EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 1098/2008/EF
af 22. oktober 2008
om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 137, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den Europæiske Union og dens medlemsstater er stærkt engagerede i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse.
(2)
Amsterdam-traktaten føjede i 1997 nye bestemmelser om bekæmpelse af social udstødelse til de eksisterende indsatsområder, der falder ind under EF-traktatens bestemmelser om social- og arbejdsmarkedspolitikken, jf. navnlig artikel 136 og 137, og der blev indført et nyt retsgrundlag for et nyt politisk engagement på dette område.
(3)
På Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 erkendtes det, at omfanget af fattigdom og social udstødelse var uacceptabelt. Det blev derfor fundet væsentligt at skabe et mere rummeligt EU som led i bestræbelserne på at opfylde Unionens tiårige strategiske mål om økonomisk vækst, flere og bedre job og større social samhørighed.
(4)
Det Europæiske Råd i Lissabon opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til at gøre »en markant indsats for at få udryddet fattigdommen« inden 2010. På dette møde i Det Europæiske Råd blev man derfor enige om at indføre en åben koordinationsmetode på dette område.
(5)
Den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration har lige fra starten været et vigtigt redskab til at styrke dette politiske engagement og gøre EU bedre til at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forbedre den sociale samhørighed i Europa.
(6)
Den åbne koordinationsmetode er med til at fremme gensidig læring og har øget bevidstheden om den flerdimensionale karakter af udstødelse og fattigdom. Den åbne koordinationsmetode skaber således de rette betingelser for større virkninger i marken og gør den betydning, som EU tillægger sociale værdier, mere synlig for EU’s borgere.
(7)
Til trods for disse landvindinger lider store dele af befolkningen fortsat afsavn, har begrænset og ulige adgang til ydelser eller bliver udstødt af samfundet. I den fælles rapport om social sikring og social integration 2008 understreges det, at 78 millioner mennesker i EU befinder sig i konstant fattigdomsrisiko, og at 19 mio. af disse er børn. Kønsskævheden ligger på ca. to procentpoint.
(8)
Der er desuden stadig større problemer med ulige fordeling af rigdommen og dyb fattigdom i EU.
(9)
Med henblik på at skabe social og økonomisk samhørighed bør der gives støtte til ugunstigt stillede regioner, områder med permanente strukturulemper, regionerne i den yderste periferi, visse øer og ømedlemsstater og områder, der har været berørt af den seneste tids afindustrialisering eller industrielle omstilling.
(10)
Social udstødelse skader borgernes trivsel og forhindrer dem i at udtrykke sig og deltage i samfundet. Dette aspekt bør derfor gøres tilstrækkeligt synligt i det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (i det følgende benævnt »det europæiske år«).
(11)
Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 15. november 2007 om status over den sociale virkelighed, at fremme af den sociale samhørighed og udryddelse af fattigdom og social udstødelse bør blive en politisk prioritering for EU.
(12)
Bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse må ske såvel internt i som uden for EU i overensstemmelse med FN’s millenniumudviklingsmål, som EU og medlemsstaterne har tilsluttet sig.
(13)
Problemet med fattigdom og social udstødelse er baseret på brede, sammensatte og flerdimensionale fænomener. De hænger sammen med en lang række faktorer, såsom indkomst og levestandard, behovet for uddannelse og anstændige beskæftigelsesmuligheder, en effektiv social sikring, bolig, adgang til sundhedsydelser af god kvalitet og andre ydelser samt aktivt medborgerskab. Berørte parter inden for alle de relevante politikområder bør derfor inddrages.
(14)
For at kunne forebygge og bekæmpe fattigdom er der derfor behov for flerdimensionale politikker på nationalt, regionalt og lokalt plan, der fastholder en balance mellem den økonomiske og den sociale politik og målrettede strategier for grupper eller personer i særligt sårbare situationer. Det europæiske år kan bidrage til at fremme sådanne flerdimensionale politikker samt videreudviklingen af relevante indikatorer.
(15)
Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden for perioden 2005-2010, der supplerer og støtter Lissabon-strategien, spiller en vigtig rolle, idet den fremmer den sociale dimension af økonomisk vækst og borgernes aktive deltagelse i samfundslivet og i arbejdsmarkedet. En af prioriteringerne i forbindelse med den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden er at fremme lige muligheder for alle som løftestang for solidaritet på tværs af sociale og generationsmæssige skel og skabelse af et mere rummeligt samfund.
(16)
I deres nationale handlingsplaner for social integration fremhæver en række medlemsstater den store risiko for fattigdom og/eller social udstødelse i bestemte befolkningsgrupper, herunder børn, unge, der går tidligt ud af skolen, eneforsørgere, store familier med kun én indkomst, unge, navnlig yngre kvinder, ældre, migranter og etniske minoriteter, handicappede og deres plejere, hjemløse, ledige og især langtidsledige, indsatte, voldsramte kvinder og børn samt stofmisbrugere. National politik, der tager sigte på de mest udsatte grupper, kunne spille en væsentlig rolle for bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse.
(17)
Anstændig beskæftigelse kan i væsentlig grad reducere risikoen for fattigdom for den enkelte. Beskæftigelse er imidlertid ikke i sig selv altid en tilstrækkelig forudsætning for at hjælpe mennesker ud af fattigdom, og risikoen for fattigdom bliver ved med at være forholdsvis stor også blandt dem, der er kommet i arbejde. Fattigdom blandt erhvervsaktive er forbundet med lav løn, det kønsbestemte løngab, ringe kvalifikationer, begrænsede erhvervsuddannelsestilbud og muligheder for at forene arbejde og familieliv samt usikre ansættelses- og arbejdsforhold, men også med vanskelige forhold i husstanden. For at hjælpe den enkelte ud af fattigdom er et godt arbejde og social og økonomisk bistand således meget vigtige faktorer.
(18)
Manglende grundlæggende færdigheder og kvalifikationer, der er tilpasset de forskellige behov på arbejdsmarkedet er også en stor hindring for integration i samfundet. Der er i stigende grad fare for, at der opstår nye kløfter i samfundet mellem dem, der har adgang til livslang læring og dermed kan øge deres beskæftigelses- og tilpasningsevne, udvikle sig på det personlige plan og blive aktive medborgere, og dem, der forbliver udstødt og udsættes for forskellige former for forskelsbehandling. De, der ikke har de fornødne kvalifikationer, har vanskeligere ved at komme ud på arbejdsmarkedet og finde et kvalitetsjob; der er større sandsynlighed for, at de er uden arbejde i lange perioder, og, hvis de arbejder, er der større sandsynlighed for, at det er til en lav løn.
(19)
Adgang til informations- og kommunikationsteknologi (ikt) og evne til at anvende ikt bliver i stadig højere grad en forudsætning for integration. I en ministererklæring, der blev vedtaget den 11. juni 2006 i Riga, slås der til lyd for et informationssamfund for alle.
(20)
Hvis Fællesskabets foranstaltninger til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse skal slå igennem, er den brede befolknings og den politiske opbakning af afgørende betydning. Endvidere vil en effektiv gennemførelse af EU’s lovgivning om lige muligheder og ikkeforskelsbehandling også støtte målene for det europæiske år. Det europæiske år bør derfor fungere som katalysator for bevidstgørelse, ekstra impulser og udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne, de lokale og regionale myndigheder og de internationale organisationer, der deltager i bekæmpelsen af fattigdom. Det bør bidrage til at fokusere den politiske opmærksomhed og mobilisere alle berørte parter for at fremme og styrke den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration og fremme yderligere foranstaltninger og initiativer på dette område på fællesskabsplan og nationalt plan i samarbejde med de personer, der er berørt af fattigdom, og deres repræsentanter.
(21)
Det europæiske år bør fremme politikker for aktiv integration med henblik på at forhindre fattigdom og social udstødelse og bidrage til at fremme bedste praksis på dette område inden for det åbne koordinationsområde.
(22)
Den forskelligartede udvikling på nationalt plan samt de forskellige nationale socioøkonomiske og kulturelle forhold og prioriteringer gør det nødvendigt at decentralisere og gennemføre en betydelig del af aktiviteterne i forbindelse med det europæiske år på nationalt plan, hvilket bør ske via en ordning med indirekte centraliseret forvaltning efter procedurerne i artikel 54, stk. 2, litra c), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4) og i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget gennemførelsesbestemmelserne hertil (5).
(23)
Fastlæggelsen af politikprioriteringer på nationalt plan bør imidlertid overvåges af Kommissionen med henblik på at sikre sammenhæng med de strategiske mål, der er fastlagt for det europæiske år, og i sidste ende med de fælles mål, der er fastlagt for den åbne koordinationsmetode.
(24)
Der kræves en effektiv koordinering af alle parter på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan for at sikre et vellykket europæisk år. Lokale og regionale parter har en særlig rolle at spille med henblik på at varetage de fattiges og de socialt udstødtes interesser.
(25)
Det europæiske år bør være åbent for deltagelse af lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejde (EØS), i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen herom, de kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, Vestbalkanlandene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i deres respektive aftaler, og de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, i overensstemmelse med bestemmelserne i strategidokumentet fra maj 2004 og handlingsplanerne for hvert enkelt land.
(26)
Det europæiske år kan bidrage til en bedre koordinering af eksisterende EU-programmer og -initiativer til bekæmpelse af fattigdom og udstødelse på fællesskabsplan, herunder den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration.
(27)
Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet i forhold til andre fællesskabsforanstaltninger, navnlig Progress-programmet, strukturfondene og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), foranstaltningerne til bekæmpelse af forskelsbehandling og fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder og grundlæggende rettigheder samt foranstaltningerne på områderne uddannelse, kultur og interkulturel dialog, unge, medborgerskab, indvandring og asyl samt forskning.
(28)
Det europæiske år bør baseres på bedste praksis, der bygger på erfaringerne fra de tidligere europæiske år, herunder det europæiske år for lige muligheder for alle (2007) og det europæiske år for interkulturel dialog (2008).
(29)
Denne afgørelse fastlægger for hele programmets varighed den finansielle ramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6).
(30)
De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (7).
(31)
Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, bl.a. på grund af behovet for multilaterale partnerskaber og for tværnational informationsudveksling og udbredelse af god praksis i hele Fællesskabet, og kan derfor på grund af handlingens omfang bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Det europæiske år
Med henblik på at støtte Fællesskabets indsats for at bekæmpe social udstødelse udnævnes 2010 til »det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse« (i det følgende benævnt »det europæiske år«).
Artikel 2
Mål og vejledende principper
1. Målene og de vejledende principper for det europæiske år er:
a)
Anerkendelse af rettigheder - Anerkendelse af fattiges og socialt udstødtes grundlæggende ret til at leve værdigt og deltage fuldt ud i samfundslivet. Det europæiske år vil gøre borgerne mere bevidste omkring den situation, som fattige, navnlig grupper eller personer i sårbare situationer, befinder sig i, og det vil bidrage til at fremme deres effektive adgang til sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder samt til tilstrækkelige ressourcer og tjenesteydelser af høj kvalitet. Det europæiske år vil også bidrage til bekæmpelse af stereotyper og stigmatisering.
b)
Fælles ansvar og deltagelse - Forbedring af offentlighedens engagement i politikker og foranstaltninger for social integration ved at understrege både det kollektive og det individuelle ansvar i forbindelse med bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og vigtigheden af at befordre og støtte frivillige aktiviteter. Det europæiske år vil fremme inddragelsen af alle offentlige og private aktører, bl.a. gennem proaktive partnerskaber. Det vil fremme bevidstgørelse og engagement og gøre det muligt for alle borgere og navnlig personer, der har direkte eller indirekte kendskab til fattigdom, at medvirke hertil.
c)
Samhørighed - Fremme af et samfund præget af større samhørighed ved at gøre borgerne mere bevidste om fordelene for alle ved et samfund, hvor der ikke findes fattigdom, hvor man går ind for retfærdig fordeling, og hvor ingen er udstødt. Det europæiske år vil befordre et samfund, der opretholder og udvikler livskvalitet, herunder færdigheder og beskæftigelse af høj kvalitet, social trivsel, blandt andet børns trivsel, og lige muligheder for alle. Det vil endvidere sikre bæredygtig udvikling og solidaritet mellem og inden for generationerne samt politikkohærens med EU’s foranstaltninger i hele verden.
d)
Engagement og handling - Bekræftelse af EU’s og medlemsstaternes stærke politiske engagement i en markant indsats for at udrydde fattigdom og social udstødelse og fremme af dette engagement og foranstaltninger på alle forvaltningsniveauer. Det europæiske år vil med udgangspunkt i landvindingerne og potentialet i forbindelse med den åbne koordinationsmetode vedrørende social beskyttelse og social integration styrke det politiske engagement ved at koncentrere den politiske opmærksomhed og mobilisere alle de berørte parter i forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse og yderligere styrke medlemsstaternes og EU’s indsats på dette område.
2. Ved gennemførelsen af disse mål tager Fællesskabet og medlemsstaterne hensyn til de prioriterede aktiviteter i del IV i bilaget til denne afgørelse.
Artikel 3
Foranstaltningernes indhold
1. Foranstaltningerne på fællesskabsplan og på nationalt plan til opfyldelse af målene i artikel 2 kan navnlig omfatte:
a)
møder og arrangementer
b)
oplysnings-, pr- og uddannelseskampagner
c)
undersøgelser og rapporter på fællesskabsplan eller nationalt plan, eventuelt baseret på indsamling af kønsopdelte data.
2. Bilaget indeholder yderligere oplysninger om de i stk. 1 nævnte foranstaltninger.
3. Alle foranstaltninger, der er rettet mod en bredere offentlighed, skal være let tilgængelige for alle, herunder fattige og handicappede.
Artikel 4
Ligestilling
I forbindelse med det europæiske år tages der hensyn til de forskellige risici og dimensioner af fattigdom og social udstødelse, der opleves af mænd og kvinder. I Fællesskabet og medlemsstaterne skal der tages hensyn til ligestillingsprincippet ved gennemførelsen af det europæiske år.
Artikel 5
Samarbejde og gennemførelse på fællesskabsplan
1. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2.
2. Kommissionen sikrer, at de fællesskabsforanstaltninger, der er omfattet af denne afgørelse, iværksættes i overensstemmelse med bilaget.
3. Kommissionen træffer navnlig de nødvendige forholdsregler for at sikre, at de fællesskabsforanstaltninger og -initiativer, der er nævnt i artikel 10, er sammenhængende og komplementære, så de bidrager til opfyldelsen af de mål, der er fastsat i artikel 2.
4. Kommissionen udveksler regelmæssigt synspunkter med de berørte parter, herunder med dem, der arbejder med eller lever i fattigdom, navnlig på fællesskabsplan, om udformningen, gennemførelsen, opfølgningen og evalueringen af det europæiske år. Kommissionen stiller alle relevante oplysninger til rådighed for offentligheden.
5. Kommissionen inddrager Udvalget for Social Beskyttelse ved udarbejdelsen og gennemførelsen af det europæiske år og underretter eller inddrager eventuelt andre relevante udvalg.
6. Kommissionen skal eventuelt samarbejde med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer.
Artikel 6
Samarbejde og gennemførelse på nationalt plan
1. Medlemsstaterne udpeger et »nationalt gennemførelsesorgan«, der tilrettelægger deres deltagelse i det europæiske år og sørger for koordinering på nationalt plan. Det nationale gennemførelsesorgan er ansvarligt for fastlæggelsen af det nationale program og prioriteringerne for det europæiske år samt for at udvælge foranstaltninger, der skal foreslås med henblik på fællesskabsstøtte. Den nationale strategi og prioriteringerne for det europæiske år fastlægges i overensstemmelse med målene i artikel 2.
2. Proceduren for tildeling af fællesskabsmidler til foranstaltninger på nationalt plan er fastlagt i bilagets del II.
3. I forbindelse med udførelsen af sine opgaver, især ved udarbejdelsen af det nationale program, og når det er relevant i forbindelse med det europæiske år, rådfører det nationale gennemførelsesorgan sig nøje og arbejder tæt sammen med en bred vifte af relevante berørte parter, herunder civilsamfundsorganisationer og organisationer, der forsvarer eller repræsenterer fattiges og socialt udstødtes interesser, arbejdsmarkedets parter samt regionale og lokale myndigheder.
Artikel 7
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg, i det følgende benævnt »udvalget«.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
3. Hver medlemsstats repræsentant i udvalget udpeges om muligt af det nationale gennemførelsesorgan, der er nævnt i artikel 6, stk. 1.
Artikel 8
Finansielle bestemmelser
1. Foranstaltninger på fællesskabsplan, jf. bilagets del I, kan støttes med op til 80 % eller give anledning til indkøbskontrakter, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.
2. Foranstaltninger på nationalt, regionalt eller lokalt plan kan samfinansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget med op til 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger til foranstaltninger i henhold til proceduren i bilagets del II.
Artikel 9
Ansøgnings- og udvælgelsesprocedure
1. Kommissionen træffer afgørelse om finansiering af foranstaltninger i medfør af artikel 8, stk. 1, efter rådgivningsproceduren i artikel 7, stk. 2.
2. De nationale gennemførelsesorganer indsender anmodninger om økonomisk støtte til foranstaltninger i medfør af artikel 8, stk. 2, til Kommissionen efter proceduren i bilagets del II.
Artikel 10
Sammenhæng og komplementaritet
1. Kommissionen sikrer samarbejde med deltagerlandene for, at der er sammenhæng mellem de i denne afgørelse omhandlede foranstaltninger og andre foranstaltninger og initiativer, der gennemføres på fællesskabsplan og nationalt, regionalt og lokalt plan.
2. De sikrer endvidere, at det europæiske år fuldt ud kompletterer de eksisterende initiativer og ressourcer på fællesskabsplan og nationalt og regionalt plan, som kan bidrage til opfyldelse af målene med det europæiske år.
Artikel 11
Deltagerlande
Følgende lande kan deltage i det europæiske år:
a)
medlemsstaterne
b)
kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, jf. de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i hhv. rammeaftalen og associeringsrådenes afgørelser
c)
Vestbalkanlandene, jf. de ordninger, der indgås med disse lande inden for rammeaftalerne om de generelle principper for deres deltagelse i fællesskabsprogrammer
d)
EFTA-lande, der er part i EØS-aftalen, jf. denne aftales bestemmelser
e)
de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik (European Neighbourhood Policy - ENP), i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, som er fastsat i strategidokumentet fra maj 2004 og i handlingsplanerne for hvert enkelt land. Enhver finansiel støtte fra Fællesskabet til foranstaltninger i ENP-partnerlandene dækkes inden for rammerne af instrumentet for den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de prioriteringer og procedurer, der er fastsat for det overordnede samarbejde med disse lande.
Artikel 12
Budget
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i denne afgørelse, fastsættes for perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2010 til 17 000 000 EUR, hvoraf 6 500 000 EUR afsættes til perioden frem til den 31. december 2009.
2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag for 2007-2013.
Artikel 13
Internationalt samarbejde
I forbindelse med det europæiske år kan Kommissionen samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig Europarådet, Den Internationale Arbejdsorganisation og De Forenede Nationer.
Artikel 14
Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser
Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (8) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (9) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (10).
Artikel 15
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen forelægger senest den 31. december 2011 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de foranstaltninger, der er omhandlet i denne afgørelse.
2. Denne rapport indeholder ligeledes oplysninger om, hvorvidt der er taget hensyn til kønsdimensionen i aktiviteter i forbindelse med det europæiske år, og hvordan det europæiske år er kommet de sårbare grupper eller personer til gode.
Artikel 16
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. oktober 2008.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1098/2008/EY,
tehty 22 päivänä lokakuuta 2008,
köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 137 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on eräs Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeinen tavoite.
(2)
Vuonna 1997 Amsterdamin sopimuksella lisättiin uusia sosiaalisen syrjäytymisen torjumista koskevia määräyksiä niihin jo olemassa oleviin toiminta-aloihin, jotka kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen sosiaalipoliittisten määräysten ja erityisesti sen 136 ja 137 artiklan soveltamisalaan, ja luotiin uusi oikeudellinen kehys ja oikeusperusta uusille poliittisille sitoumuksille tällä alalla.
(3)
Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat liian yleisiä ilmiöitä. Osallisuutta nykyistä paremmin edistävän Euroopan unionin kehittämisen katsottiin siten olevan olennainen tekijä pyrittäessä saavuttamaan unionin talouskasvulle, uusien ja entistä parempien työpaikkojen luomiselle sekä sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle asetettu strateginen kymmenvuotistavoite.
(4)
Lissabonin Eurooppa-neuvosto kehotti jäsenvaltioita ja komissiota sopimaan toimenpiteistä, jotka ”merkittävästi edistävät köyhyyden poistamista” vuoteen 2010 mennessä. Lissabonin Eurooppa-neuvosto sopi tuolloin avoimen koordinointimenetelmän soveltamisesta tällä alalla.
(5)
Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettava avoin koordinointimenetelmä on alusta lähtien ollut arvokas väline, joka on tukenut tehtyä poliittista sitoumusta ja vahvistanut Euroopan unionin kykyä tukea jäsenvaltioita niiden pyrkiessä tiivistämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopassa.
(6)
Avoin koordinointimenetelmä auttaa tehostamaan keskinäistä oppimista ja on lisännyt tietoisuutta syrjäytymisen ja köyhyyden moninaisesta luonteesta. Menetelmä luo siten edellytykset vaikutusten näkymiselle nykyistä vahvemmin myös käytännössä ja tekee Euroopan unionin sitoutumisen sosiaalisiin arvoihin entistä selvemmäksi sen kansalaisille.
(7)
Näistä saavutuksista huolimatta merkittävä osa väestöstä elää edelleen puutteessa tai voi käyttää palveluja vain rajoitetusti ja epätasa-arvoisesti tai on syrjäytynyt. Sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevassa vuoden 2008 yhteisessä raportissa korostetaan, että 78 miljoonaa ihmistä Euroopan unionissa elää köyhyysriskissä, ja heistä 19 miljoonaa on lapsia. Sukupuolten välinen ero on noin kaksi prosenttiyksikköä.
(8)
Lisäksi vaurauden epätasainen jakautuminen ja vaikea köyhyys ovat yhä huolestuttavampia ongelmia unionissa.
(9)
Sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus edellyttävät tuen antamista muita huonommassa asemassa oleville alueille, pysyvistä rakenteellisista haitoista kärsiville alueille, kaikkein syrjäisimmille alueille, tietyille saarille ja saarijäsenvaltioille sekä alueille, joihin on kohdistunut teollisuuden viimeaikaisen vähenemisen ja muuttumisen vaikutuksia.
(10)
Sosiaalinen syrjäytyminen heikentää kansalaisten hyvinvointia ja estää heitä ilmaisemasta itseään ja osallistumista yhteiskuntaan. Siksi tämän seikan tulisi saada asianmukaista näkyvyyttä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuoden, jäljempänä ’teemavuosi’, yhteydessä.
(11)
Euroopan parlamentti korosti sosiaalisen todellisuuden kartoittamisesta 15 päivänä marraskuuta 2007 antamassaan päätöslauselmassa, että sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamisesta on tehtävä Euroopan unionin ensisijainen poliittinen tavoite.
(12)
Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on tarkoitus torjua sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden hyväksymien Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhattavoitteiden mukaisesti.
(13)
Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskeva ongelma on laaja, monimuotoinen ja moniulotteinen. Tähän liittyy hyvin monenlaisia tekijöitä, kuten tulo- ja elintaso, tarve saada koulutusta ja asianmukaisia työmahdollisuuksia, tehokkaat sosiaalisen suojelun järjestelmät, asuminen, laadukkaiden terveys- ja muiden palveluiden saatavuus sekä aktiivinen kansalaisuus. Siksi kaikkien asiaan vaikuttavien politiikan alojen sidosryhmien olisi osallistuttava toimiin.
(14)
Köyhyyden ehkäiseminen ja torjuminen edellyttävät näin ollen kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toteutettavia monialaisia toimia, joilla varmistetaan talous- ja sosiaalipolitiikan välinen tasapaino ja erityisen haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin tai henkilöihin kohdennetut strategiat. Teemavuosi edistää omalta osaltaan tällaista moniulotteista politiikkaa ja auttaa kehittämään edelleen asianmukaisia indikaattoreita.
(15)
Lissabonin strategiaa täydentävällä ja tukevalla sosiaalipoliittisella ohjelmalla (2005-2010) on keskeinen tehtävä talouskasvun sosiaalisen ulottuvuuden sekä kansalaisten aktiivisen yhteiskunnallisen ja työmarkkinoille osallistumisen edistämisessä. Eräs sosiaalipoliittisen ohjelman ensisijainen tavoite on edistää kaikkien yhdenvertaisia mahdollisuuksia, millä voidaan saavuttaa yhteiskunnallinen ja sukupolvien välinen solidaarisuus ja luoda yhteiskunta, jossa ei ole köyhyyttä ja jossa edistetään entistä enemmän osallisuutta.
(16)
Useat jäsenvaltiot ovat tuoneet sosiaalista osallisuutta koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissaan esiin suuren köyhyys- ja/tai syrjäytymisriskin, joka kohdistuu tiettyihin ryhmiin, mukaan lukien lapset, aikaisin koulunsa lopettavat, yksinhuoltajat, suurperheet, yhden henkilön tuloilla elävät perheet, nuoret, erityisesti nuoret naiset, ikääntyneet, maahanmuuttajat ja etniset vähemmistöt, vammaiset henkilöt ja heidän hoitajansa, asunnottomat, työttömät, erityisesti pitkäaikaistyöttömät, vangit, väkivallan kohteeksi joutuneet naiset ja lapset sekä päihteiden väärinkäyttäjät. Haavoittuvimpiin ryhmiin kohdennetuilla kansallisilla politiikoilla ja tukitoimilla voi olla tärkeä merkitys köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa.
(17)
Asianmukainen työpaikka voi huomattavasti vähentää henkilön köyhyysriskiä. Pelkkä työpaikka ei kuitenkaan aina riitä nostamaan ihmistä pois köyhyydestä, ja köyhyysriski on edelleen suhteellisen yleinen myös työssäkäyvien keskuudessa. Työssäkäyvien köyhyys on yhteydessä pieneen palkkaan, sukupuolten välisiin palkkaeroihin, alhaiseen ammattitaitoon, rajallisiin mahdollisuuksiin saada ammatillista koulutusta, tarpeeseen yhdistää työ ja perhe-elämä, epävarmoihin työsuhteisiin ja työehtoihin sekä vaikeisiin kotioloihin. Ihmisten nostamiseen pois köyhyydestä tarvitaan siksi välttämättä laadukkaita työpaikkoja sekä sosiaalista ja taloudellista tukea.
(18)
Myös työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin mukautettujen perustaitojen ja -pätevyyden puute on merkittävä este yhteiskunnan toimintaan osallistumiselle. Entistä suurempana vaarana on yhteiskunnan uusi jakautuminen niihin, joilla on mahdollisuus osallistua elinikäiseen oppimiseen edistääkseen työllistymistään, sopeutumiskykyään, henkilökohtaista kehitystään ja aktiivista kansalaisuuttaan, ja niihin, jotka jäävät syrjään ja joita syrjitään eri tavoin. Soveltumattomilla taidoilla varustettujen on entistä vaikeampi päästä työmarkkinoille ja löytää laadukas työpaikka, ja he ovat tavallista todennäköisemmin pitkiä jaksoja ilman työtä tai heikosti palkatussa työssä.
(19)
Mahdollisuus ja taito käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa on yhä useammin edellytys osallisuudelle yhteiskuntaan. Riiassa 11 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa ministeritason julistuksessa vaadittiin kaikkien ulottuvilla olevaa tietoyhteiskuntaa.
(20)
Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä torjuvien yhteisön toimien vaikuttavuuden ratkaisee se, miten laaja kansalaisten tuki ja poliittinen tuki niillä on. Lisäksi yhtäläisiä mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä koskevan Euroopan unionin lainsäädännön tehokas täytäntöönpano tukee myös teemavuoden tavoitteita. Teemavuoden olisi siksi edistettävä tietoisuuden lisäämistä, toiminnan käyntiin saamista ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten sekä köyhyyden torjumiseen osallistuvien kansainvälisten organisaatioiden välillä. Sen kautta olisi kohdennettava poliittinen huomio ja saatava kaikki asiaan liittyvät tahot mukaan toimintaan, jotta sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avointa koordinointimenetelmää vietäisiin eteenpäin ja tehostettaisiin, sekä edistettävä uusia toimia ja aloitteita yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla yhteistyössä köyhyydestä kärsivien ihmisten ja heidän edustajiensa kanssa.
(21)
Teemavuoden olisi edistettävä aktiivisen osallisuuden politiikkaa keinona estää köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, ja sen yhteydessä pyritään edistämään alan parhaita käytäntöjä avoimen koordinointimenetelmän avulla.
(22)
Kansallisella tasolla saavutetun edistymisen erot sekä erilaiset kansalliset sosioekonomiset ja kulttuuriympäristöt ja erityispiirteet edellyttävät, että huomattava osa teemavuoden toimista hajautetaan kansallisella tasolla hyödyntäen välillistä keskitettyä hallintoa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (4) 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (5) säädettyjen menettelyiden mukaisesti.
(23)
Komission olisi kuitenkin seurattava poliittisten prioriteettien määrittelyä kansallisella tasolla, jotta ne olisivat johdonmukaisia teemavuodelle sovittujen strategisten tavoitteiden sekä viime kädessä avointa koordinointimenettelyä varten vahvistettujen yhteisten tavoitteiden kanssa.
(24)
Kaikkien yhteisön tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla toimivien yhteistyökumppaneiden toiminnan tehokas yhteensovittaminen on perusedellytys teemavuoden tehokkuuden takaamiselle. Paikallisilla ja alueellisilla kumppaneilla on tärkeä tehtävä köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden ihmisten etujen edistämisessä.
(25)
Teemavuoteen olisi voitava osallistua jäsenvaltioiden, Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvien valtioiden, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimus) osapuolia, kyseisen sopimuksen määräysten mukaisesti, ehdokasmaiden, joihin sovelletaan liittymistä edeltävää strategiaa, Länsi-Balkanin maiden niitä koskevissa sopimuksissa määritellyin ehdoin sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden toukokuussa 2004 hyväksytyn strategia-asiakirjan ja maakohtaisten toimintasuunnitelmien mukaisesti.
(26)
Teemavuosi voi auttaa parantamaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tarkoitettujen nykyisten ohjelmien ja aloitteiden yhteensovittamista yhteisön tasolla, sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden avoin koordinointimenetelmä mukaan lukien.
(27)
Toimien johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa yhteisön muihin toimiin olisi varmistettava; tällaisia muita toimia ovat erityisesti Progress-ohjelma, rakennerahastot ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä toimet, jotka koskevat syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa sekä sukupuolten tasa-arvoa ja perusoikeuksien edistämistä samoin kuin koulutusta, kulttuuria ja kulttuurien välistä vuoropuhelua, nuorisoa, kansalaisuutta, maahanmuuttoa ja turvapaikkaa sekä tutkimusta.
(28)
Teemavuonna olisi jatkettava aiemmista eurooppalaisista teemavuosista ja esimerkiksi yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodesta (2007) ja Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008) saatuja parhaita käytäntöjä.
(29)
Tässä päätöksessä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(30)
Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (7) mukaisesti.
(31)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita muun muassa tarvittavan monenkeskisen yhteistyökumppanuuden sekä kansainvälisen tiedonvaihdon ja yhteisön laajuisen hyvien toimintatapojen levittämisen vuoksi, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,
OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
1 artikla
Teemavuosi
Nimetään vuosi 2010 köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi’, tukemaan yhteisön sosiaalisen syrjäytymisen vastaisia toimia.
2 artikla
Tavoitteet ja suuntaa-antavat periaatteet
1. Teemavuoden tavoitteet ja suuntaa-antavat periaatteet ovat seuraavat:
a)
Oikeuksien tunnustaminen - Tunnustetaan köyhyydessä tai sosiaalisesti syrjäytyneinä elävien perusoikeus ihmisarvoiseen elämään ja täysipainoiseen osallistumiseen yhteiskunnan toimintaan. Teemavuodella lisätään julkista tietoisuutta köyhyydessä elävien ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien ja henkilöiden tilanteesta ja edistetään toimia, joiden avulla nämä ryhmät ja henkilöt voivat aidosti hyödyntää sosiaalisia, taloudellisia ja kulttuurisia oikeuksiaan sekä riittäviä resursseja ja laadukkaita palveluja. Teemavuoden avulla vastustetaan myös stereotypioita ja leimautumista.
b)
Yhteisvastuu ja osallistuminen - Edistetään yleisön osallisuutta sosiaalisen osallisuuden politiikkoihin ja toimiin ja korostetaan sekä kollektiivista että yksilön vastuuta osallistua köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä vapaaehtoistyön edistämisen ja tukemisen tärkeyttä. Teemavuodella edistetään julkisten ja yksityisten toimijoiden osallistumista, muun muassa aktiivisten kumppanuuksien avulla. Sen avulla edistetään tietoisuutta ja sitoutumista ja se tarjoaa siten osallistumismahdollisuuksia kaikille kansalaisille ja erityisesti suoraan tai välillisesti köyhyyttä kokeville henkilöille.
c)
Yhteenkuuluvuus - Edistetään tiiviimpää yhteenkuuluvuutta yhteiskunnassa tuomalla esiin niitä etuja, joita kaikille koituu yhteiskunnasta, josta köyhyys on poistettu, jossa oikeudenmukainen jako on mahdollinen ja jossa ketään ei syrjäytetä. Teemavuodella toimitaan sellaisen yhteiskunnan hyväksi, joka ylläpitää ja kehittää elämänlaatua sekä taitojen ja työllisyyden laatua, sosiaalista hyvinvointia, lasten hyvinvointi mukaan lukien, sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille. Lisäksi se takaa kestävän kehityksen ja sukupolvien välisen ja niiden sisäisen solidaarisuuden sekä toimien johdonmukaisuuden maailmanlaajuisen Euroopan unionin toiminnan kanssa.
d)
Sitoutuminen ja käytännön toiminta - Muistutetaan Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden voimakkaasta poliittisesta sitoutumisesta ratkaiseviin toimiin, joilla tuetaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamista ja edistetään tämän sitoutumisen ja toimien toteutumista hallinnon kaikilla tasoilla. Sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla sovellettavan avoimen koordinointimenettelyn saavutusten ja mahdollisuuksien pohjalta teemavuodella vahvistetaan poliittista sitoutumista köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen kohdentamalla siihen poliittista huomiota ja mobilisoimalla kaikki asiasta kiinnostuneet osapuolet ja annetaan lisäpontta jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin toiminnalle tällä alalla.
2. Yhteisön ja jäsenvaltioiden on näihin tavoitteisiin pyrkiessään otettava huomioon liitteen IV osassa luetellut painopisteet.
3 artikla
Toimien sisältö
1. Yhteisön tason ja kansallisen tason toimiin, joilla 2 artiklassa asetetut tavoitteet on tarkoitus saavuttaa, voivat kuulua erityisesti seuraavat:
a)
kokoukset ja tapahtumat;
b)
tiedotus-, edistämis- ja valistuskampanjat;
c)
yhteisön laajuiset tai kansallisen tason selvitykset ja tutkimukset, jotka perustuvat tarvittaessa sukupuolieriytyneeseen tietojen keruuseen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksityiskohdat esitetään liitteessä.
3. Kaikkien suurelle yleisölle osoitettujen toimien on oltava helposti kaikkien saatavissa, köyhyydessä elävät henkilöt ja vammaiset henkilöt mukaan lukien.
4 artikla
Sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen
Teemavuoden yhteydessä otetaan huomioon naisten ja miesten kokemat erilaiset köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvät riskit ja ulottuvuudet. Yhteisön ja jäsenvaltioiden on otettava teemavuoden toteuttamisessa huomioon sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen.
5 artikla
Yhteistyö ja täytäntöönpano yhteisön tasolla
1. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
2. Komissio varmistaa, että tämän päätöksen piiriin kuuluvat yhteisön toimet pannaan täytäntöön liitteen mukaisesti.
3. Komissio toteuttaa erityisesti tarvittavat järjestelyt, joilla varmistetaan yhteisön toimien ja aloitteiden 10 artiklassa tarkoitettu keskinäinen johdonmukaisuus ja täydentävyys, jotta 2 artiklan mukaiset tavoitteet saavutetaan.
4. Komissio vaihtaa sidosryhmien, mukaan lukien ne, jotka työskentelevät köyhyydessä elävien ihmisten kanssa erityisesti Euroopan tasolla, kanssa säännöllisesti näkemyksiä, jotka koskevat teemavuoden suunnittelua, toteuttamista, seurantaa ja arviointia. Se saattaa kaiken asiaa koskevan tiedon yleisön saataville.
5. Komissio ottaa sosiaalisen suojelun komitean tiiviisti mukaan teemavuoden valmisteluun ja toteutukseen ja tarvittaessa tiedottaa siitä muille komiteoille, joita asia koskee, tai ottaa ne mukaan.
6. Komissio tekee tarvittaessa yhteistyötä muiden Euroopan unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa.
6 artikla
Yhteistyö ja täytäntöönpano kansallisella tasolla
1. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen täytäntöönpanoelin järjestämään sen osallistuminen teemavuoteen ja huolehtimaan toimien yhteensovittamisesta kansallisella tasolla. Kansallinen täytäntöönpanoelin vastaa teemavuotta koskevan kansallisen ohjelman ja painopisteiden määrittelystä ja valitsee ne toimet, joille esitetään yhteisön rahoitusta. Kansallinen strategia ja teemavuoden painopisteet on vahvistettava 2 artiklassa lueteltujen tavoitteitten mukaisesti.
2. Menettely, jolla kansallisen tason toimenpiteille myönnetään yhteisön rahoitusta, esitetään liitteen II osassa.
3. Tehtäviään suorittaessaan ja erityisesti kansallista ohjelmaa laatiessaan ja aina tarvittaessa teemavuoden täytäntöönpanon kuluessa kansallisen täytäntöönpanoelimen on kuultava tarkoin useita asiaankuuluvia sidosryhmiä ja toimittava yhteistyössä niiden kanssa; näihin kuuluvat kansalaisyhteiskunnan järjestöt, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä kokevien etuja edustavat järjestöt, työmarkkinaosapuolet sekä alue- ja paikallisviranomaiset.
7 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä ’komitea’.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
3. Kunkin valtion komiteassa oleva edustaja nimetään mahdollisuuksien mukaan 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta kansallisesta täytäntöönpanoelimestä.
8 artikla
Varainhoitoa koskevat säännökset
1. Liitteen I osassa esitettyihin yhteisön laajuisiin toimiin voidaan myöntää enintään 80 prosentin tuki, tai niiden perusteella voidaan tehdä Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavia hankintasopimuksia.
2. Kansallisiin, alueellisiin tai paikallisiin toimiin voidaan liitteen II osassa vahvistettua menettelyä noudattaen myöntää Euroopan unionin yleisestä talousarviosta yhteisrahoitusta määrä, joka on enintään 50 prosenttia näiden toimien tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.
9 artikla
Haku- ja valintamenettely
1. Komissio päättää toimille 8 artiklan 1 kohdan nojalla myönnettävästä rahoituksesta 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
2. Kansallisten täytäntöönpanoelinten on toimitettava liitteen II osassa vahvistettua menettelyä noudattaen komissiolle hakemukset, jotka koskevat toimille 8 artiklan 2 kohdan nojalla myönnettävää rahoitusta.
10 artikla
Johdonmukaisuus ja täydentävyys
1. Komissio varmistaa yhdessä osallistuvien maiden kanssa, että tässä päätöksessä säädetyt toimet ovat johdonmukaisia muiden yhteisön sekä kansallisten, alueellisten tai paikallisten toimien ja aloitteiden kanssa.
2. Ne varmistavat lisäksi, että teemavuosi täydentää täysimääräisesti olemassa olevia yhteisön sekä kansallisia ja alueellisia aloitteita ja resursseja, jos niillä voidaan edistää teemavuoden tavoitteita.
11 artikla
Osallistuvat maat
Teemavuoteen voivat osallistua
a)
jäsenvaltiot;
b)
ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, kunkin maan osalta puitesopimuksessa ja assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti;
c)
Länsi-Balkanin maat puitesopimuksissa näiden maiden kanssa vahvistettavien yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti;
d)
Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvat valtiot, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimus) osapuolia, mainitun sopimuksen määräysten mukaisesti;
e)
Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat toukokuussa 2004 hyväksytyssä strategia-asiakirjassa ja maakohtaisissa toimintasuunnitelmissa vahvistettujen näiden maiden yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti. Yhteisön tältä osin antama taloudellinen tuki Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden toimintaan katetaan Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineestä näiden maiden kanssa toteutettavaa yleistä yhteistyötä koskevien prioriteettien ja menettelyiden mukaisesti.
12 artikla
Talousarvio
1. Rahoituspuitteiksi tässä päätöksessä tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana vahvistetaan 17 000 000 euroa, joista 6 500 000 euroa kohdistetaan 31 päivänä joulukuuta 2009 päättyvälle jaksolle.
2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat vuosia 2007-2013 koskevan rahoituskehyksen puitteissa.
13 artikla
Kansainvälinen yhteistyö
Komissio voi tehdä teemavuoteen liittyvää yhteistyötä asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden kanssa, joita ovat erityisesti Euroopan neuvosto, Kansainvälinen työjärjestö ja Yhdistyneet Kansakunnat.
14 artikla
Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen
Komissio varmistaa, että toteutettaessa tämän päätöksen mukaisesti rahoitettuja toimia yhteisön taloudelliset edut suojataan soveltamalla ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä petoksia, korruptiota ja muita laittomuuksia vastaan tekemällä tehokkaita tarkastuksia, perimällä perusteetta maksetut summat takaisin ja - jos säännönvastaisuuksia havaitaan - soveltamalla tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (8), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (9) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (10) mukaisesti.
15 artikla
Seuranta ja arviointi
1. Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen toimien toteuttamisesta ja tuloksista sekä näitä toimia koskevan yleisarvion.
2. Kertomuksessa annetaan myös tietoja siitä, miten sukupuoleen liittyvät kysymykset on valtavirtaistettu teemavuoden toimissa ja miten teemavuosi on hyödyttänyt haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä ja henkilöitä.
16 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Strasbourgissa 22 päivänä lokakuuta 2008.