Rådets direktiv 2001/88/EF
af 23. oktober 2001
om ændring af direktiv 91/630/EØF om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37,
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3),
efter høring af Regionsudvalget, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Ifølge protokollen om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet som bilag til traktaten, tager Fællesskabet og medlemsstaterne ved fastlæggelse og gennemførelse af politikkerne inden for landbrug fuldt hensyn til dyrs velfærd, samtidig med at de respekterer medlemsstaternes love og administrative bestemmelser samt deres skikke, navnlig med hensyn til religiøse ritualer, kulturelle traditioner og regionale skikke.
(2) Ifølge artikel 6 i Rådets direktiv 91/630/EØF(4) har Kommissionen fremlagt en rapport om intensive opdrætsystemer, herunder navnlig om velfærd for søer opdrættet i forskellige grader af indelukning og i flok, og fremsat forslag om tilpasning af reglerne.
(3) Svin er som levende dyr medtaget i varelisten i bilag I til traktaten.
(4) Den Videnskabelige Veterinærkomité konkluderede i sin udtalelse af 30. september 1997, at svin bør holdes i et miljø, der opfylder deres motions- og rodebehov, og at svins velfærd synes at blive forringet af alvorlige pladsbegrænsninger.
(5) Søer foretrækker et socialt samspil med andre svin, når de har bevægelsesfrihed og et komplekst miljø. Den nuværende praksis med til stadighed at holde søer i snæver indelukning bør derfor forbydes. Producenterne bør imidlertid have tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige strukturændringer i deres produktionsanlæg.
(6) Det er nødvendigt at sikre balance mellem de forskellige aspekter, der skal tages i betragtning med hensyn til velfærd, herunder sundhed, økonomiske og sociale forhold og også miljøvirkninger.
(7) Det er hensigtsmæssigt, at Kommissionen fremlægger en ny rapport på baggrund af yderligere forskning og praktiske erfaringer for yderligere at forbedre svins velfærd, særlig med hensyn til aspekter, der ikke indgår i direktiv 91/630/EØF.
(8) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 91/630/EØF bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(5) -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:
Artikel 1
Direktiv 91/630/EØF ændres således:
1) Artikel 3 affattes således: "Artikel 3
Medlemsstaterne sikrer følgende:
1) Alle bedrifter skal opfylde følgende krav:
a) Det frie gulvareal, som er til rådighed for hver fravænnet gris eller hvert avls-/fedesvin i flok bortset fra gylte efter løbning og søer, skal være på mindst:
TABELPOSITION
b) Det samlede frie gulvareal, som er til rådighed for hver gylt efter løbning og hver so, når gylte og/eller søer holdes i flok, skal henholdsvis være på mindst 1,64 m2 og 2,25 m2. Når disse dyr holdes i flokke på færre end seks dyr, bør det frie gulvareal øges med 10 %. Når disse dyr holdes i flokke på 40 eller flere dyr, kan det frie gulvareal nedsættes med 10 %.
2) Gulvarealer skal opfylde følgende krav:
a) For gylte efter løbning og drægtige søer: En del af det areal, der kræves i nr. 1, litra b), og som skal svare til mindst 0,95 m2 pr. gylt og mindst 1,3 m2 pr. so, skal være et sammenhængende areal med fast gulv, hvoraf højst 15 % består af åbninger til dræning.
b) Når der anvendes betonspaltegulve til svin i flok
i) må bredden af spalteåbningen ikke være over:
- 11 mm for pattegrise
- 14 mm for fravænnede grise
- 18 mm for avls-/fedesvin
- 20 mm for gylte efter løbning og søer
ii) skal spaltebredden mindst være:
- 50 mm for pattegrise og fravænnede grise
- 80 mm for avls-/fedesvin, gylte efter løbning og søer.
3) Opførelse eller indretning af anlæg, hvor søer og gylte er bundet, er forbudt. Fra den 1. januar 2006 er anvendelse af bindsler til søer og gylte forbudt.
4) a) Søer og gylte skal holdes i flok i perioden fra fire uger efter løbning til en uge før det forventede faretidspunkt. Den sti, hvor flokken holdes, skal have sider, hvis længde er over 2,8 m. Når disse dyr holdes i flokke på færre end seks dyr, skal den sti, hvor flokken holdes, have sider, hvis længde er over 2,4 m.
b) Uanset litra a) kan søer og gylte, der opdrættes på bedrifter med under ti søer, holdes enkeltvis i den periode, der er nævnt i litra a), såfremt de let kan vende sig i stien.
5) Med forbehold af kravene i bilaget skal søer og gylte have permanent adgang til rodemateriale, der mindst opfylder de relevante krav i bilaget.
6) Søer og gylte, der holdes i flokke, skal fodres ved hjælp af et system, der sikrer, at hvert dyr kan få tilstrækkeligt foder, også når der er konkurrenter til foderet til stede.
7) For at stille dyrenes sult og opfylde deres behov for at tygge, skal alle goldsøer og drægtige søer og gylte have en tilstrækkelig mængde fyldigt foder eller foder med højt fiberindhold samt foder med højt energiindhold.
8) Svin, som skal holdes i flok, og som er særlig aggressive, er blevet angrebet af andre svin eller er syge eller skadede, kan dog opstaldes midlertidigt i individuelle stier. I så fald skal de pågældende stier være så store, at dyrene let kan vende sig, hvis dette ikke er i modstrid med specifik veterinærrådgivning.
9) Fra den 1. januar 2003 gælder nr. 1, litra b), nr. 2, 4 og 5 samt nr. 8, sidste punktum, for alle nyopførte og genopførte bedrifter og bedrifter, der tages i brug for første gang efter denne dato. Fra den 1. januar 2013 gælder disse bestemmelser for alle bedrifter.
Nr. 4, litra a), gælder ikke for bedrifter med under ti søer."
2) Følgende artikel indsættes: "Artikel 5a
Medlemsstaterne sørger for
1) at enhver, der beskæftiger eller ansætter personer til pasning af svin, sikrer sig, at disse personer har modtaget instrukser og vejledning om de relevante bestemmelser i artikel 3 og i bilaget
2) at der er adgang til passende uddannelseskurser. Disse uddannelseskurser skal specielt fokusere på velfærdsaspekter."
3) Artikel 6 affattes således: "Artikel 6
1. Helst inden den 1. januar 2005 og under alle omstændigheder inden den 1. juli 2005 forelægger Kommissionen Rådet en rapport udarbejdet på grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel. Rapporten udarbejdes under hensyn til samfundsøkonomiske følger, sundhedsmæssige følger, miljøindvirkninger og forskellige klimatiske forhold. Den tager ligeledes hensyn til udviklingen inden for metoder og systemer for svineproduktion og kødforarbejdning, der vil kunne mindske behovet for operativ kastration. Rapporten ledsages om nødvendigt af passende lovgivningsforslag vedrørende virkningerne af forskellige gulvarealkrav og gulvtyper for fravænnede grises og avls-/fedesvins velfærd. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal om disse forslag.
2. Senest den 1. januar 2008 forelægger Kommissionen Rådet en rapport udarbejdet på grundlag af en udtalelse fra Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel.
Rapporten skal især omhandle:
a) virkningerne af belægningsgraden, herunder flokstørrelse og metoderne til flokkens sammensætning, for svins velfærd, herunder deres sundhed, i forskellige produktionssystemer
b) virkningerne af staldens udformning, herunder de forskellige gulvtyper, for svins velfærd, herunder deres sundhed, under hensyn til forskellige klimatiske forhold
c) risikofaktorer forbundet med halebidning og anbefalinger med henblik på at begrænse behovet for halekupering
d) yderligere udviklinger i flokopstaldningssystemer for drægtige søer, som tager hensyn til både de patologiske, zootekniske, fysiologiske og etologiske aspekter af forskellige systemer og til deres sundhedsmæssige og miljømæssige virkninger samt de forskellige klimatiske forhold
e) fastlæggelse af gulvarealkrav, herunder til løbeafdelingen, for individuelt opstaldede voksne avlsorner
f) yderligere udviklinger i løsstaldssystemer for drægtige søer og for diegivende søer, der opfylder soens behov uden at udgøre en risiko for pattegrisenes overlevelse
g) forbrugernes holdninger og adfærd over for svinekød i tilfælde af forskellige grader af forbedringer af dyrenes velfærd
h) samfundsøkonomiske følger af de forskellige svineopdrætsystemer og deres indvirkning på Fællesskabets økonomiske partnere.
Rapporten kan om nødvendigt ledsages af relevante lovgivningsforslag."
4. Artikel 10 affattes således: "Artikel 10
1. Kommissionen bistås af Den Stående Veterinærkomité, i det følgende benævnt 'komitéen', der er nedsat ved afgørelse 68/361/EØF(6)
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF(7).
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.
3. Komitéen vedtager selv sin forretningsorden."
Artikel 2
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. januar 2003. De underretter straks Kommissionen herom.
2. Disse love og administrative bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
Artikel 3
Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Artikel 4
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Luxembourg, den 23. oktober 2001.
Neuvoston direktiivi 2001/88/EY,
annettu 23 päivänä lokakuuta 2001,
sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista annetun direktiivin 91/630/ETY muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
on kuullut alueiden komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Perustamissopimukseen liitetyssä eläinten suojelusta ja hyvinvoinnista tehdyssä pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisö ja jäsenvaltiot ottavat yhteisön maatalouspolitiikkaa laatiessaan ja täytäntöönpannessaan eläinten hyvinvoinnin vaatimukset täysimääräisesti huomioon kunnioittaen samalla erityisesti uskonnollisiin rituaaleihin, kulttuuriperinteeseen ja alueelliseen perintöön liittyviä jäsenvaltioiden lakeja ja hallinnollisia määräyksiä sekä tapoja.
(2) Neuvoston direktiivin 91/630/ETY(4) 6 artiklan nojalla komissio on toimittanut voimaperäistä sikojen kasvatusta koskevan kertomuksen, jossa kiinnitetään erityistä huomiota eriasteisissa liikkumista rajoittavissa pitomenetelmissä sekä ryhmissä kasvatettujen emakoiden hyvinvointiin, ja liittänyt siihen asianmukaisia ehdotuksia sääntöjen mukauttamisesta.
(3) Siat mainitaan elävinä eläiminä perustamissopimuksen liitteessä I olevassa luettelossa.
(4) Eläinlääkintäalan tiedekomitean 30 päivänä syyskuuta 1997 antaman lausunnon mukaan sikoja olisi pidettävä ympäristössä, joka vastaa niiden tarvetta liikuntaan ja ympäristöä tutkivaan käyttäytymiseen, ja sikojen hyvinvointi näyttää vaarantuvan, jos niille varattua tilaa rajoitetaan huomattavasti.
(5) Jos emakot saavat liikkua vapaasti ja niiden ympäristö on virikkeellinen, ne haluavat sosiaalista kanssakäymistä muiden sikojen kanssa. Tämän vuoksi nykyinen käytäntö soveltaa emakkoihin jatkuvasti liikkumista rajoittavia pitomenetelmiä olisi kiellettävä. Tuottajille olisi kuitenkin annettava riittävästi aikaa tehdä tarvittavat rakenteelliset muutokset tuotantolaitoksissaan.
(6) Erilaisten huomioon otettavien näkökohtien, kuten hyvinvointi, mukaan lukien terveys, sosiaaliset ja taloudelliset tekijät sekä ympäristövaikutukset, välillä on säilytettävä tasapaino.
(7) Komission olisi toimitettava uusi kertomus ottaen huomioon lisätutkimukset ja käytännön kokemukset, jotta sikojen hyvinvointia voidaan parantaa edelleen erityisesti sellaisten seikkojen osalta, jotka eivät kuulu direktiivin 91/630/ETY soveltamisalaan.
(8) Direktiivin 91/630/ETY täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(5) mukaisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
1 artikla
Muutetaan direktiivi 91/630/ETY seuraavasti:
1) Korvataan 3 artikla seuraavasti: " 3 artikla
Jäsenvaltioiden on varmistettava seuraava:
1. Kaikki tilat täyttävät seuraavat vaatimukset:
a) kunkin ryhmässä kasvatetun vieroitetun sian tai tuotantosian, lukuun ottamatta astutettuja nuoria emakoita ja emakoita, käytettävissä olevan vapaan lattia-alan on oltava vähintään:
TAULUKON PAIKKA
b) Kunkin astutetun nuoren emakon käytettävissä olevan vapaan kokonaislattia-alan on oltava vähintään 1,64 m2, ja kunkin emakon käytettävissä olevan vapaan kokonaislattia-alan on oltava vähintään 2,25 m2, kun nuoria emakoita ja/tai emakoita kasvatetaan ryhmässä. Alle kuuden eläimen ryhmissä kasvatettavien eläinten vapaata lattia-alaa on lisättävä 10 prosentilla. Vähintään 40 eläimen ryhmissä kasvatettavien eläinten vapaata lattia-alaa voidaan vähentää 10 prosentilla.
2. Lattiapinnat täyttävät seuraavat vaatimukset:
a) astutetut nuoret emakot ja kantavat emakot: osan edellä 1 kohdan b alakohdassa vaaditusta alasta, vähintään 0,95 m2 nuorta emakkoa kohti ja vähintään 1,3 m2 emakkoa kohti, on oltava yhtäjaksoisesti kiinteäpohjainen lattia, jossa viemäriaukkoja varten on varattu enintään 15 prosenttia;
b) kun ryhmissä kasvatettuja sikoja pidetään betonisella rakolattialla:
i) raon enimmäisleveyden on oltava:
- porsaat: 11 mm
- vieroitetut siat: 14 mm
- tuotantosiat: 18 mm
- astutetut nuoret emakot ja emakot: 20 mm;
ii) palkin vähimmäisleveyden on oltava:
- porsaat ja vieroitetut siat: 50 mm ja
- tuotantosiat, astutetut nuoret emakot ja emakot: 80 mm.
3. Sellaisten eläinsuojien, joissa emakoita ja nuoria emakoita pidetään kytkettynä, rakentaminen ja suojien tällaisiksi muuntaminen kielletään. Emakoiden ja nuorten emakoiden pitäminen kytkettynä kielletään 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen.
4. a) Emakoita ja nuoria emakoita on kasvatettava ryhmissä aikana, joka alkaa neljä viikkoa astutuksen jälkeen ja päättyy viikkoa ennen odotettua porsimispäivää. Emakoiden tai nuorten emakoiden ryhmälle tarkoitetun karsinan seinämien pituuden on oltava yli 2,8 metriä. Alle kuuden eläimen ryhmälle tarkoitetun karsinan seinämien pituuden on oltava yli 2,4 metriä.
b) Edellä a kohdan säännöksistä poiketen voidaan emakoita ja nuoria emakoita, joita kasvatetaan alle kymmenen emakon tilalla, pitää yksittäin a kohdassa tarkoitettuna aikana, mutta niiden on voitava kääntyä karsinassa helposti ympäri.
5. Rajoittamatta liitteessä säädettyjä vaatimuksia on emakoilla ja nuorilla emakoilla oltava jatkuva pääsy koskettelumateriaaliin, joka on vähintään kyseisessä liitteessä olevien asiaa koskevien vaatimusten mukainen.
6. Ryhmissä kasvatettavat emakot ja nuoret emakot on ruokittava käyttäen järjestelmää, jolla varmistetaan, että kukin eläin saa riittävästi ruokaa, silloinkin kun muita ravinnosta kilpailevia eläimiä on paikalla.
7. Nälän ja pureskelutarpeen tyydyttämiseksi on kaikille ummessa oleville kantaville emakoille ja nuorille emakoille annettava riittävästi täyttävää tai kuitupitoista rehua sekä energiapitoista rehua.
8. Ryhmissä kasvatettavat siat, jotka ovat erityisen aggressiivisia, jotka ovat joutuneet toisten sikojen aggressiivisen käyttäytymisen kohteeksi tai ovat sairaita tai loukkaantuneita, voidaan väliaikaisesti pitää yksittäiskarsinoissa. Tällöin eläimen on voitava kääntyä karsinassa helposti ympäri, jollei tämä ole ristiriidassa eläinlääkärin erityisten ohjeiden kanssa.
9. Edellä 1 kohdan b alakohdan, 2 kohdan, 4 kohdan ja 5 kohdan sekä 8 kohdan viimeisen virkkeen säännöksiä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2003 kaikkiin uusiin tai uudisrakennettuihin tiloihin sekä tiloihin, jotka on otettu käyttöön ensimmäistä kertaa kyseisen päivämäärän jälkeen. Näitä säännöksiä sovelletaan kaikkiin tiloihin 1 päivästä tammikuuta 2013.
Edellä 4 kohdan a alakohdan säännöksiä ei sovelleta tiloihin, joissa emakoita on alle kymmenen.";
2) Lisätään artikla seuraavasti: " 5a artikla
Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että
1) henkilöt, jotka ottavat töihin tai palkkaavat henkilöitä huolehtimaan sioista, varmistavat, että eläimistä huolehtivat henkilöt ovat saaneet ohjeita ja opastusta 3 artiklan ja liitteen asiaankuuluvien säännösten osalta;
2) sopivia oppikursseja on saatavilla. Tällaisilla kursseilla on keskityttävä erityisesti hyvinvointikysymyksiin.";
3) Korvataan 6 artikla seuraavasti: " 6 artikla
1. Komissio toimittaa neuvostolle mieluiten ennen 1 päivää tammikuuta 2005 ja joka tapauksessa 1 päivään heinäkuuta 2005 mennessä eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän tiedekomitean lausunnon perusteella laaditun kertomuksen. Kertomusta laadittaessa otetaan huomioon sosioekonomiset seuraukset, terveydelliset vaikutukset, ympäristövaikutukset ja erilaiset ilmasto-olosuhteet. Siinä otetaan huomioon myös sikojen tuotantomenetelmissä ja -järjestelmissä sekä lihan käsittelyssä tapahtuva kehitys, joka on omiaan rajoittamaan tarvetta kirurgiseen kuohitsemiseen. Kertomukseen liitetään tarvittaessa asianmukaisia lainsäädäntöehdotuksia erikokoisten tilavaatimusten ja lattiatyyppien vaikutuksesta vieroitettujen sikojen ja tuotantosikojen hyvinvointiin. Neuvosto tekee päätöksensä näistä ehdotuksista määräenemmistöllä.
2. Komissio toimittaa neuvostolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2008 kertomuksen, jonka se laatii eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän tiedekomitean lausunnon perusteella.
Kertomuksessa käsitellään erityisesti seuraavia asioita:
a) erilaisissa kasvatusjärjestelmissä sovellettavien eläintiheyksien, mukaan lukien ryhmän koko ja eläinten ryhmitysmenetelmät, vaikutukset sikojen hyvinvointiin ja terveyteen;
b) sikalamallin ja erilaisten lattiatyyppien vaikutus sikojen hyvinvointiin, terveys mukaan luettuna, erilaiset ilmasto-olosuhteet huomioon ottaen;
c) hännänpurentaan liittyvät riskitekijät ja suositukset, joilla hännän typistämisen tarvetta voitaisiin vähentää;
d) kantavien emakoiden ryhmäkasvatusjärjestelmien kehitys ottaen huomioon eri järjestelmien patologiset, eläinjalostukselliset, fysiologiset ja etologiset tekijät ja niiden vaikutukset eläinten terveyteen ja ympäristöön sekä erilaiset ilmasto-olosuhteet;
e) yksittäin pidettävien täysikasvuisten siitoskarjujen tilatarpeiden määrittely, mukaan lukien astutuskarsina;
f) astutusosastolla olevien emakkojen ja imettävien emakkojen sellaisten pihattojen kehitys, jotka täyttävät emakoiden tarpeet porsaiden henkiinjäämistä vaarantamatta;
g) kuluttajien asenteet ja käytös sianlihan suhteen sen mukaan, miten paljon eläinten hyvinvointi paranee;
h) erilaisten siantuotantojärjestelmien sosioekonomiset seuraukset sekä vaikutukset yhteisön taloudellisiin kumppaneihin.
Kertomukseen voi tarvittaessa sisältyä myös asiaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia.";
4) Korvataan 10 artikla seuraavasti: " 10 artikla
1. Komissiota avustaa päätöksellä 68/361/ETY(6) perustettu pysyvä eläinlääkintäkomitea, jäljempänä 'komitea'.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY(7) 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä."
2 artikla
1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2003. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
2. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
3 artikla
Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
4 artikla
Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Luxemburgissa 23 päivänä lokakuuta 2001.