisia valtiontukiosuuksia.
(175)
EY:n perustamissopimuksen 228 artiklassa määrätään, että jos yhteisöjen tuomioistuin toteaa, että jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä sille perustamissopimuksen mukaan kuuluvan velvollisuuden, jäsenvaltion on toteutettava yhteisöjen tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Tässä tapauksessa vuoden 2002 päätöksessä tuki katsottiin laittomaksi ja soveltumattomaksi yhteismarkkinoille. Yhteisöjen tuomioistuin katsoi 12 päivänä toukokuuta 2005 asiassa C-415/03 antamassaan tuomiossa, ettei jäsenvaltio ollut toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä.
(176)
Perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohdassa määrätään, että jos komissio katsoo, että jäsenvaltio, jota asia koskee, ei ole toteuttanut näitä toimenpiteitä, komissio antaa, varattuaan ensin tuolle valtiolle tilaisuuden esittää huomautuksensa (lähettämällä virallisen ilmoituksen), sellaisen lausunnon perusteluineen, jossa täsmennetään, miltä osin asianomainen jäsenvaltio ei ole noudattanut yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota.
6.2 TUEN OLEMASSAOLO
(177)
Komissio on tutkinut tarkkaan ja perusteellisesti paitsi menettelyn aikana vastaanottamansa huomautukset myös Kreikan huomiot ja asiantuntijoiden huomiot, jotka koskivat OA:n rakenneuudistusta sekä OA:n ja NOA:n toimintaa rakenneuudistuksen jälkeen. Näin ollen se on päättänyt arvioida tuen olemassaoloa neljän pääkohdan perusteella, jotka ovat i) itse rakenneuudistus, ii) se, onko NOA saanut muuta valtiontukea vuodesta 2003 alkaen, iii) 130 miljoonan EUR myöntäminen OA:lle sekä iv) se, onko OA saanut muuta valtiontukea.
i) Millainen joulukuussa 2003 toteutettu OAG:n rakennusuudistus oli luonteeltaan?
(178)
Vaikuttaa siltä, että kun Kreikan viranomaiset laativat ja panivat täytäntöön lain 3185/2003, niiden tarkoituksena oli, että OAG:n lentotoimintaosastot voisivat uudessa muodossaan eli NOA:na jatkaa liiketoimintaansa, jotta yksityistäminen toteutettaisiin. Siksi komission on tarkasteltava OA:n ja NOA:n välistä suhdetta. NOA muodostettiin OA:n lentotoimintaosastoista, ja se jatkaa OA:n keskeistä lentotoimintaa. Kaikki OA:n lentokoneet siirrettiin aluksi NOA:han, ja tällä hetkellä NOA lentää 40 koneella - kun taas aiemmin OA lensi 43 koneella - samoilla reiteillä ja käyttäen samaa henkilökuntaa. Reittejä koskevasta kysymyksestä todettakoon, että reittiverkosto, julkisen palvelun velvoitteita koskevat sopimukset sekä oikeudet OA:n aiemmin liikennöimiin kahdenvälisiin lentoreitteihin EU:n ulkopuolisiin maihin siirtyivät NOA:lle ”perimysoikeuden” nojalla. Kuten edellä on mainittu, NOA perustettiin lain 3185/2003 säännösten nojalla. Kyseiset säännökset koskevat nimenomaan OA:ta/NOA:ta, ja niissä säädetään Kreikan yhtiölainsäädännön yleisten säännösten soveltamista koskevasta poikkeuksesta.
(179)
Esillä olevassa tapauksessa jakautuminen on johtanut siihen, että jo entisestään voimakkaasti velkaantuneesta OA:sta (jonka komissio totesi aikaisemmin saaneen laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea) on irrotettu sen tuloja tuottavat lentotoimintaosastot, samalla kun vain hyvin pieni osa vastaavista veloista on siirretty. Kaikki pitkäaikaiset velat on jätetty NOA:ta edeltäneille yrityksille ja NOA:han on siirretty vain yhden kuukauden osuus veroista, sosiaaliturvamaksuista ja muista maksuista, jotka OAG:n pitäisi maksaa Kreikan valtiolle. Sen lisäksi, että OA:lla oli verovelkaa suoraan Kreikan valtiolle, OA oli jakautumispäivänä AIA:lle velkaa noin 93 miljoonaa EUR. Siirtoon sovellettujen ehtojen nojalla tästä velasta ei siirretty minkäänlaista osuutta NOA:lle, vaan velka jäi OA:lle.
(180)
Lisäksi komissio katsoo, että laissa 3185/2003 tarkoitetun yksityistämisen edetessä ajan mittaan jo entisestään voimakkaasti velkaantuneelle OAG:lle ei jää lainkaan liiketoimintaa, vaan sille jää hyvin pienet varat ja satojen miljoonien eurojen velat. Siksi on entistäkin epätodennäköisempää, että se maksaisi vuoden 2002 päätöksen mukaisesti yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen takaisin. Tämän jälkeen Kreikan viranomaiset soveltavat maksukyvyttömyyssäännöksiä OA:han ja OAv:hen ja nämä yhtiöt puretaan. Kustannukset jäävät velkojien, pääasiassa Kreikan valtion, kannettaviksi. Komissio huomauttaa, että koska Kreikka omistaa sekä OA:n että NOA:n kokonaan, NOA:n perustamisessa ei ollut niinkään kyse rakenneuudistuksesta kuin pikemminkin keinotekoisesta konsernin sisäisestä uudelleenjärjestelystä. Tämä näkemys saa tukea tarkasteltaessa lakia 3185/2003, jossa NOA:ta ”suojellaan” normaalisti sovellettavilta Kreikan siviili- ja kauppalain säännöksiltä sikäli kuin kyse on OA:lle ennen lentotoimintayksikön siirtoa syntyneistä veloista. Tämä viittaa siihen, että silloinkin, jos tätä lakia ei olisi, kansallisen lainsäädännön normaalien säännösten perusteella näiden yhtiöiden välillä katsottaisiin olevan ”jatkumo”.
(181)
Komissio huomauttaa myös, että Kreikka tunnusti nimenomaisesti pitävänsä NOA:ta OA:n seuraajayrityksenä komissiolle lähettämässään 2 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyssä kirjeessä, jossa se totesi NOA:n olevan OA:n ”seuraajayritys” takaisinperintäasioissa.
(182)
Asiassa C-415/03 antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin tarkasteli myös rakenneuudistuksen olennaista näkökohtaa, varallisuuden siirtoa NOA:han. Tuomioistuin katsoi (16), että Olympic Airwaysin koko varallisuuden siirtäminen ”velattomana Olympic Airlines -nimiselle uudelle yhtiölle […] oli siten rakentunut, että se aiheutti sen, ettei entisen Olympic Airways -yhtiön velkojen takaisinperintä Olympic Airlines -nimiseltä uudelta yhtiöltä ollut kansallisen oikeuden mukaan mahdollista”. Se lisäsi, että ”tällä toimenpiteellä on estetty päätöksen 2003/372/EY (vuoden 2002 päätöksen) tosiasiallinen täytäntöönpano ja sen tuen takaisinperintä, jolla Kreikan valtio oli tukenut tuon yhtiön liiketoimintaa. Tästä syystä päätöksen tavoitteen, joka on palauttaa vääristymätön kilpailutilanne siviili-ilmailualalle, toteutuminen on vakavasti vaarantunut.” Siispä yhteisöjen tuomioistuin totesi, että rakenneuudistuksen perimmäisenä tarkoituksena oli erottaa OA:n lentotoimintaosastot keinotekoisesti menneisyyden taakoista.
(183)
Siksi on ilmeistä, että samalla kun vuonna 2003 toteutettu OA:n rakenneuudistus, jonka yhteydessä NOA perustettiin, johti erillisen oikeushenkilön luomiseen, sen tarkoituksena oli välttää vuoden 2002 päätöksessä vaadittu takaisinperintä. Lisäksi on ilmeistä, että NOA on OA:n seuraajayhtiö ainakin siltä osin kuin kyse on jakautumista ennen myönnetyn valtiontuen takaisinperinnästä.
ii) Onko NOA saanut valtiontukea perustamisensa jälkeen?
(184)
Kuten komission asiantuntija on todennut, NOA on tehnyt perustamisensa jälkeen jatkuvasti tappiota. Menettelyn aloittamisen yhteydessä esiin tuoduista seikoista todettakoon, että komission asiantuntijat havaitsivat NOA:n suorittaneen kaikki vaaditut Spatosimo-verot perustamisensa jälkeen. Sen sijaan komissiolla ei ole riittävästi tietoa OA:n NOA:lle tarjoamista maahuolinta- ja huoltopalveluista, jotta se voisi ottaa kantaa siihen, sisältyykö niihin valtiontukea. NOA:n verojen ja sosiaaliturvamaksujen osalta asiantuntijat havaitsivat NOA:n hoitaneen velvoitteensa lukuun ottamatta muutamia maksuviivästyksiä (jotka johtivat sakkoihin).
(185)
Näin ollen komissio toteaa, ettei NOA ole saanut Spatosimo-maksuihin, verovelvoitteisiin tai sosiaaliturvamaksuihin liittyvää valtiontukea perustamisensa jälkeen. Yhtiön kirjanpitoa tutkiessaan asiantuntijat kuitenkin havaitsivat NOA:n hyötyneen kahdessa tapauksessa toimittajiensa suotuisista ehdoista.
(186)
Ensimmäinen niistä koskee lentokoneiden leasingsopimuksia: NOA alivuokraa lentokoneita OA:lta ja OAv:ltä sekä neljän rahoitusleasingsopimuksen tapauksessa suoraan Kreikan valtiolta. Kuten komission asiantuntija on osoittanut, alivuokraushinnat ovat kaikissa tapauksissa päävuokraajille maksettuja päävuokria matalammat. Neljän rahoitusleasingsopimuksen tapauksessa Kreikan valtiolle aiheutuu joka kuukausi kustakin lentokoneesta 250 000-350 000 EUR tappiot. OA:n NOA:lle alivuokraamien lentokoneiden tapauksessa NOA:n maksaman hinnan ja OA:n maksaman hinnan välinen erotus tarkoittaa sitä, että OA teki vuonna 2004 tappiota 37,6 miljoonaa EUR (55 prosenttia leasingkuluista).
(187)
NOA:n ja AIA:n välistä suhdetta tutkiessaan komission asiantuntijat tekivät sen johtopäätöksen, että se, että AIA salli […] miljoonan EUR myyntisaatavan kertymisen talvikauden aikana sekä sen muuttamisen kesäkuukausien aikana maksettavaksi 18 kuukauden lyhytaikaiseksi lainaksi, vastasi sitä, että NOA:lle olisi annettu kausiluonteista käyttöpääomarahoitusta. Tämä rahoitus ja maksuviivästysten jatkuva suvaitseminen viittaavat yhdessä siihen, että NOA sai AIA:lta kohtelua, jota muut lentoyhtiöt eivät saaneet.
(188)
Tästä etuuskohtelusta komissio voi ensinnäkin todeta, että Kreikan viranomaisten päätös alivuokrata lentokoneita NOA:lle ja kärsiä siten 250 000-350 000 EUR tappio lentokonetta kohti joka kuukausi, vastaa selvästi valtion varojen siirtämistä NOA:lle. Tällä toimenpiteellä kevennetään kustannuksia, jotka NOA joutuisi muutoin kantamaan. Toimenpide on sikäli erityinen, että se kohdistuu suoraan NOA:han ja vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, koska NOA toimii täysin vapailla lentoliikennemarkkinoilla.
(189)
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tapauksia ei eroteta toisistaan sen mukaan, myöntääkö valtio tuen suoraan vai myöntävätkö valtion tätä tarkoitusta varten perustamat tai määrittämät julkiset tai yksityiset elimet kyseisen tuen (17). Jotta etuja voidaan kuitenkin pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena, niiden on yhtäältä oltava suoraan tai välillisesti valtion varoista myönnettyjä etuja (18) ja toisaalta niiden on johduttava valtiosta (19).
(190)
Siksi komission on ratkaistava, johtuvatko OA:n ja AIA:n toimet valtiosta. Kuten 192 kappaleesta käy ilmi, julkisen yrityksen toimenpiteen voidaan katsoa johtuvan valtion toiminnasta monien seikkojen perusteella, jotka liittyvät tapauksen olosuhteisiin sekä asiayhteyteen, jossa toimenpiteet toteutettiin.
(191)
OA:n päätöksestä alivuokrata lentokoneitaan NOA:lle päävuokria selvästi edullisemmilla hinnoilla ja tehdä 37,6 miljoonan EUR tappio komissio huomauttaa, että valtio omisti sekä OA:n että NOA:n osakkeet kokonaan. Lisäksi kummankin yhtiön johtoryhmän ja hallituksen jäsenet olivat valtion nimittämiä. Näin ollen on katsottava, että OA ja NOA olivat (ja ovat edelleen) valtion hallinnassa. Kreikalla oli mahdollisuus käyttää suoraan ja välillisesti (OA:n suurimpana velkojana) määräysvaltaa kummassakin yhtiössä. Siten OA:n päätös alivuokrata NOA:lle lentokoneita ei ollut itsenäisen yrityksen päätös.
(192)
AIA:n osalta komissio huomauttaa, että vaikka Kreikka väittääkin, ettei sillä ole minkäänlaista mahdollisuutta vaikuttaa AIA:n kaupalliseen toimintaan, Kreikan valtio omistaa AIA:n osakepääomasta 55 prosenttia ja nimittää sen yhdeksästä johtajasta neljä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin (20) on maininnut myös muita seikkoja, joiden perusteella voidaan todeta, johtuuko julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide valtiosta. Tällaisia seikkoja voivat olla muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema (se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai tavanomaista yhtiöoikeutta), viranomaisten harjoittaman, yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset. Esillä olevassa tapauksessa valtio omistaa AIA:sta enemmistön, mutta AIA toimii yksityisyrityksen tavoin ja harjoittaa päivittäistä liiketoimintaansa Kreikan valtiosta riippumattomana (valtio nimittää sen yhdeksästä johtajasta vain neljä). Kun otetaan vielä huomioon, että kaikki OA:n/NOA:n velat AIA:lle maksetaan takaisin korkoineen ja niiden vakuudeksi on kiinnitetty lentokoneita, komissio ei voi katsoa lopullisesti AIA:n toimien johtuvan valtiosta.
(193)
Näin ollen ja edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että OA:n ja NOA:n väliset leasingjärjestelyt vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua, sillä ne suosivat yhtä yritystä vapauttamalla sen velvoitteista, jotka koituisivat muutoin sen kannettaviksi. Komissio huomauttaa myös, että asiaan liittyvät toimenpiteet vaikuttavat valtion sisäiseen kaupankäyntiin ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua näiden markkinoiden sisällä, sillä ne koskevat yhteisön lentoliikenteen harjoittajaa (kuten 193 kappaleessa todetaan). Siksi komissio katsoo, että leasingjärjestelyt, joissa NOA vuokraa lentokoneita joko OA:lta tai valtiolta, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea NOA:lle.
iii) Minkä verran käteisennakkomaksua oli jäljellä lain 3185/2003 mukaisesti perustetulla erityistilillä, ja miten summa maksettiin ja käytettiin? Kuka hyötyi käteismaksuista?
(194)
Tätä maksua tarkastellessaan komissio voi ensinnäkin todeta, että kyseisessä maksussa on kyse valtion varojen siirtämisestä (rahat ovat suoraan peräisin valtion määrärahoista ja niistä säädetään nimenomaisesti laissa 3185/2003 olevassa 27 §:ssä) ja yksittäisestä toimenpiteestä, sillä se kohdistuu yksinomaan OA:han.
(195)
Kreikan viranomaiset väittivät, että 130 312 459 EUR maksussa OA:lle oli kyse järkevän sijoittajan toimenpiteestä. Sovellettavan yhteisön oikeuskäytännön mukaan julkisen sijoittajan toimintaa on verrattava sellaisen kuvitteellisen yksityissijoittajan toimintaan, jonka ratkaisuja ohjaavat pitkän aikavälin tuottomahdollisuudet (21). Pääomankorotus, jota tarvitaan yhtiön selviytymisen turvaamiseksi tilanteessa, jossa yhtiöllä on tilapäisiä vaikeuksia mutta sen toiminta voi asianmukaisten rakenneuudistustoimenpiteiden jälkeen olla jälleen kannattavaa, ei ole välttämättä tukea, jos yksityissijoittaja olisi tehnyt saman johtopäätöksen. Yhteisöjen tuomioistuin on myös todennut, ettei kyse ole tuesta, jos pääomankorotus toteutetaan ehdoin, jotka normaalissa markkinatilanteessa toimiva yksityissijoittaja voisi hyväksyä (22).
(196)
Kun OA:lle maksettiin 130 312 459 EUR ennakkomaksu, sen taloudellinen tilanne oli jo hyvin vaikea. Komissio on jo todennut (katso vuoden 2002 päätös) sen saaneen laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, ja komission päätöksessä vaadittiin tämän tuen takaisinperintää korkoineen. OA oli myös menettänyt juuri lentotoimintaosastonsa ja saanut vastattavakseen suurimman osan veloista, jotka liittyisivät normaalisti näihin osastoihin. Vuoden 2003 lopussa OA oli Kreikan valtiolle velkaa yhteensä 522 miljoonaa EUR maksamattomien verojen ja sosiaaliturvamaksujen muodossa. OA:n taloudellisen tilanteen vuoksi komission on todettava, että OA:n olisi selvästikin ollut mahdotonta saada samassa tilanteessa vastaavaa käteisennakkoa yksityissijoittajalta - varsinkin kun esillä olevassa tapauksessa ”sijoittaja” on myös OA:n suurin velkoja ja sillä on realistisesti arvioiden heikot mahdollisuudet saada perittyä summat, jotka OA on jo sille velkaa. Tällainen velkoja ei olisi sallinut tilannetta, jossa velat kasvavat, kun samanaikaisesti omaisuus, jota olisi voitu käyttää velkojen hoitoon, häviää (23). Sitä vastoin yksityinen velkoja olisi vaatinut kaikilla lain suomilla keinoilla myöhästyneiden maksujen tai takuiden maksamista. Siksi komissio ei voi hyväksyä Kreikan väitettä, jonka mukaan kyseisen ennakkomaksun suorittamisessa OA:lle oli kyse järkevän sijoittajan toimenpiteestä.
(197)
Tämän jälkeen komission on tarkasteltava, voidaanko 130 312 459 EUR summaa pitää valtion korvauksena OA:lle omaisuudesta, jonka valtio siirsi OA:lta NOA:lle, niin kuin Kreikka aluksi väitti. Arvioidakseen väitteen paikkansapitävyyttä komission on tutkittava OA:lta NOA:lle siirretyn omaisuuden arvoa. OA:n johdon tekemän arvostuksen mukaan NOA:lle siirretyn omaisuuden arvo oli 130 312 459 EUR. Jos tämä pitää paikkansa, OA:lle maksettu summa ei ole valtiontukea, koska OA:lle ei olisi aiheutunut siitä etua.
(198)
Tältä osin komission mielestä on merkittävää, että Olympicin omat tilintarkastajat (Deloitte & Touche) esittivät joulukuun 31 päivän 2003 tilinpäätöksessä varauksensa OA:n ja NOA:n välillä säilytettyjen ja siirrettyjen omaisuuserien arvostuksesta. Tilintarkastajat totesivat, että mainearvo, käyttöomaisuuden arvostus sekä NOA:n muodostavista yhtiöistä NOA:han siirretyt saamiset ja vieras pääoma ovat eriä, joiden arvoa he eivät voi vahvistaa, minkä vuoksi he eivät anna niistä lausuntoa.
(199)
Komission asiantuntija on osoittanut komission puolesta tekemässään tutkimuksessa vakuuttavasti, että NOA:han siirretyt varat yliarvostettiin. Tästä syystä ja komission kehotuksesta asiantuntijat arvostivat siirretyt varat itse käyttäen sekä Kreikassa että kansainvälisesti hyväksyttyjä kirjanpitomenetelmiä ja tilinpäätösstandardeja. He tekivät sen johtopäätöksen, ettei NOA:lle siirretyn nettovarallisuuden arvo ollut 130 miljoonan EUR luokkaa, vaan varat pitäisi pikemminkin arvostaa noin 38 miljoonaan euroon. Komissio on tutkinut asiantuntijoiden käyttämiä tietoja ja menetelmiä huolellisesti ja on tältä osin asiantuntijoiden kanssa samaa mieltä. Siksi komissio katsoo, että siirretyn omaisuuden arvoa yliarvostettiin noin 91,5 miljoonan EUR verran.
(200)
Vaikka kyseisten summien tarkka arviointi edellyttääkin kaikki varat ja velat kattavan tilintarkastuksen tekemistä, komissio voi arvioida summan olevan 91,5 miljoonan EUR luokkaa.
(201)
Tämän päätöksen pohjalta komissio huomauttaa, että yliarvostus on sikäli erityinen, että nimenomaisesti sen seurauksena OA:lle maksettiin rahaa, joka hyödytti yhtiötä, koska se oli tarkoitettu ”työntekijöille maksettavien vahingonkorvausten ja muiden kulujen maksamiseen työntekijöiden erottamistapaan katsomatta sekä Olympic Airwaysin ja Olympic Aviationin rahoitusvelvoitteiden kattamiseen rakenneuudistus- ja likvidointiprosessin aikana” (24) yhtiössä sen ”taloudellisten velvoitteiden kattamiseksi”. Lisäksi komissio huomauttaa, että tätä säännöstä tulkittiin laajasti ja että kyseisellä summalla maksettiin OA:n yleisiä toimintamenoja (yli 51 miljoonaa EUR ennakkosummasta käytettiin lentokoneiden leasingmaksuihin).
(202)
Komissio toteaa myös, että tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa valtion sisäiseen kauppaan, sillä se koskee yhtiötä, joka kilpailee muiden yhteisön yhtiöiden kanssa, varsinkin pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla 15 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/67/EY (25) voimaantulosta lähtien. Direktiivin mukaan kilpailu on maahuolinnan alalla vapaata lentoasemilla, joiden vuosittainen liikennemäärä on vähintään kaksi miljoonaa matkustajaa tai 50 000 tonnia rahtia. Siksi komission on todettava, että OA:lle maksettu summa, jonka edestä NOA:lle siirretyt varat on yliarvostettu, on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua OA:lle maksettua valtiontukea.
iv) Onko OA (OAS) saanut valtiontukea joulukuun 2002 jälkeen?
(203)
Kuten komission asiantuntija osoitti, sen jälkeen, kun komissio teki viimeisen OA:ta koskevan päätöksensä (12 päivänä joulukuuta 2002), ja NOA:sta eriyttämisen jälkeen OA on saanut valtiolta käteisennakkoja ja sen vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat valtiolle ovat kasvaneet.
(204)
On selvää, että ABN Amron 36 945 357 EUR lainan takaisinmaksussa, A340-lentokoneen 11 774 684 EUR rahoitusleasingmaksuissa ja OA:lle maksetussa 8,2 miljoonan EUR suorassa käteisrahoituksessa on kyse valtion varojen siirtämisestä suoraan valtiolta OA:lle. Tämän päätöksen 7 kappaleessa esitetyistä syistä on myös selvää, että nämä toimenpiteet ovat uusia laittomia tukitoimenpiteitä, sillä niissä ei ole kyse pelkästään Kreikan valtion aiemmin antamien takuiden maksamisesta. Kuten OA:lle maksettua ”ennakkoa” tarkasteltaessa on jo todettu, vaikka valtio ja veroviranomaiset kirjaavat nämä summat saataviksi OA:lta ja ne kirjataan OA:n kirjanpitoon veroveloiksi, valtiolla on realistisesti arvioiden heikot tai olemattomat mahdollisuudet saada summia koskaan takaisin, eikä sen voida siksi sanoa toimineen rationaalisella tai kaupallisella tavalla suorittaessaan nämä maksut.
(205)
OA:n (OAS:n) vaikeaa ja yhä heikentyvää tilannetta verojen ja sosiaaliturvamaksujen osalta on käsitelty edellä. Vuoden 2002 lopussa OA:n vero- ja sosiaaliturvamaksuvelka oli jo suuri, 273 miljoonaa EUR. Velka on kasvanut vielä huomattavasti tämän jälkeen. Vuoden 2004 lopussa velan arvioitiin olevan 627 miljoonaa EUR, mikä tarkoittaa sitä, että sinä aikana, jota tämä päätös koskee, OA:n velka valtiolle on kasvanut 354 miljoonaa EUR.
(206)
OA:n kasvavista veroveloista on todettava, että valtio suvaitsee itse veroviranomaistensa kautta rästissä olevien verojen ja maksujen jatkuvaa lykkäämistä ja maksamatta jättämistä. Sosiaaliturvamaksujen keräämisestä vastaava elin on Kreikan lainsäädännön (26) nojalla perustettu julkinen elin, jonka tehtävänä on hoitaa valtion valvonnassa sosiaaliturvajärjestelmää ja kerätä pakolliset sosiaaliturvamaksut. Sillä on oikeus (27) mutta ei velvollisuutta tehdä velkajärjestelysopimuksia veloista, joiden maksaminen on viivästynyt. OA:n jatkuvasti kasvava verovelka valtiolle on siis selvästikin valtiolle kuuluva asia.
(207)
Tämän jälkeen komission on tarkasteltava, liittyykö maksuviivästysten suvaitsemiseen valtion varojen siirtämistä. Koska valtiontueksi katsotaan paitsi selkeät etuudet myös tavanomaisia menoja pienentävät toimenpiteet, se, ettei Kreikka ole ryhtynyt toimiin periäkseen velkojaan, on selvästikin katsottava tällaiseksi varojen siirroksi.
(208)
Koska komissio on vahvistanut valtiosta johtuvaa varojen siirtoa tapahtuneen, sen on ratkaistava, vääristääkö tällainen tuki kilpailua. Komissio katsoo, että niin suoran tuen myöntäminen kuin sekin, ettei valtio ole ryhtynyt perimään maksamattomia velkoja, antaa OA:lle merkittävää kaupallista etua sen kilpailijoihin nähden. Valtio ei ole toiminut rationaalisella ja kaupallisella tavalla suhteessaan OA:han. Tämä vääristää kilpailua sisämarkkinoihin kuuluvalla vapautetulla alalla, kuten 209 kappaleesta ilmenee. Siispä komission on todettava, että se, että valtio on suvainnut OA:n maksamattomia ja kasvavia vero- ja sosiaaliturvamaksuvelkoja, sekä valtion OA:lle suorittamat maksut ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua OA:lle myönnettyä valtiontukea.
6.3 TUKIEN SOVELTUVUUS
i) NOA:lle myönnetyn tuen soveltuvuus
(209)
Koska komissio on katsonut NOA:n saaneen valtiontukea perustamisestaan lähtien, komission on tutkittava NOA:n hyväksi toteutettuja toimenpiteitä ottaen huomioon perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan, joissa määrätään poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yhteismarkkinoille soveltumattomuutta koskevaan yleissääntöön.
(210)
Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa käsiteltävänä olevaan asiaan, koska kyseiset tukitoimenpiteet eivät ole luonteeltaan sosiaalisia eikä niitä myönnetä yksittäisille kuluttajille. Toimenpiteillä ei myöskään korvata luonnonmullistusten tai poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa, eikä niitä myönnetä Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.
(211)
Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrätään vielä muista poikkeuksista valtiontukea koskevaan yleiskieltoon. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei sovelleta tähän tapaukseen, koska tuella ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta tai poisteta jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä eikä sillä edistetä kulttuuria tai kulttuuriperintöä.
(212)
Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrätään sellaisia tukia koskevista poikkeuksista, joiden tavoitteena on tukea taloudellisen kehityksen edistämistä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Kreikan alue kuuluu kokonaan 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan.
(213)
Ilmailupalveluihin liittyvän alueellisen tuen tavoitteista komissio toteaa, että nämä tavoitteet on tavallisesti helpointa saavuttaa asettamalla julkisen palvelun velvoitteita. Kreikan tapauksessa valtio asettaa niitä yhtiöille, jotka tarjoavat palveluja Kreikan mantereen ja saarten välillä sekä saarten välillä, ja joissakin tapauksissa (niin sanottujen vähäliikenteisten reittien tapauksessa) valtio voi ulkoistaa ne palveluntarjoajalle, joka saa korvausta näiden palvelujen tarjoamisesta. Komissio katsoo, että julkisen palvelun velvoitteista maksaminen on yleensä tarpeellista kohdennettua tukea, ja jos liikenteenharjoittaja valitaan avointa ja syrjimätöntä menettelyä noudattaen eikä sille makseta ylikorvausta, tällainen valtiontuki ei yleensä herätä kysymyksiä yhteismarkkinoille soveltumattomasta valtiontuesta. Näin on ollut OAv:n hoitamien sopimusten tapauksessa. Rakenneuudistuksen ehtojen mukaisesti NOA liikennöi seuraajayrityksenä tällä hetkellä näitä reittejä. Koska komissiolla oli käytettävissään vain vähän tietoja, se ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että julkisen palvelun velvoitteita koskevien sopimusten siirtämisessä OAv:ltä NOA:lle ei ehkä noudatettu yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2408/92 (28) säädettyjä julkisen palvelun velvoitteita koskevia menettelyjä. Joka tapauksessa Kreikka ei voi vedota 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen poikkeukseen NOA:lle sen perustamisen jälkeen myönnettyjen summien osalta.
(214)
Mitä tulee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyyn poikkeukseen, joka koskee tukea tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, komission on tutkittava, voidaanko tätä määräystä soveltaa esillä olevaan tilanteeseen. Tutkiessaan asiaa komission on otettava huomioon sovellettavat suuntaviivat valtiontuesta ilmailualalla (29) sekä yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (30).
(215)
Sen tuen osalta, jota NOA on saanut lentokoneiden alennettujen leasingkustannusten muodossa, komissio viittaa jälleen kerran ilmailualan valtiontukea koskeviin suuntaviivoihin. Suuntaviivojen 14 kohdan mukaan suora tuki toiminnan tappioiden kattamiseksi ei yleensä sovellu yhteismarkkinoille eikä siihen voida soveltaa poikkeusta valtiontuen yleiskiellosta. Suuntaviivoissa täsmennetään jäljempänä, että lentoreittien liikennöinnin suora tukeminen voidaan hyväksyä vain, kun kyse on julkisen palvelun velvoitteista ja yksittäisille kuluttajille myönnettävästä, luonteeltaan sosiaalisesta tuesta.
(216)
Esillä olevassa tapauksessa tuki, jota NOA on saanut joko suoraan Kreikan valtiolta leasingsopimusten muodossa tai epäsuorasti OA:n kautta, ei kuulu kumpaankaan lentoreittien liikennöinnin hyväksyttävän tuen luokkaan. Lisäksi valtiontukea koskevan vakiintuneen oikeuskäytännön (31) mukaan uudet tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille niin kauan kuin vanhoja laittomia tukia ei ole palautettu, siinä määrin kuin tukien yhteisvaikutuksesta kilpailu vääristyy huomattavasti yhteismarkkinoilla. Koska NOA on edellä esitetyistä syistä OA:n lentotoimintaosaston seuraaja ja siten seuraaja takaisinperintään liittyvissä yhteyksissä, NOA:lle myönnettävää uutta tukea ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana niin kauan kuin edellistä tukea ei ole peritty takaisin. Lisäksi tuen myöntäminen rikkoo Kreikan aiempia lupauksia olla myöntämättä lisää tukea OA:lle ja siten myös seuraajayrityksille (vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan e alakohta).
(217)
Vaikka Kreikan viranomaiset eivät väittäneetkään, että NOA:n perustamisensa jälkeen saamat summat olisivat peräisin rakenneuudistuksesta, ja vaikka komissio on todennut NOA:n olevan OA:n seuraajayhtiö ainakin ennen jakautumista myönnetyn valtiontuen takaisinperintään liittyvissä yhteyksissä, komissio täydentää tutkimustaan tarkastelemalla NOA:n saamaa tukea myös vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen valossa. Näiden suuntaviivojen 7 kohdan mukaan vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma, minkä vuoksi suuntaviivoja ei voida soveltaa tähän tukeen.
(218)
Näin ollen NOA:lle sen perustamisen jälkeen myönnetty tuki ei täytä 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeukselle asetettuja ehtoja. Komissio katsoo Kreikan myöntäneen NOA:lle laittomasti ilmoittamatonta uutta tukea tekemällä NOA:n kanssa alivuokrausta koskevia leasingsopimuksia alennushintaan.
ii)
a) OA:lle myönnettyjen tukien soveltuvuus
(219)
Koska komissio on todennut, että Kreikan valtion OA:lle maksama summa, jonka edestä NOA:han siirretyt varat on yliarvostettu, on valtiontukea, komission on tutkittava toimenpidettä ottaen huomioon perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohta, joissa määrätään poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdassa vahvistettuun yhteismarkkinoille soveltumattomuutta koskevaan yleissääntöön.
(220)
Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida soveltaa käsiteltävänä olevaan asiaan, koska kyseiset tukitoimenpiteet eivät ole luonteeltaan sosiaalisia eikä niitä myönnetä yksittäisille kuluttajille. Niillä ei myöskään korvata luonnonmullistusten tai poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa, eikä niitä myönnetä Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.
(221)
Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrätään vielä muista poikkeuksista valtiontukea koskevaan yleiskieltoon. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tapaukseen, koska tuella ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta tai poisteta jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä eikä sillä edistetä kulttuuria tai kulttuuriperintöä.
(222)
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrätään sellaisia tukia koskevista poikkeuksista, joiden tavoitteena on tukea taloudellisen kehityksen edistämistä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Vaikka Kreikan alue kuuluu kokonaan 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan, tätä määräystä ei voida soveltaa 211 kappaleessa esitetyistä syistä.
(223)
Mitä tulee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyyn poikkeukseen, joka koskee tukea tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, Kreikan viranomaiset ovat pyytäneet komissiolta, että jos se katsoo, ettei ennakkomaksua voida pitää markkinataloudessa toimivan sijoittajan toimenpiteenä ja että sitä on siksi pidettävä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, se tutkisi, voidaanko toimenpidettä pitää pelastamistukena.
b) Mahdollinen pelastamistuki
(224)
Koska kyseinen summa maksettiin joulukuun 2003 ja toukokuun 2004 välisenä aikana, asiaan sovellettavat yhteisön puitesäännöt, joiden pohjalta yhteensopivuutta koskeva ratkaisu tehdään, ovat vuonna 1999 annetut yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Vuonna 2004 annettujen pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen (32) 104 kohdan mukaan vuoden 1999 suuntaviivoja sovelletaan toimenpiteisiin, joissa tuki myönnettiin ennen lokakuun 10 päivää 2004.
c) Vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivojen sovellettavuus
(225)
Vuoden 1999 suuntaviivojen 4 kohdassa todetaan, että vaikeuksissa olevalle yritykselle ei ole olemassa yhteisön määritelmää, ja lisätään, että ”komissio katsoo […] kuitenkin, että on kysymys vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen”.
(226)
Suuntaviivoissa todetaan myös, että yritys ”katsotaan näissä suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi sen koosta riippumatta, a) jos kyse on yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneen 12 kuukauden aikana”.
(227)
Lisäksi 6 kohdan mukaan vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaisia merkkejä ovat tappioiden kasvu, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvun, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, rahoituskulujen nousu ja nettovarallisuuden heikentyminen tai sen menettäminen.
(228)
Komissio huomauttaa, että OA on kroonisesti velkaantunut yhtiö, joka on jo menettänyt huomattavan osan rekisteröidystä pääomastaan. Komissio huomauttaa, että OA:n vero- ja sosiaaliturvamaksuista muodostuva velka Kreikan valtiolle kasvoi 273 miljoonasta eurosta vuoden 2002 lopussa 522 miljoonaan euroon vuoden 2003 lopussa, jolloin se sai ”ennakkomaksun”. Kuten edellä on todettu, yhtiö ei pystynyt saamaan lainkaan markkinatalouden ehtoihin perustuvaa rahoitusta, ja sillä on realistisesti arvioiden heikot mahdollisuudet maksaa velkansa takaisin valtiolle. Siten komissio voi todeta OA:n olevan vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukainen vaikeuksissa oleva yritys.
d) Pelastamistuen myöntämisen ehdot
(229)
Vuonna 1999 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vahvistetaan pelastamistuen myöntämiselle viisi kumulatiivista ehtoa. Komission olisi tarkistettava, että kaikki ehdot täyttyvät esillä olevassa tapauksessa.
(230)
Ensinnäkin pelastamistuen on muodostuttava maksuvalmiustuesta, joka myönnetään lainatakauksina tai lainoina. Kummassakin tapauksessa lainasta on perittävä vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä perittävään korkoon ja varsinkin komission vahvistamaan viitekorkoon vähintään verrattavissa olevaa korkoa. Laina on maksettava takaisin, ja takauksen on päätyttävä viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun ensimmäinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle.
(231)
Esillä olevassa tapauksessa pelastamistuki on maksettu (”ennakkomaksuksi” kutsuttuna) 130 312 450 EUR käteismaksuna, jonka Kreikka myönsi OA:lle ja OAv:lle auttaakseen näennäisesti näitä kahta yhtiötä rakenneuudistuksessa, joka johtui kummankin yhtiön lentotoimintojen siirtämisestä ja NOA:n perustamisesta. Tässä tapauksessa OA:lta ja OAv:ltä ei ole tarkoitus periä lainakorkoa, vaan tarkoituksena on, että 130 312 450 EUR summa maksetaan takaisin valtiolle suoraan NOA:n yksityistämisestä saatavista myyntituloista. Kreikka väittää, ettei tämä yhtiö kuulu OAG:n omistukseen. Ellei NOA:n myynti tuota riittävästi tuloja ”ennakkomaksun” maksamiseksi takaisin, erotuksen kattamiseksi myydään OA:n muuta omaisuutta. Siispä tässä tilanteessa ei voida katsoa, että vuoden 1999 pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen ensimmäinen ehto olisi täyttynyt.
(232)
Toiseksi tuen on ”liityttävä lainoihin, jotka on maksettava takaisin viimeistään 12 kuukauden kuluessa siitä, kun viimeinen lainaerä on siirretty kyseiselle yritykselle”. Kuten edellä todetaan, esillä olevassa tapauksessa kyseistä summaa ei voida varsinaisesti pitää OA:lle ja OAv:lle myönnettynä lainana, sillä sen takaisinmaksu riippuu toisen yhtiön myynnistä. Kyseinen 130 312 450 EUR summa maksettiin erissä OA:n ja OAv:n tarpeiden mukaan joulukuun 24 päivän 2003 ja toukokuun 13 päivän 2004 välisenä aikana. Tähän mennessä, yli vuosi myöhemmin, tätä summaa ei ole maksettu takaisin, eikä toinen ehto siten täyty. Koska kyseinen toimenpide ei täytä kahta ensimmäistä ehtoa, on tarpeetonta tarkastella, täyttääkö se kolme muuta ehtoa.
(233)
Esillä olevassa tapauksessa komissio huomauttaa lisäksi, että OA:lle vuonna 2003 myönnetty tuki rikkoo myös Kreikan aiempia lupauksia olla myöntämättä lisää tukea OA:lle (vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan e alakohta). Komissio katsoo, ettei kyseinen toimenpide täytä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa asetettuja ehtoja, joiden nojalla sitä voitaisiin pitää pelastamistukena.
(234)
Komission on myös otettava huomioon Kreikan valtion OA:lle myöntämät yhteensä lähes 57 miljoonan EUR tuet sekä se, että valtio on sallinut OA:n vero- ja sosiaaliturvamaksuvelkojen kasvaa 273 miljoonasta eurosta vuoden 2002 lopussa, jolloin rakenneuudistus tapahtui, 627 miljoonaan euroon vuoden 2004 lopussa. Komissio on todennut edellä näiden toimenpiteiden olevan valtiontukea. Koska OA:han ei voida soveltaa 87 artiklan 2 kohdan ja 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdan mukaisia poikkeuksia (katso 219-221 kappale), komission on arvioitava, voidaanko tähän tapaukseen soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta.
(235)
Kuten edellä on mainittu, kaikki uudet tuet OA:lle rikkovat aiempia lupauksia olla myöntämättä lisää tukea (vuoden 1994 päätöksen 1 artiklan e alakohta). Vielä tärkeämpää on se, että uutta laitonta tukea tarkasteltaessa on otettava huomioon, että OA on saanut tukea jo aikaisemmin, joten nykytilanne rikkoo selvästi tuen kertaluonteisuuden periaatetta. Tämä periaate vahvistetaan sekä ilmailualan valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa että yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Lisäksi komissio huomauttaa, että yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (33) mukaan uudet tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille niin kauan kuin vanhoja laittomia tukia ei ole palautettu. Edellä mainitut seikat osoittavat, etteivät myönnetyt uudet tuet täytä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksiin liittyviä ehtoja.
(236)
Näin ollen komissio katsoo, että yliarvostamalla NOA:han siirretyt varat Kreikka on myöntänyt OA:lle laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, jonka määrä vastaa yliarvostuksen määrää. Lisäksi komissio katsoo, että OA:lle myönnetyt lähes 57 miljoonan EUR tuet sekä se, että Kreikan valtio on suvainnut OA:n verojen ja sosiaaliturvamaksujen viivästymistä ja maksamatta jättämistä, ovat laitonta ja yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.
7. LUOTTAMUKSENSUOJA JA VALTIONTAKAUKSET
(237)
A340/300-lentokoneiden neljästä rahoituslainasta sekä ABN Amron lainasta, josta Kreikka maksoi useita lyhennyksiä, on todettava, että näitä lainoja koskevat OA:lle myönnetyt valtiontakaukset ovat peräisin vuoden 2002 päätöstä edeltävältä ajalta. Kreikka väittää, että koska vuoden 2002 päätöksessä ei nimenomaisesti vaadittu keskeyttämään tai perumaan takauksia, jotka Kreikan valtio oli myöntänyt OA:lle vuoden 1998 jälkeen, komissio hyväksyi epäsuorasti niiden jatkamisen ja niiden mukaisten maksujen suorittamisen. Komissio ei hyväksy tätä väitettä seuraavista syistä.
(238)
Komissio katsoo, että vuoden 2002 päätöksen säädösosa on riittävän selvä ja yksitulkintainen. Sen 1 artiklassa säädetään seuraavaa: ”perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti rakenneuudistustuki, jonka Kreikka on myöntänyt Olympic Airways -lentoyhtiölle seuraavissa muodoissa, ei sovellu yhteismarkkinoille: […] b) yhteensä 378 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lainavakuudet, jotka piti käyttää ennen 31 päivää maaliskuuta 2001 lainoihin uusien ilma-alusten ostamiseksi ja investointeihin Olympic Airwaysin toimintojen siirtämiseksi uudelle Spatan lentokentälle.” Tämän vuoksi siinä, etteivät nämä vakuudet sovellu yhteismarkkinoille, ei olisi pitänyt olla mitään epäselvää.
Takaisinperintävelvoitteen osalta vuoden 2002 päätöksessä tehtiin ero vuosien 1994-1998 ja vuosien 1998-2002 välillä. Komissio päätti asetuksen (EY) N:o 659/1999 (34) 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja vuosien 1994-1998 osalta, ettei ennen 14 päivää elokuuta 1998 myönnettyä tukea tarvitsisi periä takaisin. Valtio myönsi nyt kyseessä olevat takaukset kuitenkin selvästi tämän päivän jälkeen (neljän lentokoneen osalta lokakuussa 1999 ja ABN Amron lainan osalta helmikuussa 2001).
(239)
Komissio muistuttaa joka tapauksessa, että jotta pelkkää aiemmin annetun valtiontakauksen käyttämistä velvoitteen hoitamiseen ei katsottaisi uuden tuen myöntämiseksi, kyseisten toimenpiteiden on noudatettava täysin alkuperäisen takauksen ehtoja (esimerkiksi edunsaajan henkilöyden, määräaikojen, katetun summan ja aiempaa konkurssipäätöstä koskevan edellytyksen osalta). Jos jäsenvaltio suorittaa takaamaansa lainaan liittyvän maksun ehdoin, jotka poikkeavat myöntämisvaiheessa alun perin sovituista ehdoista, komissio katsoo tämän maksun olevan uutta 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettavaa tukea (35).
(240)
Tarkkaan ottaen vaikuttaa siltä, etteivät Kreikan hallituksen hiljattain suorittamat, edellä mainittuihin lainoihin liittyvät maksut voineet vastata alkuperäisten takausten ehtoja sellaisina kuin Kreikan viranomaiset niitä silloin kuvailivat. Esimerkkejä:
-
ABN Amron tapauksessa hallitus maksoi erät (noin 36 miljoonaa EUR) suoraan yrityksen puolesta ilman aiempaa maksuviivästystä, konkurssipäätöstä tai maksukyvyttömyyden toteamista. Se, että valtio pyysi tämän jälkeen yhtiötä maksamaan summan takaisin, osoittaa, ettei maksussa ollut kyse pelkästään aiemmin annetun takauksen käyttämisestä velvoitteen maksuun.
-
Sama koskee lentokoneiden rahoitusleasingmaksuihin liittyviä lainoja ja suoraa käteisrahoitusta, joiden määrät olivat noin 11 ja 8 miljoonaa EUR.
-
Lisäksi neljän lentokoneen tapauksessa lainasopimuksia muutettiin (uudistettiin) muodollisesti niin, että yrityksen sijasta valtiosta tuli lainojen edunsaaja. Nämä hyvin merkittävät muutokset edelsivät kyseisiä maksuja.
-
Kahdeksan miljoonan EUR ennakosta todettakoon, että koska kahta leasingsopimusta muutettiin, tämä oli selvästikin toimenpide, jota ei ollut otettu alkuperäisessä takauksessa huomioon.
(241)
Koska muutoksia on tehty, mutta niistä ei ole missään vaiheessa ilmoitettu komissiolle eikä komissio ole hyväksynyt niitä, nämä maksut ovat selvästikin uutta laitonta tukea. Komissio on kuitenkin valmis tarkastelemaan tämän päätöksen täytäntöönpanovaiheessa Kreikan viranomaisten mahdollisesti toimittamia muita tietoja, jotka koskevat ABN Amron lainan erien maksamista noin 36 miljoonan EUR edestä ja/tai neljän lentokoneen hankintaan liittyvien rahoitussopimusten erien maksamista noin 11 miljoonan EUR edestä sekä sitä, ovatko nämä maksut kokonaan tai osittain alkuperäisten takausten ehtojen mukaisia,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Se, että Olympic Airways ja Kreikka ovat hyväksyneet sen, että Olympic Airlines on maksanut lentokoneiden alivuokrauksesta leasingmaksuja, jotka ovat olleet pienempiä kuin päävuokraajan maksamat leasingmaksut, mikä aiheutti Olympic Airwaysille vuonna 2004 noin 37 miljoonan EUR tappiot ja valtiolle toukokuuhun 2005 asti noin 2,75 miljoonan EUR tappiot, on Olympic Airlinesille myönnettyä laitonta ja perustamissopimuksen vastaista valtiontukea.
2. Kreikan Olympic Airwaysille myöntämän laittoman ja yhteismarkkinoille soveltumattoman valtiontuen määrä vastaa summaa, jonka edestä se yliarvosti Olympic Airlinesin varallisuuden, kun Olympic Airlines perustettiin; komissio arvioi alustavasti summan olevan noin 91,5 miljoonaa EUR.
3. Se, että Kreikan valtio myönsi Olympic Airwaysille yhteensä noin 8 miljoonan EUR summan ja että lisäksi Kreikan valtio maksoi tietyt pankkilainan ja rahoitusleasingsopimuksen erät Olympic Airwaysin puolesta, sikäli kuin jälkimmäisessä ei ollut kyse ainoastaan päätöksen 2003/372/EY 1 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen takuiden maksamisesta ja niihin liittyvien ehtojen toteutumisesta, toukokuun 2004 ja maaliskuun 2005 välisenä aikana, on Olympic Airwaysille myönnettyä laitonta ja perustamissopimuksen vastaista valtiontukea.
4. Se, että Kreikan valtio salli jatkuvasti sen, että Olympic Airwaysille kertyi joulukuun 2002 ja joulukuun 2004 välisenä aikana noin 354 miljoonan EUR vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat, on Olympic Airwaysille myönnettyä laitonta ja perustamissopimuksen vastaista valtiontukea.
2 artikla
1. Kreikan on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajilta.
2. Takaisinperinnän on tapahduttava viipymättä kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, mikäli lainsäädäntö mahdollistaa päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon. Takaisinperittävän tuen on sisällettävä korot siitä päivästä, kun tuki asetettiin edunsaajan käytettäväksi, takaisinperintäpäivään saakka. Korot lasketaan sen peruskoron mukaan, jota käytetään laskettaessa aluetukien avustusekvivalenttia.
3 artikla
Kreikan on keskeytettävä välittömästi tuen maksaminen Olympic Airwaysille ja Olympic Airlinesille.
4 artikla
Kreikan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta 2 ja 3 artiklan noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 2005.