RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2187/2005
af 21. december 2005
om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger, om ændring af forordning (EF) nr. 1434/98 og ophævelse af forordning (EF) nr. 88/98
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Efter artikel 2 og 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (3) træffer Rådet under hensyntagen til foreliggende videnskabelig, teknisk og økonomisk rådgivning de fornødne EF-foranstaltninger til at sikre, at de levende akvatiske ressourcer udnyttes på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde. Med henblik herpå kan Rådet træffe tekniske foranstaltninger, der skal begrænse fiskeridødeligheden og fiskeriets indvirkning på miljøet.
(2)
Fællesskabets tiltrædelse af konventionen om fiskeri og bevaring af de levende rigdomskilder i Østersøen og Bælterne, ændret ved protokollen fra konferencen mellem repræsentanterne for de stater, der er kontraherende parter i konventionen (i det følgende benævnt »Gdansk-konventionen«), blev godkendt ved Rådets afgørelse 83/414/EØF (4).
(3)
Den Internationale Østersø-fiskerikommission (IBSFC), der blev oprettet ved Gdansk-konventionen, har siden oprettelsen vedtaget en række foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i Østersøen. Den har over for de kontraherende stater fremsat visse rekommandationer om ændring af de tekniske foranstaltninger.
(4)
Fællesskabet bør følge sådanne rekommandationer. Eftersom IBSFC bliver erstattet af et bilateralt samarbejde med Den Russiske Føderation, bør EF-reglerne dog ikke slavisk følge sådanne rekommandationer, idet Fællesskabet nærmere bør tilstræbe at skabe et omfattende og sammenhængende system af tekniske foranstaltninger for EF-farvandene baseret på de nuværende regler. Det er i visse tilfælde muligt at forenkle de nuværende regler, når disse er unødigt deltaljerede og/eller ikke har nogen berettigelse med hensyn til bevarelse af ressourcerne.
(5)
Ved forordning (EF) nr. 88/98 (5) blev der fastsat en række tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund.
(6)
Anvendelsen af forordning (EF) nr. 88/98 har afsløret, at der er visse mangler ved forordningen, der giver anvendelses- og håndhævelsesproblemer, og som bør afhjælpes, især ved at der for fiskeri med visse redskaber fastsættes målarter og fangstprocenter for forskellige maskestørrelsesintervaller og geografiske områder.
(7)
Det bør fastsættes, hvordan procentdelen af målarter og andre arter skal beregnes.
(8)
Mindstemålet for hver art bør fastsættes under hensyn til maskestørrelsesselektiviteten i det fiskeredskab, der kan anvendes til fiskeri efter den pågældende art.
(9)
Ifølge videnskabelige oplysninger er der store bifangster af ungtorsk i forbindelse med ålefiskeri med trawl. Ålefiskeri med aktive redskaber bør derfor forbydes.
(10)
Rigabugten er et unikt og temmelig følsomt marint økosystem, hvor der er behov for særforanstaltninger for at sikre bæredygtig udnyttelse af dens ressourcer og minimere fiskeriets indvirkning. Efter artikel 21 i tiltrædelsesakten af 2003, skal Rådet inden tiltrædelsen ændre forordning (EF) nr. 88/98 med henblik på at vedtage de fornødne bevarelsesforanstaltninger for Rigabugten.
(11)
For at styre fiskeriet bør der indføres særlige fiskeritilladelser, der giver for adgang til Rigabugten, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser (6).
(12)
Ifølge videnskabelige oplysninger er trukne redskaber uden sorteringsvindue og med normalt diamantmasket netstykke i fangstposen og forlængelsesstykket mindre selektive end trukne redskaber med sorteringsvindue af Bacoma-typen, eller når netstykket i fangstposen og forlængelsesstykket er drejet 90°, når det gælder torsk. Derfor bør det i EF-farvande og for EF-fartøjer ikke være tilladt at anvende trukne redskaber uden sorteringsvindue af Bacoma-typen, eller uden at netstykket i fangstposen og forlængelsesstykket er drejet 90°, når torsk er målart.
(13)
Ved forordning (EF) nr. 1434/98 (7) blev der fastsat nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien.
(14)
For at forenkle de indviklede regler i forordning (EF) nr. 1434/98 bør de bestemmelser i nævnte forordning, der er relevante for Østersøen, erstattes af generelle bestemmelser for usorterede landinger i nærværende forordning. Forordning (EF) nr. 1434/98 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(15)
De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre denne forordning, bør vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8).
(16)
Ændringer af bilag 1 og af tillæg 1 og 2 til bilag II til denne forordning bør også vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF.
(17)
På grund af de mange og omfattende ændringer af reglerne bør forordning (EF) nr. 88/98 ophæves og erstattes med nye bestemmelser -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
KAPITEL I
ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER
Artikel 1
Emne og anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes der tekniske bevarelsesforanstaltninger vedrørende fangst og landing af fiskeressourcer i de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion, og som ligger i det geografiske område, der er afgrænset i bilag I.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a)
»aktivt redskab«: ethvert fiskeredskab, hvis anvendelse kræver, at det bevæges aktivt, især trukne og omkredsende redskaber
i)
»trawl«: et redskab, der aktivt trækkes af et eller flere fiskerfartøjer, og som består af net, der har en kegle- eller pyramideformet krop (trawlkrop), der bagtil er lukket af en fangstpose
ii)
»bomtrawl«: trawlredskab, der udspiles vandret af en tværbom af stål eller træ, og som er forsynet med bundkæder, kædemåtter eller skrabekæder. Det trækkes aktivt på bunden ved hjælp af fartøjets maskine
iii)
»snurrevod«: et trukket, omkredsende redskab, der er fastgjort til et fartøj med to lange tove (vodtove), som skræmmer fiskene ind i voddets bane. Redskabet, der består af net og minder om et bundtrawl i form og størrelse, består af to lange vinger, en krop og en pose (fangstpose)
iv)
»skraber«: en netpose eller metalkurv opspændt på en ramme, der kan have forskellig form og størrelse, og hvis underside er forsynet med et skrabeblad, som undertiden er forsynet med tænder
v)
»not«: et omkredsende redskab, der består af net og som snurpes sammen i bunden ved hjælp af en snurpewire, der løber gennem en række ringe langs ruppen og gør det muligt at snurpe nettet sammen og lukke det
b)
»passivt redskab«: ethvert fiskeredskab, hvis anvendelse ikke kræver, at det bevæges aktivt, inkl. hildingsgarn, indfiltringsnet, toggegarn, bundgarn, langliner, tejner og fælder. Redskaberne kan bestå af en eller flere særskilte netvægge monteret med overtælle, undertælle og forbindelsesliner og kan være forsynet med anker, flåd og navigationsudstyr
i)
»hildingsgarn« og »indfiltringsnet«: redskab bestående af en enkeltlaget netvæg, der holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk. De levende akvatiske ressourcer fanges ved, at de bliver indviklet i eller sætter sig fast i nettet
ii)
»toggegarn«: redskab bestående af garn med to eller flere vægge, der er ophængt parallelt på en enkelt overtælle og holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk
iii)
»langliner«: en række forbundne langliner, der enten er forankret til havbunden eller flyder, og hvor hver line er forsynet med et stort antal kroge med madding
c)
»krog«: et bøjet, skarpt stykke stålwire sædvanligvis med modhager
d)
»sættetid«: tidsrummet fra fiskerfartøjet starter udsætningen af net, og indtil nettene igen er halet helt om bord
e)
»kvadratmasket net«: et net, der er konstrueret således, at det ene af de to sæt parallelle linjer, som maskestolperne danner, er parallelt med nettets længdeakse, mens det andet sæt danner rette vinkler på denne akse
f)
»fangstpose«: de bageste 8 m af trawlet, som enten kan være cylindrisk, dvs. med samme omkreds overalt, eller konisk
g)
»forstærkningspose«: et cylinderformet netstykke, der fuldstændigt omkranser trawlets fangstpose, og som kan være fastgjort til fangstposen flere steder
h)
»bagstrop«: er den bageste rundstrop fastgjort til fangstposen målt med maskerne strakt ud i længderetningen
i)
»løftestrop«: tov, der omkranser fangstposen eller en eventuel forstærkningspose, og som er fastgjort til posen med løkker eller ringe
j)
»rundstrop«: tov, der omkranser fangstposen eller en forstærkningspose, og som er fastgjort til den
k)
»stopgarn«: et netstykke, der anbringes inden i et aktivt redskab på en sådan måde, at fiskene kan passere fra redskabets forende til redskabets bagende, men som begrænser deres muligheder for at svømme ud igen
l)
»fangstposebøje« (»hund«): et flydelegeme, der er fastgjort til fangstposen
m)
»bøjereb«: et reb, der forbinder en fangstposebøje (hund) med den del af fiskeredskabet, der er løftet eller afmærket
n)
»forlængelsesstykke«: en utilspidset, cylinderformet del af trawlet, dvs. der har samme omkreds som fangstposen i hele dens længde og er fastgjort til fangstposen eller er en fortsættelse af denne.
KAPITEL II
NETREDSKABER OG BETINGELSER FOR DERES ANVENDELSE
AFSNIT I
Målarter
Artikel 3
Målarter og mindstemaskestørrelser
1. For hvert af de underafsnit, der er anført i bilag I, er de tilladte maskestørrelsesintervaller for hver målart som fastsat i bilag II ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber, og som fastsat i bilag III ved fiskeri med hildingsgarn, indfiltringsnet og toggegarn. Ingen dele af redskaberne eller garnene må have en maskestørrelse, der er mindre end den mindste maskestørrelse inden for det enkelte maskestørrelsesinterval.
2. I bilag II og III er det for hvert geografisk underafsnit og hvert maskestørrelsesinterval ligeledes fastsat, hvor stor en procentdel målarter mindst skal udgøre af de levende akvatiske ressourcer om bord.
3. På fangstrejser, hvor der medbringes skrabere, er det forbudt at beholde om bord og lande levende akvatiske ressourcer, uanset mængde, medmindre bløddyr og/eller furcellaria lumbricalis udgør mindst 85 % deraf udtrykt i levende vægt.
4. Inden for et underafsnit er det forbudt at anvende hildingsgarn og indfiltringsnet, der har en maskestørrelse, der er mindre end den, der er omhandlet i bilag III.
5. Inden for et underafsnit er det forbudt at anvende toggegarn med en maskestørrelse i den del af nettet, der har de største masker, som ikke svarer til en af kategorierne i bilag III, medmindre maskestørrelsen i den del af nettet, der har de mindste masker, er under 16 mm. Hvis maskestørrelsen i de mindste masker er under 16 mm, skal alle masker med en maskestørrelse over 16 mm svare til kategorierne i bilag III.
6. For hver fangstrejse er landing af fangster, der er taget i underafsnittene i bilag I, og som er beholdt om bord, forbudt, hvis fangsterne ikke opfylder de relevante betingelser i bilag II eller III.
Artikel 4
Beregning af procentdelen af målarter
1. Procentdelen af målarter, jf. bilag II og III, beregnes som andelen, udtrykt i levende vægt, af alle arter anført i bilag II og III, der enten beholdes om bord efter sortering eller landes.
2. Procentdelen af målarter og af andre arter beregnes ved at sammenlægge alle ombordværende mængder af målarter og af andre arter anført i bilag II og III.
3. Mængden af arter anført i bilag II og III, som er omladet fra et fiskerfartøj, tages i betragtning ved beregning af procentdelen af målarter for det pågældende fiskerfartøj.
4. Procentdelen af målarter kan beregnes på basis af én eller flere repræsentative prøver.
AFSNIT II
Aktive redskaber
Artikel 5
Fiskeredskabers struktur
1. Der må ikke anvendes anordninger, der obstruerer eller på anden måde formindsker maskerne i fangstposen.
2. Uanset stk. 1 er det tilladt til ydersiden af den underste del af fangstposen i et aktivt fiskeredskab at fastgøre lærred, net eller andet materiale, der har til formål at forhindre eller reducere slid. Sådant materiale må kun være fastgjort langs fangstposens forkant og sider.
3. Uanset stk. 1 er det tilladt ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 90 mm at fastgøre en forstærkningspose til fangstposens yderside. Forstærkningsposens maskestørrelse skal være mindst dobbelt så stor som fangstposens og under ingen omstændigheder under 80 mm.
Forstærkningsposen kan fastgøres følgende steder:
a)
langs forkanten
b)
langs bagkanten, eller
c)
rundt om mellem forkanten og bagkanten.
En forstærkningspose kan være sømmet:
a)
langs en enkelt maskerække rundt om fangstposen og forlængelsesstykket, eller
b)
langs en enkelt maskerække i længderetningen.
4. Uanset stk. 1 er det tilladt:
a)
i aktive redskaber at anvende et faldgarn eller stopgarn. Stopgarnet kan fastgøres enten inden i eller foran fangstposen. Bestemmelserne om mindste maskestørrelse i bilag II anvendes ikke på stopgarnet. Afstanden mellem stopgarnets forreste fastgørelsessted og fangstposens bagende skal være mindst tre gange stopgarnets længde
b)
til ydersiden af en hvilken som helst del af fangstposen at fastgøre en sensor til måling af fangstmængderne
c)
at anvende rundstropper og en løftestrop, der er fastgjort til fangstposens yderside ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 90 mm
d)
at anvende en løftestrop, der er fastgjort til fangstposens yderside ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm
e)
at fastgøre flåd til de to sidesømme på fangstposen
f)
at anvende en bagstrop, der er fastgjort på ydersiden af fangstposen. Afstanden mellem bagstroppen og bindestriksmaskerne må højst være 50 cm.
Artikel 6
Forbudte strukturer
Det er forbudt at anvende:
a)
fangstposer, hvis antal lige store masker noget sted i fangstposens omkreds øges fra forenden til bagenden
b)
forlængelsesstykker, hvis omkreds på noget sted er mindre end omkredsen af forenden af fangstposen, som forlængelsesstykket er fastgjort til
c)
fangstposer med en maskestørrelse på mindst 32 mm, hvis masker ikke alle er diamant- eller kvadratmaskede
d)
trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm, hvortil der er fastgjort en fangstpose på anden måde end ved indsyning i netdelen foran fangstposen
e)
trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm, der har mere end 100 åbne diamantmasker og mindre end 40 åbne diamantmasker i nogen omkreds af fangstposen bortset fra samlingerne eller sømmene
f)
fangstposer, hvor den strakte længde af den øverste halvdel ikke måler omtrent det samme, som den strakte længde af den nederste halvdel
Artikel 7
Selektivitet i trawlfiskeri efter torsk
På grundlag af rådgivning fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri fremlægger Kommissionen senest i september 2007 en vurdering af selektiviteten for torsk for de aktive redskaber, for hvilke torsk er anerkendt som en målart.
AFSNIT III
Passive redskaber
Artikel 8
Mål og sættetid
1. Når der fiskes med hildingsgarn, indfiltringsnet eller toggegarn, er det forbudt at anvende mere end 9 km garn for fartøjer med en samlet længde på højst 12 m og 21 km garn for fartøjer med en samlet længde på over 12 m.
2. Sættetiden for de netredskaber, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige 48 timer.
3. Uanset stk. 2 er sættetiden for de i stk. 1 omhandlede netredskaber ubegrænset ved fiskeri under isen.
Artikel 9
Begrænsninger for drivgarn
1. Fra 1. januar 2008 er det forbudt at medbringe eller fiske med drivgarn.
2. I 2006 og 2007 må et fartøj medbringe eller fiske med drivgarn, hvis det har fået tilladelse til at gøre det af flagmedlemsstatens kompetente myndigheder.
3. I 2006 og 2007 må det maksimale antal fartøjer, som en medlemsstat kan give tilladelse til at medbringe eller fiske med drivgarn, ikke overstige henholdsvis 40 % og 20 % af det antal fiskerfartøjer, der anvendte drivgarn i perioden 2001-2003.
4. Uanset stk. 3 må det maksimale antal fartøjer i underområde 25-32, som en medlemsstat kan give tilladelse til at medbringe eller fiske med drivgarn, ikke overstige 40 % af det antal fiskerfartøjer, der anvendte drivgarn i perioden 2001-2003.
5. Medlemsstaterne meddeler senest den 30. april hvert år Kommissionen en liste over de fartøjer, der har fået tilladelse til at fiske med drivgarn.
Artikel 10
Betingelser vedrørende drivgarn
1. Føreren af et fiskerfartøj, der fisker med drivgarn, fører en logbog, hvori han dagligt indfører følgende oplysninger:
a)
den samlede længde af de medbragte garn
b)
den samlede længde af garnene i hver udsætning
c)
mængden af samt datoer og positioner for bifangster af hvaler.
2. Alle fiskerfartøjer, der anvender drivgarn, skal medbringe en tilladelse som omhandlet i artikel 9, stk. 2.
AFSNIT IV
Generelle bestemmelser for redskaber og deres anvendelse
Artikel 11
Måling af maskestørrelse og trådtykkelse
Kommissionens forordning (EF) nr. 129/2003 af 24. januar 2003 om de nærmere regler for bestemmelse af fiskeredskabers maskestørrelse og trådtykkelse (9) anvendes.
Artikel 12
Overholdelse af fangstprocenter
1. Fangster af levende akvatiske ressourcer ud over de tilladte fangstprocenter fastsat i bilag II og III må ikke landes og skal derfor genudsættes inden landing.
2. Når et fartøj på en fangstrejse sejler ud af et af underafsnittene i de grupper, som er anført i bilag II og III, gælder det uanset stk. 1, at minimumsprocentdelen af målarter, jf. bilag II og III, der er fanget i det pågældende geografiske område, og som beholdes om bord, skal være nået senest to timer senere.
Artikel 13
Betingelser for anvendelse af redskaber
1. Redskaber, der ikke må anvendes i et bestemt geografisk område eller i en bestemt periode, skal være stuvet væk på en sådan måde, at de ikke er klar til brug i det forbudte område eller den forbudte periode. Reserveredskaber skal være stuvet separat væk og på en sådan måde, at de ikke er klar til brug.
2. Fiskeredskaber anses for ikke at være klar til brug, hvis:
a)
for så vidt angår trawl, snurrevod eller lignende redskaber med undtagelse af dobbeltspand:
i)
trawlskovlene er surret fast til inder- eller ydersiden af rælingen eller til galgerne
ii)
mellemlinerne eller trawlwirerne er sjæklet fra trawlskovlene eller vægtene
b)
for så vidt angår dobbeltspand: vingespidsernes vægte er sjæklet fra og stuvet væk
c)
for så vidt angår langliner, hildingsgarn, indfiltringsnet og toggegarn:
i)
garnene er stuvet væk under en fastsurret presenning
ii)
liner og kroge opbevares i lukkede kasser
d)
for så vidt angår noter: hoved- eller bundwire er sjæklet fra noten.
3. Uanset stk. 1 er det forbudt, når der anvendes redskaber, for hvilke torsk (Gadus morhua) er en målart, jf. bilag II eller III, at have andre redskabstyper om bord.
KAPITEL III
MINDSTEMÅL FOR FISK
Artikel 14
Måling af fisk
1. Fisk betragtes som undermålere, hvis de er mindre end det mindstemål, der i bilag IV er fastsat for den pågældende art og det pågældende geografiske område.
2. Fisks størrelse måles fra snudespids til halefinnespids.
Artikel 15
Undermålsfisk om bord
1. Undermålsfisk må ikke beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, oplagres, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes.
2. For andre fisk end dem, der i bilag II er defineret som målarter for maskestørrelsesintervallerne »under 16 mm« og »16-31 mm«, og som er fanget med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 32 mm, eller med not, gælder stk. 1 ikke, forudsat at de pågældende fisk ikke sorteres og ikke sælges, frembydes eller udbydes til salg til konsum.
KAPITEL IV
RESTRIKTIONER FOR VISSE OMRÅDER, VISSE TYPER FISKERI ELLER VISSE LEVENDE AKVATISKE RESSOURCER
Artikel 16
Forbudte områder
Det er hele året forbudt at fiske med aktive redskaber inden for det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter målt efter WGS84-koordinatsystemet:
1)
54° 23′ N, 14° 35′ Ø
2)
54° 21′ N, 14° 40′ Ø
3)
54° 17′ N, 14° 33′ Ø
4)
54° 07′ N, 14° 25′ Ø
5)
54° 10′ N, 14° 21′ Ø
6)
54° 14′ N, 14° 25′ Ø
7)
54° 17′ N, 14° 17′ Ø
8)
54° 24′ N, 14° 11′ Ø
9)
54° 27′ N, 14° 25′ Ø
10)
54° 23′ N, 14° 35′ Ø
Artikel 17
Restriktioner for fiskeri efter laks og havørred
1. Der er forbudt at beholde laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) om bord:
a)
i perioden 1. juni til 15. september i underområde 22-31
b)
i perioden 15. juni til 30. september i underområde 32.
2. Det forbudte område i den lukkede periode er området uden for fire sømil fra basislinjerne.
3. Uanset stk. 1 er det tilladt at beholde laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta), fanget med bundgarn, om bord.
Artikel 18
Restriktioner for fiskeri efter ål
Det er hele året forbudt at beholde ål om bord, der er fanget med aktive redskaber.
Artikel 19
Restriktioner for usorterede landinger
1. Usorterede fangster landes kun i havne og landingssteder, hvor den i stk. 2 omhandlede stikprøveordning fungerer.
2. Medlemsstaterne sørger for at etablere en fyldestgørende stikprøveordning, der effektivt kan overvåge usorterede fangster.
KAPITEL V
SPECIFIKKE FORANSTALTNINGER FOR RIGABUGTEN
Artikel 20
Særlig fiskeritilladelse
1. For at fiske i underområde 28-1 skal fartøjer have en særlig fiskeritilladelse udstedt efter artikel 7 i forordning (EF) nr. 1627/94.
2. Medlemsstaterne skal sørge for, at fartøjer, der har fået udstedt den i stk. 1 omhandlede særlige fiskeritilladelse, er opført med navn og internt registreringsnummer på en liste, som gøres offentligt tilgængelig på et websted, hvis adresse sendes til Kommissionen og medlemsstaterne af den enkelte medlemsstat.
3. Fartøjer, der er opført på listen, skal opfylde følgende betingelser:
a)
den samlede maskineffekt (kW) for fartøjerne opført på listerne må ikke overstige den konstaterede maskineffekt for hver medlemsstat i 2000 og 2001 i underområde 28-1, og
b)
et fartøjs maskineffekt må på intet tidspunkt overstige 221 kW.
Artikel 21
Udskiftning af fartøjer eller maskiner
1. Ethvert fartøj, der er opført på listen omhandlet i artikel 20, stk. 2, kan udskiftes med ét eller flere andre fartøjer, forudsat:
a)
at en sådan udskiftning ikke medfører en forøgelse af den samlede maskineffekt som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra a), i den pågældende medlemsstat
b)
at det nye fartøjs maskineffekt på intet tidspunkt overstiger 221 kW.
2. En maskine i et fartøj, der er opført på listen omhandlet i artikel 20, stk. 2, kan udskiftes, forudsat:
a)
at maskinudskiftningen ikke bevirker, at fartøjets maskineffekt på noget tidspunkt overstiger 221 kW
b)
at den nye maskines effekt ikke er så stor, at udskiftningen resulterer i en forøgelse af den samlede maskineffekt som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra a), for den pågældende medlemsstat.
Artikel 22
Forbud mod trawl
I underområde 28-1 forbydes fiskeri med trawl i farvande, hvor vanddybden er under 20 m.
KAPITEL VI
GENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 23
Forbudte fiskeredskaber og fangstmetoder
1. Det er forbudt at fange levende akvatiske ressourcer ved hjælp af fangstmetoder, der indebærer anvendelse af sprængstoffer, gift, bedøvende stoffer, elektrisk strøm eller nogen form for projektil.
2. Levende akvatiske ressourcer, der er fanget efter metoder som omhandlet i stk. 1, må hverken sælges, frembydes eller udbydes til salg.
Artikel 24
Videnskabelig forskning
1. Denne forordning gælder ikke for fiskeri udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, jf. dog følgende betingelser:
a)
fiskeriet skal foregå med den eller de pågældende medlemsstaters tilladelse og under dennes eller disses myndighed
b)
den eller de medlemsstater, i hvis farvande forskningen finder sted, skal i forvejen være blevet underrettet om sådant fiskeri
c)
fartøjer, der driver sådant fiskeri, skal medbringe en tilladelse udstedt af den medlemsstat, hvis flag de fører.
2. Uanset stk. 1 må levende akvatiske ressourcer, der er fanget til formålene i stk. 1, hverken sælges, oplagres, frembydes eller udbydes til salg, medmindre:
a)
de opfylder mindstemålene som anført i bilag IV, og mulighederne ikke er udtømt for ressourcer, for hvilke der er fastlagt fiskerimuligheder; eller
b)
de sælges direkte til andre formål end konsum.
Artikel 25
Udsætning og omflytning
Denne forordning gælder ikke for fiskeri, der udelukkende tager sigte på udsætning eller omflytning af levende akvatiske ressourcer, og som foregår med tilladelse fra den eller de pågældende medlemsstater og under dennes eller disses myndighed. Foregår udsætningen eller omflytningen i en anden medlemsstats eller andre medlemsstaters farvande, skal alle berørte medlemsstater underrettes herom i forvejen.
Artikel 26
Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne, som kun gælder for fiskerfartøjer, som fører deres flag
1. Medlemsstaterne kan til bevarelse og forvaltning af bestande eller for at reducere fiskeriets indvirkninger på det marine økosystem træffe tekniske foranstaltninger, der skal begrænse fiskerimulighederne, og som:
a)
supplerer foranstaltningerne i Fællesskabets fiskeriretsforskrifter, eller
b)
er mere vidtrækkende end minimumskravene i Fællesskabets fiskeriretsforskrifter.
2. Foranstaltningerne i stk. 1 gælder kun for fiskere fra den pågældende medlemsstat og skal være forenelige med fællesskabsretten.
3. Medlemsstaten underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen om foranstaltningerne.
4. Medlemsstaterne skal på Kommissionens anmodning sende den alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere, om de nationale tekniske foranstaltninger opfylder betingelserne i stk. 1.
5. Hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltningerne ikke opfylder betingelserne i stk. 1, vedtager den en afgørelse om, at medlemsstaten skal ophæve eller ændre foranstaltningerne.
Artikel 27
Videnskabelig vurdering af typer af fiskeredskaber
Senest den 1. januar 2008 skal Kommissionen sørge for, at der gennemføres en videnskabelig vurdering af virkningerne af brugen af specielt hildingsgarn, toggegarn og indfiltringsgarn på hvaler, og at resultaterne heraf sendes til Europa-Parlamentet og Rådet.
KAPITEL VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 28
Gennemførelsesbestemmelser
Gennemførelsesbestemmelser til denne forordning vedtages efter proceduren omhandlet i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002.
Artikel 29
Ændringer af bilagene
Ændringer af bilag I og tillæg 1 og 2 til bilag II vedtages efter proceduren omhandlet i artikel 30, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002.
Artikel 30
Ændringer af forordning (EF) nr. 1434/98
I forordning (EF) nr. 1434/98 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 1, stk. 2, udgår.
2)
Artikel 2, stk. 2 og 3, udgår.
3)
Artikel 3, stk. 1, affattes således:
»1. Sild fanget:
-
i område 1 og 2 med trukne netredskaber med en mindstemaskestørrelse på mindst 32 mm, eller
-
i område 3 med trukne netredskaber med en mindstemaskestørrelse på mindst 40 mm, eller
-
i region 1, 2 eller 3, med andre redskaber end trukne redskaber
må ikke landes til andre formål end direkte konsum, medmindre de først er blevet udbudt til salg til direkte konsum og ikke har fundet nogen aftager.«
4)
Artikel 3, stk. 2, affattes således:
»2. Al sild fanget med alle slags redskaber i henhold til betingelserne som fastsat i artikel 2 kan imidlertid landes til andre formål end direkte konsum.«
Artikel 31
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 88/98 ophæves.
Henvisninger til den ophævede forordning skal betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag V.
Artikel 32
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2006.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2005.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2187/2005,
annettu 21 päivänä joulukuuta 2005,
kalavarojen säilyttämisestä teknisten toimenpiteiden avulla Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueilla, asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 88/98 kumoamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (3) 2 ja 4 artiklan mukaisesti neuvoston on käytettävissä olevat tieteelliset, tekniset ja taloudelliset lausunnot huomioon ottaen vahvistettava yhteisön toimenpiteet, joita tarvitaan kestävien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien edellytysten takaamiseen elollisten vesiluonnonvarojen hyödyntämiselle. Sitä varten neuvosto voi hyväksyä teknisiä toimenpiteitä kalastuskuolevuuden ja kalastustoimien ympäristövaikutusten rajoittamiseksi.
(2)
Yhteisön liittyminen Itämeren ja Belttien kalastusta ja elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevaan yleissopimukseen, jäljempänä ’Gdanskin yleissopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna sopimusvaltioiden edustajien kokouspöytäkirjalla, hyväksyttiin päätöksellä 83/414/ETY (4).
(3)
Kansainvälinen Itämeren kalastuskomissio (International Baltic Sea Fishery Commission, jäljempänä ’IBSFC’) on Gdanskin yleissopimuksella tapahtuneesta perustamisestaan lähtien vahvistanut joukon Itämeren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevia toimenpiteitä. Se on ilmoittanut sopimuspuolille tietyistä suosituksista näiden teknisten toimenpiteiden muuttamiseksi.
(4)
Yhteisön on aiheellista soveltaa tällaisia suosituksia. Koska IBSFC saatetaan korvata kahdenvälisellä yhteistyöllä Venäjän federaation kanssa, yhteisön sääntöjen ei kuitenkaan tulisi noudattaa mainittuja suosituksia tiukasti vaan niiden avulla olisi pyrittävä luomaan nykyisiin sääntöihin perustuva kattava ja yhdenmukainen teknisten toimenpiteiden järjestelmä yhteisön vesialueita varten. Joissakin tapauksissa sääntöjä on aiheellista yksinkertaistaa, kun nykyiset säännöt ovat tarpeettoman yksityiskohtaisia ja/tai ne eivät ole kalavarojen säilyttämisen kannalta perusteltavissa.
(5)
Asetuksessa (EY) N:o 88/98 (5) säädetään tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä.
(6)
Asetuksen (EY) N:o 88/98 soveltaminen on tuonut esiin eräitä asetuksen puutteita, joista on aiheutunut ongelmia sen soveltamisessa ja täytäntöönpanossa ja jotka olisi korjattava erityisesti määrittelemällä kohdelajit ja vaadittavat saaliiden prosenttiosuudet, joita sovelletaan eri silmäkokoalueisiin ja maantieteellisiin alueisiin tietyillä pyydyksillä kalastettaessa.
(7)
Olisi määriteltävä tapa, jolla kohdelajien ja muiden lajien prosenttiosuudet lasketaan.
(8)
Kunkin lajin alin mitta olisi vahvistettava ottaen huomioon sen pyytämiseen käytettäväksi sopivan pyydyksen silmäkoon valikoivuus.
(9)
Tutkimuksissa on käynyt ilmi, että ankeriaan troolikalastuksessa on suuret turskanpoikasten sivusaaliit. Siksi olisi kiellettävä ankeriaankalastus aktiivisella pyydyksellä.
(10)
Riianlahti on ainutlaatuinen ja varsin herkkä meriekosysteemi, joka vaatii erityistoimenpiteitä, jotta sen kalavarojen käytön kestävyys voitaisiin taata ja kalastustoiminnan vaikutukset minimoida. Vuoden 2003 liittymisasiakirjan 21 artiklassa säädetään siksi, että neuvosto muuttaa asetusta (EY) N:o 88/98 ennen liittymisajankohtaa vahvistaakseen tarvittavat säilyttämistoimenpiteet Riianlahdella.
(11)
Kalastustoiminnan valvomista varten aluksilta olisi Riianlahdelle pääsemiseksi edellytettävä erityiskalastuslupia koskevista yleisistä säännöksistä 27 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa asetuksessa (EY) N:o 1627/94 (6) tarkoitettu erityiskalastuslupa.
(12)
Tutkimuksissa on käynyt turskan osalta ilmi, että vedettävien pyydysten, joissa ei ole valikointiristikkoa ja joissa on normaali vinoneliöön solmittu havas perässä ja pidennysosassa, valikoivuus on huonompi kuin pyydysten, joissa on Bacoma-tyyppinen valikointiristikko, tai pyydysten, joissa havasta on perässä ja pidennysosassa käännetty 90 astetta. Sen vuoksi on aiheellista, ettei yhteisön vesillä eikä yhteisön alusten sallita käyttää turskankalastuksessa vedettäviä pyydyksiä, joissa ei ole Bacoma-tyyppistä valikointiristikkoa tai joissa havasta perässä ja pidennysosassa ei ole käännetty 90 astetta, kun kohdelajina on turska.
(13)
Asetuksessa (EY) N:o 1434/98 (7) säädettiin edellytykset, joilla silliä ja silakkaa voidaan purkaa aluksesta muihin teollisiin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi.
(14)
Asetuksen (EY) N:o 1434/98 monimutkaisten sääntöjen yksinkertaistamiseksi mainitun asetuksen Itämerta koskevat säännökset olisi korvattava lajittelemattomien saaliiden purkamista koskevilla tämän asetuksen yleisillä säännöksillä. Asetus (EY) N:o 1434/98 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.
(15)
Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (8) mukaisesti.
(16)
Myös muutokset tämän asetuksen liitteeseen I ja liitteen II lisäyksiin 1 ja 2 olisi tehtävä päätöksen 1999/468/EY mukaisesti.
(17)
Asetukseen (EY) N:o 88/98 tehtävien muutosten suuren lukumäärän ja laajuuden vuoksi kyseinen asetus olisi kumottava ja korvattava uudella tekstillä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tässä asetuksessa säädetään teknisistä säilyttämistoimenpiteistä, jotka liittyvät jäsenvaltioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla liitteessä I määritellyillä maantieteellisillä alueilla sijaitsevilla merialueilla tapahtuvaan kalavarojen pyyntiin ja aluksesta purkamiseen.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa
a)
’aktiivisella pyydyksellä’ tarkoitetaan pyydystä, jolla pyytäminen vaatii pyydyksen aktiivista liikettä, erityisesti vedettävät pyydykset ja saartopyydykset mukaan luettuina
i)
’troolilla’ tarkoitetaan pyydystä, jota vedetään aktiivisesti yhdellä tai useammalla kalastusaluksella ja joka muodostuu verkosta, jolla on kartion tai pyramidin muotoinen runko (troolin runko), jonka takaosan sulkee troolin perä,
ii)
’puomitroolilla’ tarkoitetaan troolipyydystä, jonka verkko pidetään vaakatasossa avoinna teräs- tai puutangon eli puomin avulla, jonka verkko on varustettu pohjaköysillä ja ketjumatoilla tai pohjaketjuilla ja jota alus vetää pääkoneensa avulla pitkin pohjaa,
iii)
’ankkuroidulla kierrenuotalla’ tarkoitetaan vedettävää saartopyydystä, jota käytetään aluksesta kahden pitkän köyden (nuottaköydet) avulla jotka on suunniteltu kokoamaan kalat kohti nuotan suuaukkoa. Tässä verkosta valmistetussa pohjatroolin kanssa muodoltaan ja kooltaan samankaltaisessa pyydyksessä on kaksi pitkää sivua, runko ja pussi (perä),
iv)
’laahusreellä’ tarkoitetaan eri muotoisia ja kokoisia kehykseen asennettuja metallikoreja, joiden alaosassa on raappa, joka voi olla hammastettu,
v)
’kurenuotalla’ tarkoitetaan verkosta valmistettua saartopyydystä, jonka pohja kurotaan umpeen verkon pohjassa olevalla kurevaijerilla, joka kulkee pohjaköyden kanssa renkaiden läpi ja jonka avulla verkko voidaan kuroa umpeen;
b)
’passiivisella pyydyksellä’ tarkoitetaan pyydystä, jolla pyytäminen ei vaadi pyydyksen aktiivista liikettä; näitä ovat verkot, pussiverkot, riimuverkot, rysät, siimat, merrat ja pyydykset. Verkot voivat muodostua yhdestä tai useammasta verkosta, joissa on ylä-, ala- ja yhdistävät köydet ja jotka on voitu varustaa ankkurointi-, kellutus- ja paikannusvälineillä
i)
’verkolla’ ja ’pussiverkolla’ tarkoitetaan yhdestä verkkoliinasta tehtyä pyydystä, joka pysyy pystysuorassa kohojen ja painojen avulla. Elolliset vesiluonnonvarat joko sotkeutuvat siihen tai jäävät kiinni sen silmiin,
ii)
’riimuverkolla’ tarkoitetaan millä tahansa keinolla pohjaan kiinnitettyä tai kiinnitettävissä olevaa pyydystä, joka muodostuu kahdesta tai useammasta verkkoliinasta, jotka pysyvät vaakasuorassa vedessä kohojen ja painojen avulla,
iii)
’siimalla’ tarkoitetaan joukkoa toisiinsa yhdistettyjä, joko pohjaan kiinnitettyjä tai ajelehtivia siimoja, joista jokaisessa on suuri määrä syöteillä varustettuja koukkuja;
c)
’koukulla’ tarkoitetaan taivutettua, yleensä väkäsellä varustettua teroitettua teräslangan kappaletta;
d)
’vedessäoloajalla’ tarkoitetaan aikaa siitä hetkestä, kun verkot lasketaan veteen, siihen hetkeen, kun verkot on kokonaisuudessaan nostettu kalastusalukselle;
e)
’neliösilmäisellä havaksella’ sellaista havaksen rakennetta, jossa silmäntankojen suunnista toinen on samansuuntainen ja toinen suorassa kulmassa verkon pituusakseliin nähden;
f)
’troolin perällä’ tarkoitetaan troolin kahdeksaa viimeistä metriä, joko lieriön muotoista, eli kehältään kauttaaltaan samansuuruista, tai suippenevaa osaa;
g)
’perän suojuksella’ tarkoitetaan lieriön muotoista havaskappaletta, joka ympäröi kokonaan troolin perän ja joka voidaan kiinnittää perään paikoitellen;
h)
’perän takimmaisella vahvikeköydellä’ tarkoitetaan pyöreää köyttä, joka on kiinnitetty perään sulkuköyden silmistä, kun silmät on vedetty suoraksi pituussuunnassa;
i)
’nostopussin kiristysköydellä’ tarkoitetaan perän tai sitä mahdollisesti ympäröivän suojuksen kehän kiertävää ja siihen silmukoilla tai renkailla kiinnitettyä köyttä;
j)
’pyöreällä köydellä’ tarkoitetaan perän tai perän suojuksen kehän kiertävää ja siihen kiinnitettyä köyttä;
k)
’nieluverkolla’ tarkoitetaan havaskappaletta, joka on kiinnitetty aktiivipyydyksen verkon sisäpuolelle siten, että se päästää saaliin pyydyksen etuosasta pyydyksen takaosaan mutta rajoittaa saaliin poispääsymahdollisuuksia;
l)
’peräpoijulla’ tarkoitetaan perään kiinnitettyä kelluvaa kappaletta;
m)
’poijuköydellä’ tarkoitetaan köyttä, jolla peräpoiju liitetään pyydyksen kannateltavaan tai merkittävään osaan;
n)
’pidennysosalla’ tarkoitetaan kapenematonta, lieriön muotoista, eli kehältään kauttaaltaan troolin perän kanssa samansuuruista troolin osaa, joka on kiinnitetty troolin perään tai on sen jatkona.
II LUKU
VERKKOPYYDYKSET JA NIIDEN KÄYTÖN EDELLYTYKSET
I JAKSO
Kohdelajit
3 artikla
Kohdelajit ja pienimmät sallitut silmäkoot
1. Kunkin liitteessä I luetellun osa-alueen osalta kunkin kohdelajin pyynnissä sallitut silmäkokoalueet määritellään liitteessä II troolien, ankkuroitujen kierrenuottien ja muilla vastaavilla pyydyksillä kalastamisen osalta, liitteessä III verkoilla, pussiverkoilla tai riimuverkoilla kalastamisen osalta. Pyydyksen tai verkon mikään osa ei saa olla silmäkooltaan pienempi kuin kunkin silmäkokoluokan pienin silmäkoko.
2. Kohdelajien alimmat prosenttiosuudet aluksella pidettävistä elollisista vesiluonnonvaroista kunkin maantieteellisen osa-alueen ja kunkin silmäkokoalueen osalta vahvistetaan liitteissä II ja III.
3. Jos aluksella on kalastusmatkalla mukana pohjaharoja, aluksella ei saa pitää eikä siitä saa purkaa minkäänlaista määrää elollisia vesiluonnonvaroja, ellei vähintään 85 prosenttia kokonaismäärän elopainosta ole simpukoita ja/tai punalevää (Furcellaria lumricalis).
4. Osa-alueella ei saa käyttää verkkoja tai pussiverkkoja, joiden silmäkoko on liitteessä III tarkoitettua pienempi.
5. Osa-alueella ei saa käyttää riimuverkkoja, joiden silmäkoko siinä osassa verkkoa, missä se on suurin, ei vastaa jotakin liitteessä III säädettyä luokkaa, ellei silmäkoko siinä osassa verkkoa, missä se on pienin, ole alle 16 millimetriä. Jos silmäkoko siinä kohdassa, missä se on pienin, on alle 16 millimetriä, kaikkien silmien, joiden silmäkoko on yli 16 mm, on vastattava liitteessä III säädettyä luokkaa.
6. Kalastusmatkalla saatuja saaliita ei saa purkaa aluksesta, jos liitteessä I mainituilla osa-alueilla pyydetyt ja aluksella pidetyt saaliit eivät ole liitteessä II tai liitteessä III vahvistettujen niitä koskevien edellytysten mukaisia.
4 artikla
Kohdelajin prosenttiosuuden laskeminen
1. Liitteissä II ja III tarkoitetut kohdelajien prosenttiosuudet on laskettava suhteessa kaikkien niiden liitteissä II ja III lueteltujen lajien elopainoon, jotka on joko pidetty aluksella lajittelun jälkeen tai purettu.
2. Kohdelajien ja muiden lajien prosenttiosuus saadaan yhdistämällä kaikki aluksella pidetyt kohdelajien ja kaikki liitteissä II ja III lueteltujen muiden lajien määrät.
3. Kun lasketaan kohdelajien prosenttiosuuksia sellaisten kalastusalusten osalta, joista on jälleenlaivattu liitteissä II ja III lueteltujen lajien määriä, nämä määrät on otettava huomioon.
4. Kohdelajien prosenttiosuudet voidaan laskea yhden tai useamman edustavan otoksen perusteella.
II JAKSO
Aktiiviset pyydykset
5 artikla
Pyydysten rakenne
1. Missään verkon osassa ei saa käyttää laitteita, jotka tukkisivat tai pienentäisivät pyydyksen perää.
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, mitä tahansa kangasta, havasta tai muuta ainetta olevan kaistaleen, jolla pyritään ehkäisemään tai vähentämään kulumista, saa kiinnittää aktiivisen pyydyksen perän alemman puoliskon ulkopuolelle. Tällaisen kaistaleen saa kiinnittää ainoastaan perän etu- ja sivureunoihin.
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, troolien, ankkuroitujen kierrenuottien ja muiden vastaavien vedettävien verkkopyydysten, joiden perän silmäkoko on alle 90 millimetriä, perän ulkopuolelle voidaan kiinnittää suojus. Perän suojuksen silmäkoon on oltava vähintään kaksinkertainen perän silmäkokoon verrattuna ja joka tapauksessa vähintään 80 millimetriä.
Perän suojuksen saa kiinnittää seuraavista kohdista:
a)
etureunasta;
b)
takareunasta; tai
c)
etu- ja takaosan välistä niiden ympärille.
Perän suojus voidaan kiinnittää
a)
perän ja sen pidennysosan ympärille yhtä silmäriviä pitkin; tai
b)
pitkittäin yhtä silmäriviä pitkin.
4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, on sallittua
a)
käyttää aktiivisissa pyydyksissä nieluverkkoa. Nieluverkon saa kiinnittää joko perän sisään tai perän eteen. Nieluverkkoon ei sovelleta liitteessä II vahvistettuja vähimmäissilmäkokoja koskevia säännöksiä. Nieluverkon etuosan kiinnityskohdan ja perän pään välisen etäisyyden on oltava vähintään kolme kertaa niin pitkä kuin nieluverkko;
b)
kiinnittää perän ulkopuolelle mihin tahansa kohtaan saaliin määrää mittaava anturi;
c)
käyttää perän ulkopuolelle kiinnitettyä pyöreää köyttä tai nostopussia trooleissa, ankkuroiduissa kierrenuotissa ja muissa vastaavissa vedettävissä verkkopyydyksissä, joiden perän silmäkoko on alle 90 millimetriä;
d)
käyttää yhtä perän ulkopuolelle kiinnitettyä nostopussia trooleissa, ankkuroiduissa kierrenuotissa ja muissa vastaavissa vedettävissä verkkopyydyksissä, joiden perän silmäkoko on vähintään 90 millimetriä;
e)
kiinnittää perän molempiin pystysuoriin jameisiin kohot;
f)
käyttää perään kiinnitettyä vahvikeköyttä. Vahvikeköyden ja perän välinen etäisyys saa olla enintään 50 senttimetriä.
6 artikla
Kielletyt erityisrakenteet
On kiellettyä käyttää
a)
troolin perää, jonka jonkin kohdan kehällä samankokoisten silmien lukumäärä kasvaa etupäästä takapäähän;
b)
pidennysosaa, jonka kehä on joltakin kohtaa pienempi kuin perän, johon pidennysosa on kiinnitetty, etummaisen pään kehä;
c)
perää, jonka silmäkoko on vähintään 32 millimetriä ja jonka silmät eivät ole vinoneliöitä eivätkä neliöitä;
d)
troolia, ankkuroitua kierrenuottaa tai vastaavaa pyydystä, jonka silmäkoko on vähintään 90 millimetriä ja johon on kiinnitetty perä jollakin muulla tavoin kuin ompelemalla se perää edeltävään verkon osaan;
e)
troolia, ankkuroitua kierrenuottaa tai vastaavaa pyydystä, jonka silmäkoko on vähintään 90 millimetriä ja jossa on yli 100 avointa vinoneliösilmää ja alle 40 avointa vinoneliösilmää missä tahansa kohdassa perän kehää, lukuun ottamatta liitoskohtaa ja jameita;
f)
troolin perää, jonka suoraksi vedetyn yläpuolen pituus ei ole lähes yhtä suuri kuin sen suoraksi vedetyn alapuolen pituus.
7 artikla
Valikoivuus turskan troolikalastuksessa
Komissio esittää neuvostolle viimeistään vuoden 2007 syyskuussa tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean lausunnon perusteella arvion niiden aktiivisten pyydysten valikoivuudesta turskan osalta, joiden tunnustettu kohdelaji turska on.
III JAKSO
Passiiviset pyydykset
8 artikla
Mitat ja vedessäoloaika
1. Verkoilla, pussiverkoilla tai riimuverkoilla kalastettaessa on kiellettyä käyttää yli 9:ää kilometriä verkkoja kokonaispituudeltaan enintään 12 metrin pituista alusta kohti ja yli 21:tä kilometriä verkkoja kokonaispituudeltaan yli 12 metrin pituista alusta kohti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen verkkojen vedessäoloaika saa olla enintään 48 tuntia.
3. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, 1 kohdassa mainittujen verkkojen vedessäoloaikaa ei rajoiteta jääpeitteen alta kalastettaessa.
9 artikla
Ajoverkkoja koskevat rajoitukset
1. Ajoverkkojen aluksella pitäminen ja käyttö kalastukseen kielletään 1 päivästä tammikuuta 2008.
2. Vuosina 2006 ja 2007 aluksella saa pitää ajoverkkoja tai käyttää niitä kalastukseen, jos aluksella on siihen lippujäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen lupa.
3. Niiden alusten lukumäärä, joille jäsenvaltio saa myöntää luvan pitää ajoverkkoja aluksella tai käyttää niitä kalastukseen, saa vuonna 2006 olla enintään 40 prosenttia ja vuonna 2007 enintään 20 prosenttia niiden alusten määrästä, jotka vuosina 2001-2003 käyttivät ajoverkkoja.
4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, osa-alueilla 25-32 niiden alusten lukumäärä, joille jäsenvaltio saa myöntää luvan pitää ajoverkkoja aluksella tai käyttää niitä kalastukseen, saa olla enintään 40 prosenttia niiden alusten määrästä, jotka vuosina 2001-2003 käyttivät ajoverkkoja.
5. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin vuoden 30 päivänä huhtikuuta luettelo aluksista, joilla on lupa harjoittaa kalastusta ajoverkoilla.
10 artikla
Ajoverkkoja koskevat edellytykset
1. Ajoverkkoja käyttävän aluksen päällikön on pidettävä kalastuspäiväkirjaa, johon on kirjattava päivittäin seuraavat tiedot:
a)
aluksella pidettyjen verkkojen yhteenlaskettu pituus;
b)
kussakin kalastustoimessa käytettyjen verkkojen yhteenlaskettu pituus;
c)
valaiden sivusaalismäärät, saaliiden päivämäärä ja paikka.
2. Ajoverkkoja käyttävien alusten on pidettävä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu lupa-asiakirja aluksella.
IV JAKSO
Verkkopyydyksiä koskevat yleiset säännökset ja pyydysten käyttöedellytykset
11 artikla
Silmäkoon ja langan paksuuden määrittäminen
Kalaverkkojen silmäkoon ja langan paksuuden määrittämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24 päivänä tammikuuta 2003 annettua komission asetusta (EY) N:o 129/2003 (9) sovelletaan.
12 artikla
Vaadittavat saalisosuudet
1. Liitteissä II ja III säädetyt sallitut prosenttiosuudet ylittäviä pyydettyjen elävien vesiluonnonvarojen määriä ei saa purkaa, vaan ne on päästettävä takaisin mereen ennen saaliin purkamista.
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, kun alus kalastusmatkan aikana lähtee joltakin liitteissä II ja III luetellulta osa-alueryhmältä, saman matkan aikana edelliseltä maantieteelliseltä alueelta pyydettyjen ja aluksella pidettyjen kohdelajien liitteissä II ja III vahvistetut vähimmäisprosenttiosuudet on saavutettava kahden tunnin kuluessa.
13 artikla
Pyydysten käyttöä koskevat edellytykset
1. Pyydykset, joiden käyttö on kielletty tietyllä maantieteellisellä alueella tai tiettynä ajanjaksona, on säilytettävä siten, että ne eivät ole toimintavalmiita sillä alueella tai sinä ajanjaksona, jota kielto koskee. Varapyydykset on säilytettävä erikseen siten, että ne eivät ole käyttövalmiita.
2. Pyydystä ei pidetä käyttövalmiina, jos
a)
troolien, ankkuroitujen kierrenuottien ja vastaavien pyydysten osalta lukuun ottamatta paritroolia:
i)
trooliovet on kiinnitetty reelingin tai troolipukkien sisä- tai ulkopuolelle,
ii)
troolin vetovaijerit on irrotettu trooliovista tai painoista;
b)
paritroolien osalta siipiverkkojen kärjissä olevat painot on irrotettu ja säilytetään erillään;
c)
siimojen, verkkojen, pussiverkkojen ja riimuverkkojen osalta:
i)
verkot on pakattu ja sidottu suojakankaan alle,
ii)
siimat ja koukut pidetään suljetuissa laatikoissa;
d)
kurenuottien osalta pää- tai alavaijeri on irrotettu nuotasta.
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, käytettäessä mitä tahansa pyydystä, jonka kohdelajiksi on liitteen II tai III mukaisesti määritelty turska (Gadus morhua), aluksella ei saa pitää muuntyyppisiä pyydyksiä.
III LUKU
PURETTAVIEN KALOJEN ALIMMAT MITAT
14 artikla
Kalojen mittaaminen
1. Kalaa pidetään alamittaisena, jos se ei täytä liitteessä IV kyseiselle lajille ja maantieteelliselle alueelle vahvistettuja alinta mittaa koskevia vaatimuksia.
2. Kalan koko on mitattava leuan kärjestä (suu suljettuna) pyrstöevän kärkeen.
15 artikla
Alamittaisten kalojen aluksella pitäminen
1. Alamittaisia kaloja ei saa pitää aluksella, siirtää toiseen alukseen, purkaa aluksesta, kuljettaa, varastoida, myydä, pitää esillä eikä tarjota myyntiin, vaan ne on laskettava heti takaisin mereen.
2. Muihin kaloihin kuin liitteessä II silmäkokoluokkien alle 16 millimetriä tai 16-31 millimetriä kohdelajeiksi määriteltyihin kaloihin, jotka on pyydetty silmäkooltaan alle 32 millimetrin troolilla, ankkuroidulla kierrenuotalla tai vastaavalla pyydyksellä tai kurenuotalla, ei sovelleta 1 kohtaa edellyttäen, että mainittuja kaloja ei lajitella, myydä, pidetä esillä eikä tarjota myyntiin ihmisravinnoksi.
IV LUKU
TIETTYJÄ ALUEITA, KALASTUSTYYPPEJÄ TAI ELÄVIÄ VESILUONNONVAROJA KOSKEVAT RAJOITUKSET
16 artikla
Kalastuskieltoalueet
Kalastus aktiivisilla pyydyksillä on kielletty koko vuoden seuraavien peräkkäisten pisteiden kautta kulkevien loksodromien rajaamalla maantieteellisellä alueella, joka mitataan WGS84-koordinaattijärjestelmää käyttäen:
1)
54°23′ N, 14°35′ E
2)
54°21′ N, 14°40′ E
3)
54°17′ N, 14°33′ E
4)
54°07′ N, 14°25′ E
5)
54°10′ N, 14°21′ E
6)
54°14′ N, 14°25′ E
7)
54°17′ N, 14°17′ E
8)
54°24′ N, 14°11′ E
9)
54°27′ N, 14°25′ E
10)
54°23′ N, 14°35′ E.
17 artikla
Lohen ja meritaimenen pyyntiä koskevat rajoitukset
1. Lohen (Salmo salar) ja meritaimenen (Salmo trutta) pitäminen aluksella on kiellettyä
a)
1 päivästä kesäkuuta 15 päivään syyskuuta osa-alueilla 22-31;
b)
15 päivästä kesäkuuta 30 päivään syyskuuta osa-alueella 32.
2. Pyyntikieltoalue rauhoitusaikana on neljän meripeninkulman ulkopuolella perusviivoista mitattuna.
3. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, lohirysällä pyydetyn lohen (Salmo salar) ja meritaimenen (Salmo trutta) pitäminen aluksella sallitaan.
18 artikla
Ankeriaan pyyntiä koskevat rajoitukset
Aktiivisilla pyydyksillä pyydetyn ankeriaan pitäminen aluksella on kiellettyä ympäri vuoden.
19 artikla
Lajittelemattomien saaliiden purkamista koskevat rajoitukset
1. Lajittelemattomat saaliit saa purkaa vain satamissa ja purkupaikoilla, joissa käytetään 2 kohdassa mainittua näytteenotto-ohjelmaa.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytössä on riittävä näytteenotto-ohjelma, jolla voidaan valvoa tehokkaasti lajittelemattomien saaliiden purkamista lajeittain.
V LUKU
RIIANLAHTEA KOSKEVAT ERITYISTOIMENPITEET
20 artikla
Erityiskalastuslupa
1. Osa-alueella 28-1 kalastavilla aluksilla on oltava asetuksen (EY) N:o 1627/94 7 artiklan mukaisesti annettu erityiskalastuslupa.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alusten, joille on annettu 1 kohdassa tarkoitettu erityiskalastuslupa, nimi ja kansallinen rekisterinumero on luettelossa, joka on yleisön saatavilla Internet-sivustolla, jonka osoitteen kukin jäsenvaltio toimittaa komissiolle ja jäsenvaltioille.
3. Luetteloon sisältyvien alusten on täytettävä seuraavat edellytykset:
a)
luetteloissa olevien alusten kokonaiskoneteho (kW) ei saa ylittää kyseisen jäsenvaltion osa-alueella 28-1 vuosina 2000-2001 toimineiden alusten kokonaiskonetehoa; ja
b)
aluksen koneteho ei saa millään hetkellä ylittää 221:tä kilowattia (kW).
21 artikla
Aluksen tai moottorin korvaaminen
1. Edellä 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa oleva yksittäinen alus voidaan korvata yhdellä tai useammalla aluksella, jos
a)
korvaaminen ei lisää 20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa; eikä
b)
korvaavan aluksen koneteho ylitä millään hetkellä 221:tä kilowattia.
2. Minkä tahansa 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa olevan yksittäisen aluksen moottori voidaan korvata, jos
a)
moottorin korvaaminen ei nosta millään hetkellä konetehoa yli 221 kilowatin; ja
b)
korvaavan moottorin teho ole niin suuri, että korvaaminen lisäisi 20 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua kyseisen jäsenvaltion kokonaiskonetehoa.
22 artikla
Troolauskielto
Troolikalastus osa-alueella 28-1 kielletään alle 20 metrin syvyisissä vesissä.
VI LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
23 artikla
Kielletyt pyydykset ja kalastusmenetelmät
1. Elävien vesiluonnonvarojen pyytäminen sellaisilla menetelmillä, joihin kuuluu räjähteiden, myrkyllisten tai huumaavien aineiden, sähkövirran tai jonkinlaisen ammuksen käyttöä, on kiellettyä.
2. Elävien vesiluonnonvarojen myyminen, esillä pitäminen ja myyntiin tarjoaminen on kiellettyä, jos ne on pyydetty 1 kohdassa tarkoitettuja menetelmiä käyttäen.
24 artikla
Tieteellinen tutkimus
1. Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimiin, joita harjoitetaan yksinomaan tieteellisessä tutkimustarkoituksessa seuraavia edellytyksiä noudattaen:
a)
kalastustoimien on tapahduttava kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten luvalla ja alaisuudessa;
b)
kalastustoimista on ilmoitettava ennalta sille jäsenvaltiolle tai niille jäsenvaltioille, joiden vesialueilla tutkimusta tehdään; ja
c)
kalastustoimia harjoittavalla aluksella on oltava sen jäsenvaltion myöntämä lupa, jonka lipun alla se purjehtii.
2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, 1 kohdassa määriteltyyn tarkoitukseen pyydettyjä eläviä vesiluonnonvaroja ei saa myydä, varastoida, pitää esillä eikä tarjota myyntiin, paitsi jos
a)
ne täyttävät liitteessä IV luetellut aluksesta purettavien kalojen alimpia mittoja koskevat vaatimukset ja sellaisten kalavarojen osalta, joille on vahvistettu kalastusmahdollisuudet, näitä mahdollisuuksia ei ole käytetty loppuun; tai
b)
ne myydään suoraan muihin tarkoituksiin kuin ihmisravinnoksi.
25 artikla
Kantojen keinotekoinen elvyttäminen ja siirtoistutukset
Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimiin, joiden ainoana tarkoituksena on kantojen keinotekoinen elvyttäminen tai elävien vesiluonnonvarojen siirtoistutus ja joita toteutetaan kyseisen jäsenvaltion tai kyseisten jäsenvaltioiden luvalla ja alaisuudessa. Jos kantojen keinotekoista elvytystä tai siirtoistutuksia toteutetaan toisen jäsenvaltion tai toisten jäsenvaltioiden vesillä, kaikille asianomaisille jäsenvaltioille on ilmoitettava asiasta etukäteen.
26 artikla
Jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet, joita sovelletaan ainoastaan niiden lipun alla purjehtiviin aluksiin
1. Jäsenvaltiot voivat kalakantojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi tai vähentääkseen kalastuksen vaikutuksia meren ekosysteemiin toteuttaa kalastusmahdollisuuksien rajoittamiseen tähtääviä teknisiä toimenpiteitä, jotka
a)
täydentävät yhteisön kalastusasetuksissa säädettyjä toimenpiteitä; tai
b)
ylittävät yhteisön kalastusasetuksissa säädetyt vähimmäisvaatimukset.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan ainoastaan kyseisen jäsenvaltion kalastajiin, ja niiden on oltava yhteensopivia yhteisön lainsäädännön kanssa.
3. Asianomaisen jäsenvaltion on annettava tällaiset toimenpiteet viipymättä tiedoksi muille jäsenvaltioille ja komissiolle.
4. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava sille kaikki tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko toimenpiteet 1 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisia.
5. Jos komissio katsoo, että toimenpiteet eivät ole 1 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisia, se tekee päätöksen, jolla jäsenvaltiota vaaditaan peruuttamaan toimenpiteet tai muuttamaan niitä.
27 artikla
Pyydystyyppien tieteellinen arviointi
Komissio varmistaa 1 päivään tammikuuta 2008 mennessä, että erityisesti verkkojen, riimuverkkojen ja pussiverkkojen käytön vaikutukset valaisiin arvioidaan tieteellisesti ja tulokset esitellään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
VII LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
28 artikla
Täytäntöönpanosäännöt
Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen täytäntöönpanosta annetaan asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
29 artikla
Liitteisiin tehtävät muutokset
Muutokset liitteeseen I ja liitteen II lisäykseen 1 ja 2 tehdään asetuksen (EY) N:o 2371/2002 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
30 artikla
Asetuksen (EY) N:o 1434/98 muuttaminen
Muutetaan asetus (EY) N:o 1434/98 seuraavasti:
1)
Poistetaan 1 artiklan 2 kohta.
2)
Poistetaan 2 artiklan 2 ja 3 kohta.
3)
Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Aluksesta ei saa purkaa muihin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi silliä, joka on pyydetty
-
alueilla 1 ja 2 vedettävillä verkkopyydyksillä, joiden pienin sallittu silmäkoko on vähintään 32 millimetriä, tai
-
alueella 3 vedettävillä verkkopyydyksillä, joiden pienin sallittu silmäkoko on vähintään 40 millimetriä, tai
-
alueilla 1, 2 tai 3 millä tahansa muilla pyydyksillä kuin vedettävillä verkkopyydyksillä,
ellei sitä ole ensin tarjottu myytäväksi suoraan ihmisravinnoksi ja ostajaa ei ole löydetty.”
4)
Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Aluksesta voidaan kuitenkin purkaa muihin tarkoituksiin kuin suoraan ihmisravinnoksi mitä tahansa 2 artiklassa määritellyin ehdoin millä tahansa pyydyksillä pyydettyä silliä ja silakkaa.”
31 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 88/98.
Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen, ja viittaukset luetaan liitteessä V esitetyn vastaavuustaulukon mukaisesti.
32 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2006.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2005.