++++
RAADETS DIREKTIV
af 14 . juni 1966
om handel med saasaed
( 66/402/EOEF )
RAADET FOR DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB HAR
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artiklerne 43 og 100 ,
under henvisning til forslag fra Kommissionen ,
under henvisning til udtalelse fra Det europaeiske Parlamentet ( 1 ) ,
under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg , og
ud fra foelgende betragtninger :
Kornavlen er af stor betydning for landbruget i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ;
tilfredsstillende resultater af dyrkningen af korn afhaenger i vidt omfang af anvendelsen af velegnet udsaed ; derfor har visse medlemsstater gennem nogen tid begraenset afsaetningen af saasaed til afsaetning af saasaed af hoej kvalitet ; de har draget fordel af resultatet af den gennem flere aartier systematiske planteforaedling , der har foert til opnaaelsen af tilstraekkeligt stabile og ensartede kornsorter , hvis karakteristiske egenskaber giver grund til at vente , at de vil frembryde vaesentlige fordele ved de tilsigtede anvendelser ;
en stoerre produktivitet ved dyrkning af korn inden for Faellesskabet vil kunne opnaas ved , at medlemsstaterne anvender ensartede regler , der er saa strenge som muligt , ved udvaelgelsen af de sorter , der er godkendt til afsaetning ;
en begraensning af afsaetningen til at omfatte visse sorter er dog kun berettiget , for saa vidt landbrugeren samtidig har garanti for , at han faktisk faar saasaed af netop disse sorter ;
med henblik herpaa anvender visse medlemsstater godkendelsessystemer , der ved en officiel kontrol skal garantere sorternes aegthed og renhed ;
saadanne systemer er allerede gaeldende paa internationalt plan ; De forenede Nationers Organisation for Ernaering og Landbrug har anbefalet mindstenormer for godkendelsen af saasaed af majs i de europaeiske lande og i Middelhavslandene ; desuden har Organisationen for oekonomisk Samarbejde og Udvikling udarbejdet et system til godkendelse af sorter af foderplantesaasaed bestemt til international handel ;
der boer for Faellesskabet udarbejdes et ensartet godkendelsessystem paa grundlag af de erfaringer , som er indvundet ved anvendelsen af de ovennaevnte systemer ;
et saadant system boer anvendes saavel i samhandelen mellem medlemsstaterne som i afsaetningen paa de nationale markeder ;
i almindelighed maa saasaed kun kunne bringes i handelen , saafremt det i overensstemmelse med godkendelsesreglerne er blevet officielt proevet og godkendt som basissaasaed eller som certificeret saasaed ; valget af de tekniske udtryk " basissaasaed " og " certificeret saasaed " bygger paa den allerede eksisterende internationale terminologi ;
saasaed , der ikke er bragt i handelen , boer paa grund af dets ringe oekonomiske betydning ikke vaere omfattet af faellesskabsreglerne ; medlemsstaterne kan fortsat undergive det saerlige forskrifter ;
faellesskabsreglerne boer ikke anvendes paa saasaed , om hvilket det foreligger bevist , at det er bestemt til udfoersel til tredjelande ;
for udover de genetiske egenskaber at forbedre ogsaa den ydre kvalitet af saasaed inden for Faellesskabet , maa der fastsaettes visse betingelser med hensyn til den specifikke renhed , spireevnen og sundhedstilstanden ;
med henblik paa at sikre saasaedens aegthed maa der udarbejdes faellesskabsregler vedroerende emballering , proeveudtagning , lukning og maerkning ; med henblik herpaa skal etiketterne vaere forsynet med de angivelser , der er noedvendige for udoevelsen af den officielle kontrol og for vejledning af forbrugeren , ligesom de maa fremhaeve godkendelsens karakter af faellesskabsforanstaltning ;
visse medlemsstater har til saerlige formaal brug for blandinger af saasaed af flere arter ; for at tage hensyn til disse behov , maa medlemsstaterne bemyndiges til under visse forudsaetninger at tillade saadanne blandinger ;
medlemsstaterne skal fastsaette egnede kontrolforanstaltninger , for at der ved afsaetningen af saasaeden kan vaere garanti for , at baade kvalitetsbetingelserne og de bestemmelser , der sikrer saasaedens aegthed , overholdes ;
saasaed , der opfylder disse betingelser , maa med forbehold af anvendelse af traktatens artikel 36 kun undergives handelsrestriktioner , som er fastsat i faellesskabsreglerne , bortset fra de tilfaelde , hvor faellesskabsreglerne forudser tolerancer for skadelige organismer ;
i en foerste periode , indtil der udarbejdes en faelles sortsliste , boer disse restriktioner saerlig omfatte ret for medlemsstaterne til at begraense omsaetningen af saasaed til sorter , som har en dyrknings - og brugsvaerdi for deres omraade ;
det er noedvendigt paa visse betingelser at godkende , at saasaed , som er blevet opformeret i et andet land paa grundlag af basissaasaed , godkendt i en medlemsstat , har tilsvarende vaerdi som saasaed , opformeret i denne medlemsstat ;
endvidere boer det bestemmes , at saasaed , som er hoestet i tredjelande , kun vil kunne bringes i handelen i Faellesskabet , hvis det frembyder samme garantier som den saasaed , der er officielt godkendt inden for Faellesskabet , og som er i overensstemmelse med faellesskabsreglerne ;
i perioder , hvor forsyningen med certificeret saasaed af de forskellige kategorier stoeder paa vanskeligheder , boer saasaed , som er underkastet mindre strenge krav , midlertidigt godkendes ;
med henblik paa at harmonisere de forskellige medlemsstaters tekniske godkendelsesmetoder og for i fremtiden at have sammenligningsmuligheder mellem saasaed , som er godkendt inden for Faellesskabet , og saasaed , som kommer fra tredjelande , er det formaalstjenligt i medlemsstaterne at anlaegge faellesskabskontrolmarker til sammenligningsbrug for at muliggoere en aarlig efterkontrol af saasaed af de forskellige kategorier af certificeret saasaed ;
det boer overlades til Kommissionen at traeffe visse gennemfoerelsesforanstaltninger ; for at lette ivaerksaettelsen af de paataenkte foranstaltninger boer der fastsaettes en fremgangsmaade , hvorved der oprettes et snaevert samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for rammerne af en staaende Komité for froe - og plantemateriale henhoerende under landbrug , havebrug og skovbrug ,
UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :
Artikel 1
Dette direktiv vedroerer saasaed , der bringes i handelen inden for Faellesskabet .
Artikel 2
1 . I dette direktiv forstaas ved :
A . Korn : Planter af foelgende arter :
Avena sativa L . * Havre *
Hordeum distichum L . * Toradet byg *
Hordeum polystichum L . * Seksradet byg *
Oryza sativa L . * Ris *
Secale cereale L . * Rug *
Triticum aestivum L . * Bloed hvede *
Triticum durum L . * Haard hvede *
Triticum spelta L . * Spelthvede *
Zea maïs L . * Majs *
B . Sorter , hybrider og indavlede sorter af majs :
a ) Sort med fri bestoevning : tilstraekkeligt ensartet og stabil sort ;
b ) Indavlet sort : tilstraekkeligt ensartet og stabil sort , der er opnaaet enten ved kunstig selvbestoevning efterfulgt af foraedling gennem flere paa hinanden foelgende generationer , eller ved tilsvarende metoder ;
c ) Enkelthybrid : foerste generation efter en af froeavleren bestemt krydsning mellem to indavlede sorter ;
d ) Dobbelthybrid : foerste generation efter en af froeavleren bestemt krydsning mellem to enkelthybrider ;
e ) Trihybrid : foerste generation efter en af froeavleren bestemt krydsning mellem en indavlet sort og en enkelthybrid ;
f ) " Top Cross " -hybrid : foerste generation efter en af froeavleren bestemt krydsning mellem en indavlet sort eller en enkelthybrid og en sort med fri bestoevning ;
g ) Sortshybrid : foerste generation efter en af froeavleren bestemt krydsning mellem planter af basissaasaed af to sorter med fri bestoevning ;
C . Basissaasaed : ( havre , byg , ris , hvede , spelt , rug ) : saasaed
a ) som er avlet paa froeavlerens ansvar efter reglerne for systematisk vedligeholdelsesavl med hensyn til sorten ,
b ) der er bestemt til avl af saasaed enten af kategorien " certificeret saasaed " eller af kategorierne " certificeret saasaed af foerste formeringstrin " eller " certificeret saasaed af andet formeringstrin " ,
c ) som , med forbehold af bestemmelserne i artikel 4 , stk . 1 , litra a , opfylder de i bilag I og II for basissaasaed fastsatte betingelser , og
d ) for hvilket det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er blevet overholdt .
D . Basissaasaed ( majs ) :
1 . Af sorter med fri bestoevning : saasaed ,
a ) som er produceret direkte fra basissaasaed eller paa froeavlerens ansvar efter reglerne for systematisk vedligeholdelsesavl med hensyn til sorten ;
b ) som er bestemt til en avl af saasaed af kategorien " certificeret saasaed " af denne sort , til avl af " Top Cross " - hybrider eller af sortshybrider ;
c ) som , med forbehold af bestemmelserne i artikel 4 , opfylder de i bilag I og II for basissaasaed fastsatte betingelser , og
d ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er blevet overholdt .
2 . Af indavlede sorter : saasaed ,
a ) som , med forbehold af bestemmelserne i artikel 4 , opfylder de i bilag I og II for basissaasaed fastsatte betingelser , og
b ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er overholdt .
3 . Af enkelthybrider : saasaed ,
a ) som er bestemt til avl af dobbelthybrider , trihybrider eller " Top Cross " - hybrider ;
b ) som , med forbehold af bestemmelserne i artikel 4 , opfylder de i bilag I og II for basissaasaed fastsatte betingelser , og
c ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at de ovennaevnte betingelser er overholdt .
E . Certificeret saasaed ( rug , majs ) : saasaed
a ) som stammer direkte fra basissaasaed ;
b ) som er bestemt til anden avl end avl af saasaed ;
c ) som med forbehold af bestemmelserne i artikel 4 , stk . 1 , litra b , og stk . 2 , opfylder de i bilag I og II for certificeret saasaed fastsatte betingelser , og
d ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er blevet overholdt .
F . Certificeret saasaed af foerste formeringstrin ( havre , byg , ris , hvede , spelt ) : saasaed ,
a ) som stammer direkte fra basissaasaed af en bestemt sort ;
b ) som er bestemt enten til avl af saasaed af kategorien " certificeret saasaed af andet formeringstrin " eller til anden avl end avl af saasaed ;
c ) som opfylder de i bilag I og II for certificeret saasaed af foerste formeringstrin fastsatte betingelser , og
d ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er blevet overholdt .
G . Certificeret saasaed af andet formeringstrin ( havre , byg , ris , hvede , spelt ) : saasaed ,
a ) som stammer direkte fra basissaasaed eller certificeret saasaed af foerste formeringstrin af en bestemt sort ,
b ) som er bestemt til en anden avl end avl af saasaed ,
c ) som opfylder de i bilag I og II for certificeret saasaed af andet formeringstrin fastsatte betingelser , og
d ) for hvilken det ved en officiel afproevning er konstateret , at ovennaevnte betingelser er blevet overholdt .
H . Officielle foranstaltninger : foranstaltninger , som traeffes
a ) af en stats myndigheder eller
b ) paa en stats ansvar , af offentlig - eller privatretlige juridiske personer , eller
c ) naar det drejer sig om hjaelpevirksomhed , ligeledes under en stats kontrol , af autoriserede fysiske personer ,
under den forudsaetning , at de under b ) og c ) naevnte personer ikke har personlig oekonomisk fordel af resultatet af disse foranstaltninger .
2 . Medlemsstaterne kan
a ) inddrage flere generationer under kategorien basissaasaed og underopdele denne kategori efter generationer ;
b ) fastsaette , at de officielle afproevninger vedroerende spireevnen og den specifikke renhed ved godkendelsen ikke foretages paa alle partier , undtagen hvis der bestaar tvivl om , hvorvidt de herom i bilag II fastsatte betingelser er overholdt .
Artikel 3
1 . Medlemsstaterne foreskriver , at saasaed kun maa bringes i handelen , saafremt det er officielt godkendt som " basissaasaed " , som certificeret saasaed , som " certificeret saasaed af foerste formeringstrin " eller som " certificeret saasaed af andet formeringstrin " , og dersom det opfylder de i bilag II fastsatte betingelser .
2 . Medlemsstaterne fastsaetter for godkendelsen og handelen det hoejeste vandindhold i basissaasaed og i certificeret saasaed af enhver art .
3 . Medlemsstaterne drager omsorg for , at de officielle afproevninger af saasaed foretages efter de saedvanlige internationale metoder , for saa vidt saadanne metoder eksisterer .
4 . Medlemsstaterne kan fastsaette undtagelser fra bestemmelserne i stk . 1 og 2 :
a ) for foraedlet saasaed fra generationer forud for basissaasaeden ;
b ) for forsoeg eller arbejder med videnskabelige formaal ;
c ) for foraedlingsarbejde ;
d ) for ubearbejdet saasaed , som bringes i handelen med henblik paa bearbejdelse , paa betingelse af , at der ydes garanti for denne saasaeds aegthed .
Artikel 4
1 . Uanset artikel 3 kan medlemsstaterne dog tillade
a ) at basissaasaed , der ikke opfylder de i bilag II vedroerende spireevnen fastsatte betingelser , officielt godkendes og bringes i handelen ; med henblik herpaa skal der traeffes alle fornoedne foranstaltninger , for at leverandoeren garanterer en bestemt spireevne , som han , naar produktet bringes i handelen , angiver paa en speciel etiket , der baerer hans navn og adresse samt partiets referencenummer ;
b ) at saasaed af majs af kategorierne " basissaasaed " eller " certificeret saasaed " , for hvis vedkommende den officielle undersoegelse til kontrol af overholdelsen af de i bilag II vedroerende spireevnen fastsatte betingelser ikke maatte vaere afsluttet , officielt godkendes og bringes i handelen indtil den foerste modtager i handelskaeden for at sikre en hurtig forsyning med saasaed . Godkendelsen gives kun mod forevisning af en rapport om en foreloebig analyse af saasaeden og ved angivelse af den foerste modtagers navn og adresse ; der traeffes alle fornoedne foranstaltninger med henblik paa , at leverandoeren garanterer den spireevne , der er konstateret ved den foreloebige analyse ; denne spireevne skal , naar produktet bringes i handelen , angives paa en speciel etiket , der baerer leverandoerens navn og adresse samt partiets referencenummer .
Disse bestemmelser gaelder ikke for saasaed , der indfoeres fra tredjelande , med undtagelse af de i artikel 15 naevnte tilfaelde om opformering uden for Faellesskabet .
2 . Medlemsstaterne kan for saasaed af majs saenke den i bilag II fastsatte mindste spireevne til 85 % i forhold til ren saasaed .
Artikel 5
Medlemsstaterne kan med hensyn til de i bilag I og II fastsatte betingelser fastsaette yderligere eller strengere betingelser for godkendelsen for saa vidt angaar deres egen produktion .
Artikel 6
1 . Hver medlemsstat udarbejder en fortegnelse over de sorter af saasaed , der officielt er tilladt til godkendelse paa dens omraade .
2 . En sort tillades kun til godkendelse , saafremt det ved officielle eller officielt kontrollerede undersoegelser , der isaer er foretaget under dyrkningen i loebet af to paa hinanden foelgende aar , og for rug og sorter af majs til fri bestoevning , i loebet af tre paa hinanden foelgende aar , er konstateret :
a ) for havre , byg , ris , hvede og spelt , af sorten er tilstraekkelig ensartet og stabil ; fortegnelsen indeholder de vaesentligste morfologiske eller fysiologiske egenskaber , der goer det muligt at identificere sorten ;
b ) for rug og sorter af majs med fri bestoevning , at sorten er tilstraekkeligt ensartet og stabil ; fortegnelsen indeholder de vaesentligste morfologiske og fysiologiske egenskaber , der goer det muligt at skelne de sorter , der hidroerer umiddelbart fra saasaed af kategorien " certificeret saasaed " , fra hinanden ;
c ) for sorterne hybrider af majs , at de indavlede sorter er tilstraekkeligt ensartede og stabile , og at de er resultatet af krydsninger , bestemt af froeavleren ; fortegnelsen indeholder de vaesentligste morfologiske og fysiologiske egenskaber , der goer det muligt at skelne de sorter , der hidroerer umiddelbart fra saasaed af kategorien " certificeret saasaed " , fra hinanden . Saafremt godkendelsen for saa vidt angaar basissaasaed kraeves for hybriders , syntetiske sorters og lignende sorters genealogiske komponenter , skal beskrivelsen af de vaesentligste morfologiske og fysiologiske egenskaber for disse komponenter vaere angivet .
3 . For hybrider og syntetiske sorter meddeles de genealogiske komponenter til de myndigheder , der er ansvarlige for tilladelsen og godkendelsen . Medlemsstaterne drager omsorg for , at undersoegelsen og beskrivelsen af de genealogiske komponenter holdes fortrolig paa froeavlerens anmodning .
4 . De tilladte sorter kontrolleres loebende af en officiel myndighed . Saafremt en af betingelserne for tilladelsen til godkendelse ikke laengere er opfyldt , tilbagekaldes tilladelsen , og sorten slettes af sortslisten . I tilfaelde af aendringer af en eller flere sekundaere egenskaber hos en sort af rug eller majs med fri bestoevning aendres beskrivelsen i sortslisten straks .
5 . Sortslisten samt de forskellige aendringer heri meddeles straks Kommissionen , som videregiver dem til de oevrige medlemsstater .
Artikel 7
1 . Medlemsstaterne foreskriver , at proeverne ved udfoerelsen af kontrol af sorterne , ved afproevning af saasaed med henblik paa godkendelse og ved undersoegelsen af indavlede sorter af majs , udtages af myndighederne efter egnede metoder .
2 . Ved afproevningen af saasaed med henblik paa godkendelse udtages proeverne af ensartede partier ; stoerstevaegten af et parti og mindstevaegten af en proeve angives i bilag III .
Artikel 8
1 . Medlemsstaterne foreskriver , at basissaasaed og certificeret saasaed af enhver art kun maa bringes i handelen i partier , der er tilstraekkeligt ensartede , og i lukkede pakninger , som i overensstemmelse med bestemmelserne i artiklerne 9 og 10 er forsynet med en lukkeanordning og med maerkning .
2 . Medlemsstaterne kan for afsaetningen af smaa maengder til den endelige forbruger fastsaette undtagelser fra bestemmelserne i stk . 1 for saa vidt angaar pakningen , lukkeanordningen samt maerkningen .
Artikel 9
1 . Medlemsstaterne foreskriver , at pakningerne med basissaasaed og med certificeret saasaed af enhver art lukkes af myndighederne saaledes , at lukkeanordningen ved aabningen af pakningen oedelaegges og ikke kan anbringes igen .
2 . Kun myndighederne kan foretage ny lukning . I tilfaelde heraf goeres det ligeledes paa den i artikel 10 , stk . 1 , naevnte etiket bemaerkning om den sidste nye lukning , om datoen herfor samt om den myndighed , der har foretaget den .
Artikel 10
1 . Medlemsstaterne foreskriver , at pakninger til basissaasaed og til certificeret saasaed af enhver art
a ) udvendigt skal forsynes med en officiel etiket , der er i overensstemmelse med bilag IV og affattet paa et af Faellesskabets officielle sprog ; dens fastgoerelse skal sikres ved den officielle lukkeanordning ; etikettens farve er hvid for basissaasaeds vedkommende , blaa for certificeret saasaed og certificeret saasaed af foerste formerings trin og roed for certificeret saasaed af andet formeringstrin ; i samhandelen mellem medlemsstaterne skal etiketten angive datoen for den officielle lukning ; hvis basissaasaeden i det i artikel 4 , stk . 1 , litra a ) , og stk . 2 , omtalte tilfaelde ikke opfylder de i bilag II vedroerende spireevnen fastsatte betingelser , goeres der bemaerkning herom paa etiketten ;
b ) indvendigt skal indeholde en officiel meddelelse i samme farve som etiketten med gengivelse af de i bilag IV for etiketten foreskrevne angivelser ; denne meddelelse kan udelades , naar disse angivelser er paatrykt pakningen med svaerte , der ikke kan udviskes .
2 . Medlemsstaterne kan :
a ) foreskrive , at etiketten i alle tilfaelde skal angive datoen for den officielle lukning ;
b ) fastsaette undtagelser fra bestemmelserne i stk . 1 for saa vidt angaar smaa pakninger .
Artikel 11
Medlemsstaterne bevarer retten til at foreskrive , at pakninger af indenlandsk eller indfoert basissaasaed eller af certificeret saasaed af enhver art med henblik paa afsaetning heraf paa deres omraade ogsaa i andre tilfaelde end de i artikel 4 fastsatte forsynes med en leverandoeretiket .
Artikel 12
Medlemsstaterne foreskriver , at enhver kemisk behandling af basissaasaed eller af certificeret saasaed af enhver art anfoeres enten paa den officielle etiket eller paa en leverandoeretiket , samt udenpaa eller inde i pakningen .
Artikel 13
1 . Medlemsstaterne kan tillade , at saasaed bringes i handelen i form af blandinger af saasaed af forskellige arter , for saa vidt de forskellige bestanddele af blandingen opfylder de betingelser for handel , som gaelder for dem allerede foer blandingen .
2 . Bestemmelserne i artiklerne 8 , 9 samt 11 og ligeledes i artikel 10 finder tilsvarende anvendelse , dog med det forbehold , at etikettens farve for blandinger skal vaere groen .
Artikel 14
1 . Medlemsstaterne drager omsorg for , at basissaasaed og certificeret saasaed af enhver art , der er officielt godkendt , og hvis pakning er maerket og lukket af myndighederne i overensstemmelse med bestemmelserne i dette direktiv , kun undergives handelsrestriktioner , der er fastsat i dette direktiv , for saa vidt angaar deres karakteristiske egenskaber , undersoegelsesforanstaltningerne , maerkningen og lukningen .
2 . Medlemsstaterne kan ,
a ) begraense afsaetningen af certificeret saasaed af havre , byg , ris , hvede eller spelt til afsaetning af saasaed af foerste formeringstrin ;
b ) indtil en faelles sortsliste kan tages i anvendelse , hvilket skal ske senest 1 . januar 1970 , begraense afsaetningen af saasaed til sorter , der er opfoert paa en national liste , som bygger paa dyrknings - og brugsvaerdien for deres omraade ; betingelserne for opfoerelsen paa denne liste skal for sorter , der hidroerer fra andre medlemsstater , vaere de samme som for nationale sorter .
Artikel 15
Medlemsstaterne foreskriver , at saasaed , der stammer direkte fra basissaasaed , som er godkendt i en medlemsstat , eller fra certificeret saasaed af foerste formeringstrin og hoestet i en anden medlemsstat ellr i et tredjeland , er lig med certificeret saasaed eller certificeret saasaed af foerste eller andet formeringstrin , saafremt dette er hoestet i produktionsstaten enten af basissaasaed eller af certificeret saasaed af foerste formeringstrin , og saafremt det paa fremavlsmarken har vaeret undergivet en markinspektion , der opfylder de i bilag I fastsatte betingelser , og dersom det ved en officiel undersoegelse er konstateret , at de i bilag II for certificeret saasaed eller certificeret saasaed af foerste og andet formeringstrin fastsatte betingelser er blevet overholdt .
Artikel 16
1 . Paa forslag af Kommissionen konstaterer Raadet med kvalificeret flertal ,
a ) om markinspektionerne i et tredjeland i de i artikel 15 omhandlede tilfaelde opfylder de i bilag I fastsatte betingelser ;
b ) om saasaed , der er hoestet i et tredjeland , og som frembyder samme garantier med hensyn til dets karakteristiske egenskaber saavel som til de forholdsregler , der traeffes med henblik paa undersoegelse , sikring af aegthed , maerkning og kontrol deraf , i saa henseende har tilsvarende vaerdi som basissaasaed , certificeret saasaed og certificeret saasaed af foerste , andet eller tredje formeringstrin , der er hoestet inden for Faellesskabet , og som er i overensstemmelse med dette direktivs bestemmelser .
2 . Indtil Raadet i overensstemmelse med bestemmelserne i stk . 1 har afgivet udtalelse , kan medlemsstaterne selv foretage de i naevnte stykke omhandlede konstateringer . Adgangen hertil udloeber 1 . juli 1969 .
Artikel 17
1 . For at overvinde forbigaaende vanskeligheder ved den almindelige forsyning med basissaasaed eller certificeret saasaed af enhver art , kan en eller flere medlemsstater , naar disse vanskeligheder opstaar i mindst én medlemsstat og ikke kan overvindes inden for Faellesskabet , efter fremgangsmaaden i artikel 21 af Kommissionen bemyndiges til for en periode , som den fastsaetter , at give tilladelse til at bringe saasaed i handelen , der tilhoerer en kategori , som er undergivet mindre strenge krav .
2 . Naar det drejer sig om en kategori af saasaed af en bestemt sort , eller en indavlet sort , er den officielle etiket den , som er bestemt for den tilsvarende kategori , og i alle andre tilfaelde er farven moerkegul . Etiketten skal altid angive , at det drejer sig om saasaed af en kategori , der er undergivet mindre strenge krav .
Artikel 18
Dette direktiv gaelder ikke for saasaed , for hvilken der foreligger bevis for , at den er bestemt til udfoersel til tredjelande .
Artikel 19
Medlemsstaterne traeffer alle egnede foranstaltninger med henblik paa , at myndighederne ved afsaetningen kan foretage kontrol , i det mindste ved stikproever , at saasaeden for saa vidt angaar overholdelsen af de i dette direktiv fastsatte betingelser .
Artikel 20
1 . Der anlaegges inden for Faellesskabet sammenlignende faellesskabskontrolmarker , paa hvilke der hvert aar ved stikproever foretages efterkontrol af basissaasaed og af certificeret saasaed af enhver art . Disse marker underkastes tilsyn af den i artikel 21 naevnte Komité .
2 . I en foerste periode tjener de sammenlignende afproevninger til at harmonisere de tekniske godkendelsesmetoder for at opnaa ensartede resultater . Saa snart dette maal er naaet , udarbejdes der om sammenlignende undersoegelser en aarsberetning , som sendes til medlemsstaterne og Kommissionen som fortroligt materiale . Kommissionen fastsaetter efter fremgangsmaaden i artikel 21 , tidspunkter for den foerste udarbejdelse af aarsberetningen .
3 . De bestemmelser , der er noedvendige til udfoerelsen af de sammenlignende afproevninger , fastsaettes af Kommissionen efter fremgangsmaaden i artikel 21 . Saasaed , der er hoestet i tredjelande , kan inddrages i de sammenlignende afproevninger .
Artikel 21
1 . Naar der henvises til den fremgangsmaade , der er fastsat i denne artikel , indbringer formanden sagen for den ved Raadets afgoerelse af 14 . juni 1966 ( 2 ) nedsatte staaende Komité for froe - og plantemateriale henhoerende under landbrug , havebrug og skovbrug - i det foelgende benaevnt " Komiteen " - enten paa formandens initiativ eller paa begaering af en medlemsstats repraesentant .
2 . I denne Komité tildeles der medlemsstaternes stemmer vaegt i henhold til traktatens artikel 148 , stk . ( 2 ) . Formanden deltager ikke i afstemningen .
3 . Kommissionens repraesentant forelaegger et udkast til de foranstaltninger , der skal traeffes . Komiteen afgiver en udtalelse om disse foranstaltninger inden for en frist , som formanden kan fastsaette under hensyn til , hvor meget de forelagte spoergsmaal haster . Udtalelsen vedtages med et flertal af tolv stemmer .
4 . Kommissionen vedtager foranstaltninger , som straks kan finde anvendelse . Saafremt disse foranstaltninger imidlertid ikke er i overensstemmelse med Komiteens udtalelse , meddeler Kommissionen straks Raadet disse . I dette tilfaelde kan Kommissionen udsaette anvendelsen af de vedtagne foranstaltninger i indtil en maaned fra denne meddelelse .
Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe en anden afgoerelse inden for en frist af en maaned .
Artikel 22
Med forbehold af de tolerancer , der er fastsat i bilag II , punkt 2 , med hensyn til forekomsten af skadelige organismer , beroerer dette direktiv ikke lovgivning i de enkelte stater , der er begrundet i beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed , beskyttelse af planter eller beskyttelse af industriel og kommerciel ejendomsret .
Artikel 23
Medlemsstaterne saetter senest 1 . juli 1968 de noedvendige administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser i kraft for at efterkomme bestemmelserne i artikel 14 , stk . 1 , og senest 1 . juli 1969 de bestemmelser , der er noedvendige for at efterkomme de oevrige bestemmelser i dette direktiv og dets bilag . De underretter straks Kommissionen herom .
Artikel 24
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .
Udfaerdiget i Bruxelles , den 14 . juni 1966 .
NEUVOSTON DIREKTIIVI,
annettu 14 päivänä kesäkuuta 1966,
viljakasvien siementen pitämisestä kaupan (66/402/ETY)
EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 ja 100 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
sekä katsoo, että
viljakasvien tuotannolla on erittäin tärkeä asema Euroopan talousyhteisön maataloudessa,
viljakasvien viljelyssä tyydyttävät tulokset riippuvat paljon sopivien siementen käytöstä; tämän vuoksi tietyt jäsenvaltiot ovat jo jonkin aikaa rajoittaneet kaupan pitämisen ainoastaan korkealaatuisiin viljakasvien siemeniin; ne ovat hyödyntäneet useita kymmeniä vuosia jatketun järjestelmällisen kasvivalintatyön tuloksia ja saaneet käyttöönsä riittävän pysyviä ja yhtenäisiä viljakasvilajikkeita, joiden ominaisuuksien perusteella voidaan olettaa niiden käytöllä saavutettavan olennaista hyötyä,
yhteisössä saavutetaan viljakasvien viljelyssä parempi tuottavuus, jos jäsenvaltiot soveltavat yhdenmukaisia ja mahdollisimman tiukkoja sääntöjä niiden lajikkeiden valikoinnissa, jotka hyväksytään pidettäviksi kaupan,
rajoitukset tiettyjen lajikkeiden kaupan pitämisessä ovat kuitenkin perusteltuja ainoastaan, jos viljelijällä on samanaikaisesti takeet siitä, että hän todella saa juuri näiden lajikkeiden siemeniä,
tämän vuoksi tietyt jäsenvaltiot soveltavat varmentamisjärjestelmiä, joissa virallisella tarkastuksella taataan lajikkeiden tunnistettavuus ja lajikepuhtaus, tällaisia järjestelmiä on kansainvälisellä tasolla jo olemassa; Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö on suositellut vähimmäisvaatimuksia maissin siementen varmentamiseksi Euroopan ja Välimeren maissa; lisäksi Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö on laatinut kansainväliseen kauppaan tarkoitettujen rehukasvien siementen lajikkeiden varmentamisjärjestelmän,
yhteisölle olisi laadittava yhdenmukainen varmentamisjärjestelmä, joka perustuu edellä tarkoitettujen järjestelmien soveltamisesta saatuihin kokemuksiin,
järjestelmää olisi sovellettava niin jäsenvaltioiden väliseen kaupankäyntiin kuin kansallisilla markkinoilla kaupan pitämiseen,
viljakasvien siemeniä saa yleensä pitää kaupan ainoastaan, jos ne on varmentamissääntöjen mukaisesti virallisesti tarkastettu ja varmennettu perussiemeniksi tai varmennetuiksi siemeniksi; teknisten termien "perussiemenet" ja "varmennetut siemenet" valinta perustuu olemassa olevaan kansainväliseen terminologiaan,
yhteisön sääntöjä ei tulisi soveltaa viljakasvien siemeniin, joita ei pidetä kaupan, koska niiden taloudellinen merkitys on vähäinen; jäsenvaltioilla on oltava oikeus säätää tällaisista siemenistä erityisiä säännöksiä,
yhteisön sääntöjä ei tulisi soveltaa siemeniin, jotka on todistetusti tarkoitettu vietäviksi kolmansiin maihin,
viljakasvien siementen geneettisen arvon ja ulkoisen laadun parantamiseksi yhteisössä on säädettävä tietyistä erityiseen puhtauteen, itävyyteen ja terveydentilaan liittyvistä edellytyksistä,
siementen tunnistettavuuden varmistamiseksi olisi laadittava yhteisön säännöt pakkauksista, näytteenotosta, sulkemisesta ja merkinnöistä; sen vuoksi etiketeissä on oltava virallisen tarkastuksen suorittamiseksi ja viljelijän tiedoksi tarvittavat tiedot, joissa on korostettava sitä, että kyse on yhteisön varmentamisesta,
tietyt jäsenvaltiot tarvitsevat erityiskäyttöön useista lajeista tehtyjä viljakasvien siemenseoksia; näiden tarpeiden huomioon ottamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava hyväksyä tällaisia seoksia tietyin edellytyksin,
jäsenvaltioiden on säädettävä tarkoituksenmukaisesta tarkastuksesta niin siementen laatuun liittyvien edellytysten kuin siementen tunnistettavuuden takaavien säännösten noudattamisen varmistamiseksi sinä aikana, jona siemeniä pidetään kaupan,
nämä edellytykset täyttäviä siemeniä eivät koske muut kuin yhteisön säännöissä säädetyt rajoitukset kaupan pitämisessä, tämän kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 36 artiklan soveltamista, paitsi kun yhteisön säännöissä säädetään vahingollisten organismien osalta toleransseista,
ensimmäisessä vaiheessa ja siihen saakka kunnes lajikkeista laaditaan yleinen luettelo, sallittuihin rajoituksiin olisi sisällytettävä erityisesti jäsenvaltioiden oikeus rajoittaa varmennettujen siementen pitäminen kaupan niihin lajikkeisiin, joilla on niiden alueella merkitystä viljelyn ja käytön kannalta,
on tarpeen tietyin edellytyksin tunnustaa jäsenvaltiossa varmennetuista perussiemenistä toisessa maassa lisättyjen siementen ja kyseisessä jäsenvaltiossa lisättyjen siementen vastaavuus,
toisaalta olisi säädettävä, että kolmansissa maissa korjattuja viljakasvien siemeniä voi pitää kaupan yhteisössä ainoastaan, jos niille annetaan samat takeet kuin yhteisössä virallisesti varmennetuille ja yhteisön sääntöjen mukaisille siemenille,
eri luokkiin kuuluvien varmennettujen siementen hankinnassa ollessa vaikeuksia, olisi väliaikaisesti sallittava väljemmät vaatimukset siemenille, joita pidetään kaupan,
eri jäsenvaltioiden teknisten varmentamismenetelmien yhdenmukaistamiseksi ja jotta tulevaisuudessa olisi mahdollista verrata yhteisössä varmennettuja siemeniä kolmansista maista peräisin oleviin siemeniin, jäsenvaltioihin suositellaan perustettaviksi yhteisön koepeltoja, jotta "varmennettujen siementen"
eri luokkiin kuuluville siemenille voitaisiin suorittaa vuosittainen jälkitarkastus, ja
komissiolle olisi annettava tehtäväksi päättää tietyistä toimenpiteistä tämän direktiivin soveltamiseksi; suunniteltujen toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi olisi säädettävä menettelystä jäsenvaltioiden ja komission välisen tiiviin yhteistyön aikaansaamiseksi maataloudessa, puutarhanviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevässä pysyvässä komiteassa,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Tämä direktiivi koskee yhteisössä kaupan pidettäviä viljakasvien siemeniä.
2 artikla
1. Tässä direktiivissä tarkoitetaan:
A "Viljakasveilla": kasveja, jotka kuuluvat seuraaviin lajeihin:
Avena sativa L. Kaura
Hordeum distichum L. Kaksitahoinen ohra
Hordeum polystichum L. 6-tahoinen ohra
Oryza sativa L. Riisi
Secale cereale L. Ruis
Triticum aestivum L. Vehnä
Triticum durum L. Kovavehnä
Triticum spelta L. Spelttivehnä
Zea maïs L. Maissi
B "Maissin lajikkeilla, hybrideillä ja sisäsiitoslinjoilla":
a) Avopölytteinen lajike: riittävän yhtenäinen ja pysyvä lajike;
b) Sisäsiitoslinja: riittävän yhtenäinen ja pysyvä linja, joka on saatu aikaan joko keinotekoisella itsehedelmöityksellä ja useiden peräkkäisten sukupolvien ajan jatkuneella jalostuksella tai vastaavilla toimenpiteillä;
c) Yksinkertainen hybridi: kahden sisäsiitoslinjan välisen ja jalostajan määrittelemän risteytyksen ensimmäinen sukupolvi;
d) Kaksinkertainen hybridi: kahden yksinkertaisen hybridin välisen ja jalostajan määrittelemän risteytyksen ensimmäinen sukupolvi;
e) Kolmisuuntainen hybridi: sisäsiitoslinjan ja yksinkertaisen hybridin välisen ja jalostajan määrittelemän risteytyksen ensimmäinen sukupolvi;
f) "Top cross" -hybridi: sisäsiitoslinjan tai yksinkertaisen hybridin ja avopölytteisen lajikkeen välisen ja jalostajan määrittelemän risteytyksen ensimmäinen sukupolvi;
g) lajikkeidenvälinen hybridi: kahden avopölytteisen lajikkeen perussiemenistä kasvaneiden kasvien välisen ja jalostajan määrittelemän risteytyksen ensimmäinen sukupolvi.
C "Perussiemenillä" (kaura, ohra, riisi, vehnä, speltti, ruis): siemeniä,
a) jotka on tuotettu jalostajan vastuulla lajikkeen ylläpitosääntöjen mukaisesti,
b) jotka on tarkoitettu joko "varmennettujen siementen" tai "ensimmäisen sukupolven varmennettujen siementen" tai "toisen sukupolven varmennettujen siementen" luokkaan kuuluvien siementen tuotantoon,
c) jotka täyttävät, ottaen huomioon 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan säännökset, liitteissä I ja II perussiemenille vahvistetut edellytykset ja
d) joiden osalta on virallisessa tarkastuksessa todettu, että edellä tarkoitetut edellytykset on täytetty.
D "Perussiemenillä" (maissi):
1. Avopölytteisten lajikkeiden perussiemeniä: siemeniä,
a) jotka on tuotettu jalostajan vastuulla lajikkeen ylläpitosääntöjen mukaisesti,
b) jotka on tarkoitettu kyseisen lajikkeen "varmennettujen siementen" luokkaan kuuluvien siementen tai "top cross" -hybridien tai lajikkeidenvälisten hybridien tuotantoon,
c) jotka täyttävät, lukuun ottamatta 4 artiklan säännöksiä, liitteissä I ja II perussiemenille vahvistetut edellytykset ja
d) joiden osalta on virallisessa tarkastuksessa todettu, että edellä tarkoitetut edellytykset on täytetty.
2. Sisäsiitoslinjojen perussiemeniä: siemeniä,
a) jotka täyttävät, 4 artiklan säännökset huomioon ottaen, liitteissä I ja II perussiemenille vahvistetut edellytykset ja
b) joiden osalta on virallisessa tarkastuksessa todettu, että edellä tarkoitettuja edellytyksiä on noudatettu.
3. Yksinkertaisten hybridien perussiemeniä: siemeniä,
a) jotka on tarkoitettu kaksinkertaisten hybridien, kolmen risteytyksen hybridien tai "top cross" -hybridien tuotantoon,
b) jotka täyttävät, 4 artiklan säännökset huomioon ottaen, liitteissä I ja II perussiemenille vahvistetut edellytykset ja
c) joiden osalta on virallisessa tarkastuksessa todettu, että edellä tarkoitettuja edellytyksiä on noudatettu.
E "Varmennetuilla siemenillä" (ruis, maissi): siemeniä,
a) jotka polveutuvat suoraan perussiemenistä,
b) jotka on tarkoitettu muuhun kuin viljakasvien siementen tuotantoon,
c) jotka täyttävät, 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 2 kohdan säännökset huomioon ottaen, liitteissä I ja II varmennetuille siemenille vahvistetut edellytykset ja
d) joiden osalta on virallisessa tarkastuksessa todettu, että edellä tarkoitettuja edellytyksiä on noudatettu.
F "Ensimmäisen sukupolven varmennetuilla siemenillä" (kaura, ohra, riisi, vehnä, speltti): siemeniä,
a) jotka polveutuvat suoraan määrätyn lajikkeen perussiemenistä,
b) jotka on tarkoitettu joko "toisen sukupolven varmennettujen siementen" luokkaan kuuluvien siementen tuotantoon tai muuhun kuin viljakasvien siementen tuotantoon,
c) jotka täyttävät liitteissä I ja II ensimmäisen sukupolven varmennetuille siemenille vahvistetut edellytykset ja
d) joiden osalta on virallisessa tarkastuksessa todettu, että edellä tarkoitettuja edellytyksiä on noudatettu.
G "Toisen sukupolven varmennetuilla siemenillä" (kaura, ohra, riisi, vehnä, speltti): siemeniä,
a) jotka polveutuvat suoraan määrätyn lajikkeen ensimmäisen sukupolven perussiemenistä tai varmennetuista siemenistä,
b) jotka on tarkoitettu muuhun kuin viljakasvien siementen tuotantoon,
c) jotka täyttävät liitteissä I ja II toisen sukupolven varmennetuille siemenille vahvistetut edellytykset ja
d) joiden osalta on virallisessa tarkastuksessa todettu, että edellä tarkoitettuja edellytyksiä on noudatettu.
H "Virallisilla toimenpiteillä": toimenpiteitä, joita toteuttavat
a) jonkin valtion viranomaiset tai
b) jonkin valtion valvonnassa toimivat julkis- tai yksityisoikeudelliset oikeushenkilöt tai
c) valantehneet luonnolliset henkilöt sellaisten lisätehtävien osalta, jotka myös kuuluvat valtion valvonnan alaisuuteen,
sillä edellytyksellä, että b ja c kohdassa tarkoitetut henkilöt eivät saa henkilökohtaista etua kyseisistä toimenpiteistä.
2. Jäsenvaltiot voivat:
a) sisällyttää useita sukupolvia perussiemenluokkaan ja jakaa kyseisen luokan alaosastoihin sukupolvien mukaan,
b) säätää, että itävyyttä ja analyyttistä puhtautta koskevia virallisia tarkastuksia ei varmennettaessa suoriteta kaikille erille, paitsi jos epäillään asiaa koskevien, liitteessä II vahvistettujen edellytysten täyttymistä.
3 artikla
1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että viljakasvien siemeniä saa pitää kaupan ainoastaan, jos siemenet on virallisesti varmennettu "perussiemeniksi", "varmennetuiksi siemeniksi", "ensimmäisen sukupolven varmennetuiksi siemeniksi" tai "toisen sukupolven varmennetuiksi siemeniksi" ja jos ne täyttävät liitteessä II vahvistetut edellytykset.
2. Jäsenvaltioiden on säädettävä varmentamista ja kaupan pitämistä varten kaikenlaisten perussiementen ja varmennettujen siementen enimmäiskosteuspitoisuudesta.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että siementen viralliset tarkastukset suoritetaan käytössä olevien kansainvälisten menetelmien mukaisesti, jos tällaisia menetelmiä on.
4. Jäsenvaltiot voivat säätää 1 ja 2 kohdan säännöksistä poikkeuksia:
a) perussiemeniä aikaisempaa sukupolvea olevien jalostettujen siementen osalta,
b) kokeiden ja tieteellisten tarkoitusten osalta,
c) valintatyön osalta,
d) kunnostettavien raakasiementen kaupan pitämisen osalta, jos näiden siementen tunnistettavuus on taattu.
4 artikla
1. Poiketen 3 artiklan säännöksistä jäsenvaltiot voivat kuitenkin
a) sallia sellaisten perussiementen virallisen varmentamisen ja pitämisen kaupan, jotka eivät täytä liitteessä II vahvistettuja itävyyden edellytyksiä; kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava sen varmistamiseksi, että toimittaja takaa erityisen itävyyden, mikä toimittajan on ilmoitettava kaupan pitämistä varten erityisessä etiketissä, jossa on toimittajan nimi, osoite ja erän viitenumero;
b) sallia maissin siementen saatavuuden nopeuttamiseksi sellaisten "perussiementen" tai "varmennettujen siementen" kauppaluokkiin kuuluvien siementen virallisen varmentamisen ja pitämiseen kaupan ensimmäiselle ostajalle, joiden liitteessä II tarkoitettujen, itävyyden edellytysten noudattamista koskevaa virallista tarkastusta ei ole saatettu päätökseen. Varmentaminen annetaan vain esitettäessä siementen väliaikainen analyysiseloste ja edellytyksellä, että ensimmäisen vastaanottajan nimi ja osoite on ilmoitettu; kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava sen varmistamiseksi, että siementen toimittaja takaa väliaikaisella analyysillä todetun itävyyden; itävyys on kaupan pitämistä varten ilmoitettava erityisessä etiketissä, jossa on siementen toimittajan nimi, osoite ja erän viitenumero.
Näitä säännöksiä ei sovelleta kolmansista maista tuotuihin siemeniin, lukuun ottamatta 15 artiklassa säädettyä yhteisön ulkopuolella tapahtuvaa lisäystä.
2. Maissin siementen osalta jäsenvaltiot voivat alentaa liitteessä II vahvistettua vähimmäisitävyyttä 85 prosenttiin.
5 artikla
Jäsenvaltiot voivat liitteissä I ja II vahvistettujen edellytysten osalta säätää oman tuotantonsa varmentamista koskevista lisävaatimuksista tai tiukemmista vaatimuksista.
6 artikla
1. Jäsenvaltion on laadittava luettelo sellaisista viljakasvien lajikkeista, jotka on virallisesti hyväksytty varmennettaviksi sen alueella.
2. Lajike on hyväksyttävä varmennettavaksi ainoastaan, jos virallisissa tai virallisesti valvotuissa tarkastuksissa ja erityisesti viljelykokeissa, jotka on suoritettu kahtena peräkkäisenä vuonna, sekä rukiin ja avopölytteisten maissilajikkeiden osalta kolmena peräkkäisenä vuonna, on todettu,
a) kauran, ohran, riisin, vehnän ja spelttivehnän osalta, että lajike on riittävän yhtenäinen ja pysyvä; luettelossa on ilmoitettava tärkeimmät morfologiset tai fysiologiset ominaisuudet, joiden perusteella lajike voidaan tunnistaa;
b) rukiin ja avopölytteisen maissilajikkeiden osalta, että lajike on riittävän yhtenäinen ja pysyvä; luettelossa on ilmoitettava tärkeimmät morfologiset tai fysiologiset ominaisuudet, joiden perusteella voidaan erottaa sellaiset kasvilajikkeet, jotka polveutuvat suoraan "varmennettujen siementen" luokasta;
c) maissin hybridilajikkeiden osalta, että perussisäsiitoslinjat ovat riittävän yhtenäisiä ja pysyviä ja että lajike on jalostajan määrittelemien risteytysten tulos; luettelossa on ilmoitettava tärkeimmät morfologiset tai fysiologiset ominaisuudet, joiden perusteella voidaan erottaa suoraan "varmennettujen siementen" luokasta polveutuvat kasvilajikkeet. Jos hybridien tai keinotekoisten ja vastaavien lajikkeiden genealogisten ainesosien osalta vaaditaan varmentamista perussiemeniksi, näiden ainesosien tärkeimmät morfologiset tai fysiologiset ominaisuudet on ilmoitettava.
3. Hybridien ja keinotekoisten lajikkeiden osalta genealogisista ainesosista on ilmoitettava hyväksymisestä ja varmentamisesta vastaaville viranomaisille. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että genealogisten ainesosien tarkastuksen tulokset ja kuvaus pidetään jalostajan pyynnöstä luottamuksellisina.
4. Hyväksytyt lajikkeet on säännöllisesti tarkastettava virallisesti. Jos jokin varmennettavaksi hyväksymisen edellytyksistä ei enää täyty, hyväksyminen on peruutettava ja lajike poistettava luettelosta. Jos rukiin tai maissin avopölytteisen lajikkeen yksi tai useampi toissijainen ominaisuus on muuttunut, luettelossa olevaa kuvausta on muutettava viipymättä.
5. Luettelot ja niiden muutokset on lähetettävä viipymättä komissiolle, joka ilmoittaa niistä muille jäsenvaltioille.
7 artikla
1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että lajikkeita ja maissin sisäsiitoslinjoja sekä varmennettavia siemeniä tarkastettaessa näytteet virallisesti otetaan tarkoituksenmukaisin menetelmin.
2. Tarkastettaessa siemeniä varmentamista varten näytteet on otettava yhtenäisistä eristä; erän enimmäispaino ja näytteen vähimmäispaino vahvistetaan liitteessä III.
8 artikla
1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että perussiemeniä ja kaikenlaisia varmennettuja siemeniä saa pitää kaupan ainoastaan riittävän yhtenäisinä erinä ja pakkauksissa, jotka on 9 ja 10 artiklan säännösten mukaisesti suljettu suljinjärjestelmällä ja varustettu merkinnöillä.
2. Jäsenvaltiot voivat säätää pienten määrien käyttäjille kaupan pitämisen osalta poikkeuksia 1 kohdan pakkauksia, sulkemista ja merkintöjä koskevista säännöksistä.
9 artikla
1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että perussiementen ja kaikenlaisten varmennettujen siementen pakkaukset on virallisesti suljettava niin, että pakkausta avattaessa suljinjärjestelmä särkyy eikä sitä voi panna takaisin paikalleen.
2. Pakkaukset voi sulkea uudelleen ainoastaan virallisesti. Jos pakkaukset suljetaan uudelleen, uudelleen sulkemisen päivämäärä ja toimenpiteestä vastuussa oleva viranomainen on ilmoitettava 10 artiklan 1 kohdassa säädetyssä etiketissä.
10 artikla
1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että perussiementen ja kaikenlaisten varmennettujen siementen
a) pakkaukset on varustettava pakkauksen ulkopuolella olevalla, liitteen IV mukaisella virallisella etiketillä, joka on laadittu yhdellä yhteisön virallisista kielistä; se on kiinnitettävä virallisella suljinjärjestelmällä; perussiementen etiketin on oltava valkoinen; varmennettujen siementen ja ensimmäisen sukupolven varmennettujen siementen etiketin on oltava sininen ja toisen sukupolven varmennettujen siementen etiketin on oltava punainen; jäsenvaltioiden välisessä kaupassa etiketissä on oltava virallisen sulkemisen päivämäärä; jos 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa perussiemenet ja maissin siemenet eivät täytä liitteessä II vahvistettuja itävyyden edellytyksiä, on siitä ilmoitettava etiketissä;
b) pakkauksessa on oltava etiketin värinen virallinen ilmoitus, jossa on liitteessä IV vahvistetut etikettitiedot; tämä ilmoitus ei ole välttämätön, jos nämä tiedot on painettu pysyvästi pakkaukseen.
2. Jäsenvaltiot voivat:
a) vaatia, että etiketissä on aina ilmoitettava virallisen sulkemisen päivämäärä;
b) säätää poikkeuksia 1 kohdan säännöksistä pienpakkausten osalta.
11 artikla
Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen vaatia, että niiden alueella tuotettujen tai niiden alueelle tuotujen perussiementen tai kaikenlaisten varmennettujen siementen pakkaukset on varustettava, lukuun ottamatta 4 artiklassa tarkoitettuja tapauksia, toimittajan etiketillä niiden alueella tapahtuvaa kaupan pitämistä varten.
12 artikla
Jäsenvaltioiden on säädettävä, että perussiementen tai kaikenlaisten varmennettujen siementen kemiallisesta käsittelystä on maininta joko virallisessa etiketissä tai toimittajan etiketissä ja pakkauksessa tai sen sisällä.
13 artikla
1. Jäsenvaltiot voivat sallia sen, että viljakasvien siemeniä pidetään kaupan eri lajeista saatuina siemenseoksina, jos seoksen ainesosat ovat ennen sekoitusta niihin sovellettavia kaupan pitämistä koskevien sääntöjen mukaisia.
2. Edellä 8, 9 ja 11 artiklan säännöksiä, samoin kuin 10 artiklan säännöksiä on sovellettava, paitsi että siemenseosten etiketin on oltava väriltään vihreä.
14 artikla
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei perussiemeniä ja kaikenlaisia varmennettuja siemeniä, jotka on virallisesti varmennettu ja joiden pakkaukset on virallisesti merkitty ja suljettu tässä direktiivissä säädetyn mukaisesti, koske muut kuin tässä direktiivissä säädetyt niiden ominaisuuksia, tarkastusjärjestelyjä, merkintöjä ja sulkemista koskevat rajoitukset kaupan pitämiselle.
2. Jäsenvaltiot voivat:
a) rajoittaa kauran, ohran, riisin, vehnän tai speltin varmennettujen siementen pitämisen kaupan ensimmäisen sukupolven siemeniin,
b) rajoittaa viljakasvien siementen pitämisen kaupan kansallisen luettelon alueelliseen viljely- ja käyttöarvoon perustuviin lajikkeiden siemeniin, kunnes lajikkeiden yleinen luettelo voidaan ottaa käyttöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1970; muista jäsenvaltioista peräisin olevat lajikkeet hyväksytään tähän luetteloon samoin edellytyksin kuin kansalliset lajikkeet.
15 artikla
Jäsenvaltioiden on säädettävä, että sellaiset viljakasvien siemenet, jotka polveutuvat suoraan jossakin jäsenvaltiossa varmennetuista perussiemenistä tai toisessa jäsenvaltiossa taikka kolmannessa maassa korjatuista ensimmäisen sukupolven varmennetuista siemenistä, vastaavat varmennettuja siemeniä tai ensimmäisen tai toisen sukupolven varmennettuja siemeniä sillä edellytyksellä, että kyseiset siemenet on korjattu joko perussiementen tai ensimmäisen sukupolven varmennettujen siementen tuottajavaltiossa, jos niille on tehty liitteessä I vahvistetut edellytykset täyttävä viljelystarkastus ja jos virallisessa tarkastuksessa on todettu, että liitteessä II vahvistettuja varmennettuja siemeniä tai ensimmäisen tai toisen sukupolven varmennettuja siemeniä koskevat edellytykset on täytetty.
16 artikla
1. Neuvosto ratkaisee määräenemmistöllä komission ehdotuksesta:
a) täyttävätkö, kuten 15 artiklassa säädetään, viljelystarkastukset kolmannessa maassa liitteessä I vahvistetut edellytykset;
b) vastaavatko sellaiset viljakasvien siemenet, jotka on korjattu kolmannessa maassa ja joilla on samat takeet ominaisuuksiensa osalta ja niiden tarkastusjärjestelyjen, niiden tunnistettavuuden varmistamiseksi, merkitsemiseksi ja tarkastamiseksi, tässä suhteessa sellaisia perussiemeniä, varmennettuja siemeniä tai ensimmäisen tai toisen sukupolven varmennettuja siemeniä, jotka on korjattu yhteisössä ja jotka ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia.
2. Siihen saakka kunnes neuvosto tekee 1 kohdan mukaisen päätöksen, jäsenvaltiot voivat päättää kyseisessä kohdassa tarkoitetuista asioista. Tämä oikeus päättyy 1 päivänä heinäkuuta 1969.
17 artikla
1. Perussiementen tai kaikenlaisten varmennettujen siementen yleisessä saatavuudessa ilmenevien väliaikaisten ja vähintään yhdessä jäsenvaltiossa esiintyvien sekä yhteisössä ylipääsemättömien vaikeuksien poistamiseksi komissio sallii, noudattaen 21 artiklassa säädettyä menettelyä, yhden tai useamman jäsenvaltion hyväksyvän pidettäväksi kaupan komission määräämäksi ajaksi väljemmät vaatimukset täyttävän luokan siemeniä.
2. Kun kyseessä on tietyn lajikkeen tai sisäsiitoslinjan siementen luokka, virallinen etiketti on vastaavaa luokkaa varten laadittu etiketti, ja kaikissa muissa tapauksissa se on tummankeltainen. Etiketissä on aina ilmoitettava, että kyse on väljemmät vaatimukset täyttävään luokkaan kuuluvista siemenistä.
18 artikla
Tätä direktiiviä ei sovelleta sellaisiin viljakasvien siemeniin, jotka todistetusti on tarkoitettu vietäviksi kolmansiin maihin.
19 artikla
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta pidettäessä kaupan suoritettaisiin ainakin pistokokein viljakasvien siementen tässä direktiivissä säädettyjen edellytysten noudattamista koskeva virallinen tarkastus.
20 artikla
1. Yhteisöön on perustettava yhteisön koepeltoja, joilla suoritetaan vuosittain pistokokein otettujen viljakasvien perussiementen ja kaikenlaisten varmennettujen siementen näytteiden jälkitarkastus; 21 artiklassa tarkoitettu komitea tarkastaa nämä pellot.
2. Ensimmäisessä vaiheessa vertailukokeita käytetään varmentamisen teknisten menetelmien yhdenmukaistamiseen tulosten vastaavuuden aikaansaamiseksi. Kun tämä tavoite on saavutettu, vertailukokeista laaditaan vuosittain toimintakertomus, joka luottamuksellisena annetaan tiedoksi jäsenvaltioille ja komissiolle. Komissio päättää noudattaen 21 artiklassa säädettyä menettelyä päivämäärästä, johon mennessä kertomus on laadittava ensimmäisen kerran.
3. Komissio päättää noudattaen 21 artiklassa säädettyä menettelyä vertailukokeiden suorittamiseksi tarvittavista järjestelyistä. Kolmansissa maissa korjattuja viljakasvien siemeniä voidaan ottaa mukaan vertailukokeisiin.
21 artikla
1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa neuvoston 14 päivänä kesäkuuta 1966 tekemällä päätöksellä(2) perustetun maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean, jäljempänä "komitea", käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
3. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa toimenpiteistä määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan kahdentoista äänen enemmistöllä.
4. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos kyseiset toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean antaman lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä.
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin yhden kuukauden kuluessa.
22 artikla
Tämä direktiivi ei rajoita sellaisten kansallisten säännösten soveltamista, jotka ovat perusteltuja ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojelemiseksi taikka teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi, lukuun ottamatta liitteessä II olevassa 2 kohdassa vahvistettua toleranssia vahingollisille organismeille.
23 artikla
Jäsenvaltioiden on saatettava 14 artiklan 1 kohdan säännösten noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1968 sekä viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1969 ne säännökset, jotka ovat välttämättömiä tämän direktiivin ja sen liitteiden noudattamiseksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
24 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 14 päivänä kesäkuuta 1966.