RAADETS FORORDNING (EOEF) Nr. 1576/89 af 29. maj 1989 om fastlaeggelse af almindelige regler for definition, betegnelse og praesentation af spiritus
RAADET FOR DE EUROPAEISKE
FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 43
og 100 A,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),
under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og
ud fra foelgende betragtninger:
Paa nuvaerende tidspunkt findes der ingen saerlige faellesskabsbestemmelser for spiritus, blandt andet for saa vidt angaar definitionen af disse produkter og forskrifter vedroerende deres betegnelse og praesentation; i betragtning af disse produkters oekonomiske betydning boer der vedtages faellesbestemmelser paa dette omraade for at bidrage til det faelles markeds funktion;
spiritus er et vigtigt landbrugsprodukt i Faellesskabet paa grund af dets afsaetningsmuligheder; disse afsaetningsmuligheder skyldes for en stor del det gode omdoemme, som disse produkter har vundet i Faellesskabet og paa verdensmarkedet; omdoemmet er forbundet med de traditionelle produkters kvalitetsniveau; for at afsaetningen kan opretholdes, maa de paagaeldende produkter fortsat svare til et vist kvalitetsniveau; bevarelsen af dette kvalitetsniveau sker bedst ved at definere produkterne under hensyntagen til de traditionelle saedvaner, som ligger til grund for omdoemmet; endvidere boer de saaledes
definerede betegnelser forbeholdes produkter, hvis kvalitetsniveau svarer til de traditionelle produkters, saa det undgaas, at betegnelserne devalueres;
det boer i faellesskabsbestemmelserne bestemmes, at brugen af geografiske betegnelser, der henviser til visse omraader, som undtagelsesvis kan vaere visse lande, forbeholdes disse omraader, for saa vidt den produktionsfase for faerdigvaren, i hvilke denne opnaar sin karakter og sine endelige kvaliteter, har haft sit forloeb i det paagaeldende geografiske omraade; med disse faellesskabsbestemmelser indroemmes der saaledes de paagaeldende producenter visse enerettigheder, og de paagaeldende betegnelser bevarer deres karakter af herkomstangivelse, idet det forhindres, at de ved at blive almeneje bliver generiske betegnelser; de paagaeldende betegnelser har ligeledes den funktion, at de giver forbrugeren oplysninger om herkomsten af et produkt, der er karakteriseret ved de anvendte raavarer eller ved de saerlige fremstillingsmetoder;
den normale og saedvanlige maade at oplyse forbrugerne paa er at anbringe en raekke angivelser paa etiketten; spiritus er, for saa vidt angaar maerkningen, underkastet de almindelige regler i Raadets direktiv 79/112/EOEF af 18. december 1978 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om maerkning af og praesentationsmaader for levnedsmidler samt om reklame for saadanne (4), senest aendret ved direktiv 86/197/EOEF (5); paa grund af de paagaeldende produkters art boer der med henblik paa en bedre forbrugeroplysning vedtages supplerende saerlige bestemmelser til disse almindelige regler og navnlig indsaettes udtryk om aeldning og om minimumsalkoholindholdet for afsaetning til konsum i definition af produkterne;
selv om direktiv 79/112/EOEF foreskriver, at maerkningen skal indeholde visse obligatoriske angivelser, er det ret upraecist, hvad angaar fremstillingsstedet; angivelsen heraf er af en ganske saerlig betydning for de paagaeldende drikkevarer, da forbrugeren ofte forbinder drikkevaren med fremstillingsstedet; manglende angivelse heraf kan paa dette omraade medfoere risiko for, at forbrugeren opfatter oprindelsen som en anden; under disse omstaendigheder boer denne risiko
undgaas ved i saerlige tilfaelde at goere angivelse af fremstillingsstedet obligatorisk i forbindelse med maerkningen;
endvidere boer der i visse tilfaelde fastsaettes supplerende bestemmelser; i saerdeleshed boer det ved anvendelse af ethanol kraeves, at der udelukkende anvendes landbrugs-
ethanol, saaledes som det allerede er saedvane i Faellesskabet,
for fortsat at sikre et vigtigt marked for landbrugets basis-
produkter;
ved Raadets direktiv 80/778/EOEF af 15. juli 1980 om kvaliteten af drikkevand (1) og Raadets direktiv 80/777/EOEF af 15. juli 1980 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om udvinding og markedsfoering af naturligt mineralvand (2), senest aendret ved akten vedroerende Spaniens og Portugals tiltraelse, fastlaegges de egenskaber, som vand skal have for at kunne anvendes til levnedsmidler; der boer henvises hertil;
ved Raadets direktiv 88/388/EOEF af 22. juni 1988 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om aromaer, som maa anvendes i levnedsmidler, og om udgangsmaterialer til fremstilling af disse (3) defineres de forskellige udtryk, som vil kunne anvendes, naar der er tale om aromatisering; i naervaerende forordning boer den samme terminologi finde anvendelse;
der boer vedtages saerlige bestemmelser for betegnelse og praesentation af indfoert spiritus under hensyntagen til Faellesskabets forpligtelser i forholdet til tredjelande;
for at beskytte faellesskabsprodukternes omdoemme paa verdensmarkedet boer de samme regler ogsaa gaelde for produkter, der udfoeres, medmindre andet er bestemt og under hensyntagen til traditionel skik og brug;
for at sikre en ensartet og samtidig anvendelse af de foreslaaede foranstaltninger boer der udstedes en forordning;
med henblik paa at forenkle og fremskynde proceduren boer det overlades til Kommissionen at vedtage gennemfoerelsesforanstaltninger af teknisk karakter; i saa henseende boer der fastsaettes hensigtsmaessige procedurer, som sikrer et snaevert samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen i en gennemfoerelseskomité;
det er noedvendigt at vedtage overgangsforanstaltninger for at lette overgangen til den ordning, der indfoeres ved naervaerende forordning -
UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. I denne forordning fastlaegges almindelige regler for definition, betegnelse og praesentation af spiritus.
2. I denne forordning forstaas ved spiritus en alkoholholdig vaeske:
- som er bestemt til konsum
- som har saerlige organoleptiske egenskaber og, bortset fra de i nr. 1 i bilag III anfoerte produkter, et minimumsalkoholindhold paa 15 % vol, og
- som er fremstillet:
- enten direkte ved destillation, med eller uden aromaer, af naturlige gaerede produkter og/eller ved udbloedning af vegetabilske stoffer og/eller ved tilsaetning til landbrugsethanol og/eller til et landbrugsdestillat og/eller til en braendevin som defineret i denne forordning af aromaer, sukker eller andre soedemidler anfoert i stk. 3, litra a), og/eller andre landbrugsprodukter
- eller ved blanding af en spiritus med:
- en eller flere andre former for spiritus
- landbrugsethanol, landbrugsdestillat eller braendevin
- en eller flere alkoholholdige drikkevarer
- en eller flere drikkevarer.
Drikkevarer henhoerende under KN-kode 2203 00, 2204, 2205, 2206 00 og 2207 betragtes dog ikke som spiritus.
3. Foreloebige definitioner
I denne forordning forstaas ved:
a)
Soedning:
Behandling, som bestaar i under tilberedningen af spiritus at tilsaette et eller flere af foelgende produkter:
halvhvidt sukker, hvidt sukker, raffineret hvidt sukker, dextrose, fructose, glucosesirup, flydende sukker, flydende invertsukker, sirup af invertsukker, koncentreret rektificeret druemost, koncentreret druemost, most af friske druer, karamelliseret sukker (burned sugar), honning, sirup af johannesbroed samt andre naturlige kulhydratstoffer med tilsvarende virkning som ovennaevnte produkter.
Ved karamelliseret sukker forstaas det produkt, der opnaas udelukkende ved kontrolleret opvarmning af saccharose uden tilsaetning af baser, uorganiske syrer eller nogen anden form for kemiske tilsaetningsstoffer.
b)
Blanding:
Behandling, der bestaar i at sammenblande to eller flere forskellige drikkevarer med henblik paa at fremstille en ny drikkevare.
c)
Forskaering:
Behandling, som bestaar i at tilsaette landbrugsethanol til spiritus.
d)
Sammenstikning (blending):
Behandling, som bestaar i at sammenblande to eller flere former for spiritus, der tilhoerer samme kategori, men som kun adskiller sig fra hinanden ved nuancer i sammensaetningen paa basis af et eller flere af nedennaevnte kriterier:
- selve fremstillingsmetoderne
- de anvendte destillationsapparater
- produkternes alder
- det geografiske produktionsomraade.
Den saaledes fremkomne spiritus tilhoerer samme kategori som de oprindelige former for spiritus foer sammenstikningen.
e)
Modning eller aeldning:
Behandling, som bestaar i at lade visse reaktioner udvikle sig naturligt paa passende beholdere, hvorved den paagaeldende spiritus faar organoleptiske egenskaber, den ikke havde foer.
f)
Aromatisering:
Behandling, som bestaar i under tilberedningen af spiritus at tilsaette en eller flere aromaer som defineret i artikel 1, stk. 2, litra a), i direktiv 88/388/EOEF.
g)
Farvning:
Behandling, som bestaar i under tilberedningen af spiritus at tilsaette et eller flere farvestoffer.
h)
Landbrugsethanol:
Ethanol, hvis kendetegn er de i bilag I til denne forordning anfoerte, fremstillet ved destillation, efter alkoholgaering af landbrugsprodukter anfoert i bilag II til Traktaten, bortset fra spiritus som defineret i stk. 2. Saafremt den anvendte raavare er naevnt, maa den paagaeldende ethanol udelukkende vaere fremstillet af denne raavare.
i)
Landbrugsdestillat:
Den alkoholholdige vaeske, der er fremstillet ved destillation, efter alkoholgaering, af landbrugsprodukter anfoert i bilag II til Traktaten, og som ikke besidder egenskaberne ved ethanol saaledes som defineret under litra h), eller egenskaberne ved en spiritus, men som har
bevaret aroma og smag fra de anvendte raavarer. Saafremt den anvendte raavare er naevnt, maa destillatet udelukkende vaere fremstillet af denne raavare.
j)
Alkoholindhold udtrykt i volumen:
Forholdet mellem volumen af alkohol i ren tilstand i produktet ved 20g C og produktets samlede volumen ved samme temperatur.
k)
Indhold af flygtige stoffer:
Det indhold i spiritus, der er fremstillet udelukkende ved destillation, af andre flygtige stoffer end ethanol og methanol, som udelukkende stammer fra destillation eller gendestillation af de anvendte raavarer.
l)
Fremstillingssted:
Den lokalitet eller det omraade, hvor den fase i fremstillingen af faerdigvaren, der giver spiritussen dens vigtigste egenskaber og endelige kvaliteter, finder sted.
m)
Kategori af spiritus:
Al spiritus, som falder ind under samme definition.
4. Definition af de forskellige kategorier af spiritus
I denne forordning forstaas ved:
a)
Rom:
1) Spiritus, der udelukkende er fremstillet ved alkoholgaering og destillation enten af melasse eller sirup, der stammer fra fremstilling af roersukker, eller af saft af sukkerroer, og som er destilleret til under 96 % vol, saaledes at destillatet i maerkbar grad har de organoleptiske egenskaber, der er karakteristiske for rom.
2) Braendevin, der udelukkende er fremstillet ved alkoholgaering og destillation af saft af sukkerroer, og som har roms karakteristiske aromatiske egenskaber og et indhold af flygtige stoffer paa 225 g/hl alkohol (100 % vol) eller derover. Denne braendevin kan markedsfoeres med benaevnelsen »agricole« som supplement til betegnelsen »rhum« ledsaget af en af de geografiske betegnelser fra de franske oversoeiske departementer, der er anfoert i bilag II.
b)
Whisky eller whiskey:
Spiritus, der er fremstillet ved destillation af mask af korn:
- hvori sukkerdannelse har fundet sted ved hjaelp af diastase af den indeholdte malt, med eller uden
andre naturlige enzymer
- der er gaeret under paavirkning af gaersvampe
- der er destilleret til under 94,8 % vol, saaledes at destillatet faar aroma og smag af de anvendte raavarer, og
som er aeldet i mindst tre aar paa traefade med en kapacitet paa hoejst 700 liter.
c)
Kornspiritus:
1) Spiritus, der er fremstillet ved destillation af gaeret mask af korn, og som har organoleptiske egenskaber, der stammer fra de anvendte raavarer.
Betegnelsen »kornspiritus« kan erstattes af »Korn« eller »Kornbrand« for drikkevarer, der er fremstillet i Tyskland og i de omraader i Faellesskabet, hvor tysk er et af de officielle sprog, forudsat at fremstillingen af denne drikkevare er en tradition i disse omraader, og saafremt den paagaeldende kornspiritus er fremstillet dér uden nogen tilsaetningsstoffer:
- enten udelukkende ved destillation af gaeret mask af hele kerner af hvede, byg, havre, rug eller boghvede med alle bestanddele
- eller ved gendestillation af et destillat, der er fremstillet i overensstemmelse med foerste led.
2) For at kornspiritus kan betegnes »kornbraendevin«, skal den vaere fremstillet ved destillation til under 95 % vol af gaeret mask af korn, som har organoleptiske egenskaber, der stammer fra de anvendte raavarer.
d)
Vinbraendevin:
Spiritus
- der er fremstillet udelukkende ved destillation til under 86 % vol af vin, af vin tilsat alkohol, eller ved gendestillation til under 86 % vol af et vindestillat
- der har et indhold af flygtige stoffer paa 125 g/hl alkohol (100 % vol) eller derover, og
- som har et maksimumsindhold af methanol paa 200 g/hl alkohol (100 % vol).
Naar denne spiritus er aeldet, kan den fortsat markedsfoeres under betegnelsen »vinbraendevin«, hvis aeldningstiden er lig med eller laengere end den, der er fastsat for det i litra e) naevnte produkt.
e)
Brandy eller Weinbrand:
Spiritus
- der er fremstillet af vinbraendevin eventuelt sammenstukket med et vindestillat, der er destilleret til under 94 % vol, saafremt dette destillat ikke overskrider en maksimumsgraense paa 50 % vol alkoholstyrke af slutproduktet, og
- som er aeldet i egetraesbeholdere i mindst et aar eller i mindst seks maaneder, saafremt egetraesfadenes kapacitet er mindre end 1 000 liter
- som har et indhold af flygtige stoffer paa 125 g/hl alkohol (100 % vol) eller derover, der udelukkende hidroerer fra destillation eller gendestillation af de anvendte raavarer
- som har et maksimumsindhold af methanol paa 200 g/hl alkohol (100 % vol).
f)
Braendevin af presserester af druer eller marc:
1) a) Spiritus
- der er fremstillet af presserester af druer, der er gaeret eller destilleret enten direkte ved vanddamp eller efter tilsaetning af vand og med eventuel tilsaetning af baerme i et forhold, der fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 15, idet destillationen foretages med presseresterne selv til under 86 % vol. Gendestillation til samme alkoholindhold er tilladt
- der har et indhold af flygtige stoffer paa over 140 g/hl alkohol (100 % vol) eller derover og et maksimumsindhold af methanol paa 1 000 g/hl alkohol (100 % vol).
b) I den overgangsperiode, der for Portugal er fastsat i tiltraedelsesakten af 1985, er litra a) dog ikke til hinder for, at der i Portugal kan markedsfoeres braendevin af presserester fremstillet i dette land og med et maksimumsindhold af methanol paa 1 500 g/hl alkohol (100 % vol).
2) Betegnelsen »marc« eller »braendevin af presserester af druer« kan erstattes af betegnelsen grappa, dog kun for spiritus fremstillet i Italien.
g)
Braendevin af presserester af frugter:
Spiritus, der er fremstillet ved gaering og destillation af presserester af frugter. Betingelserne for destillation, produktets egenskaber og de oevrige bestemmelser fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 15.
h)
Braendevin af toerrede druer eller raisin brandy:
Spiritus, der er fremstillet ved destillation af det produkt, som fremkommer ved alkoholgaering af ekstraktet af toerrede druer af vinstoksorterne »noir de Corinthe« eller »muscat de Malaga«, destilleret til under 94,5 % vol, saaledes at destillatet faar aroma og smag af de anvendte raavarer.
i)
Frugtbraendevin:
1) a) Spiritus
- der er fremstillet udelukkende ved alkoholgaering og destillation af en koedet frugt eller most af denne frugt, med eller uden sten
- der er destilleret til under 86 % vol, saaledes at destillatet faar aroma og smag af frugten
- der har et indhold af flygtige stoffer paa 200 g/hl alkohol (100 % vol) eller derover
- der har et maksimumsindhold af methanol paa 1 000 g/hl alkohol (100 % vol), og
- hvis indhold af cyanbrinte i braendevin af stenfrugter ikke maa overstige 10 g/hl alkohol (100 % vol).
b) Undtagelser fra bestemmelserne i litra a), tredje, fjerde og femte led, kan vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 15, isaer for traditionelle produkter, hvis fremstilling og salg udgoer en vaesentlig del af indkomsterne for visse frugtproducenter i Faellesskabet.
c) Saaledes defineret spiritus betegnes med frugtnavnet efterfulgt af »-braendevin«: kirsebaerbraendevin eller kirsch, blommebraendevin eller slivovits, mirabel-, fersken-, aeble-, paere-, abrikos-, figen-, citrusfrugt-, drue- eller anden frugtbraendevin. Den kan ligeledes betegnes med frugtnavnet efterfulgt af -wasser.
Udtrykket Williams er forbeholdt paerebraendevin, der udelukkende er fremstillet af paerer af sorten Williams.
Hvis to eller flere slags frugter destilleres sammen, betegnes produktet »frugtbraendevin«. Denne benaevnelse kan suppleres med navnet paa hver slags frugt i raekkefoelge efter anvendt maengde.
d) De tilfaelde, hvor frugtens navn som saadant kan erstatte betegnelsen med frugtnavnet efterfulgt af »-braendevin«, og betingelserne herfor fastlaegges efter fremgangsmaaden i artikel 15.
2) Spiritus, der er fremstillet ved udbloedning inden for et minimumsforhold paa 100 kg frugt pr. 20 liter alkohol (100 % vol) af visse baer og andre frugter saasom hindbaer, brombaer, blaabaer m.fl., der er delvis gaeret eller ugaeret, i landbrugsethanol eller i braendvin eller i et destillat, som defineret i denne forordning, efterfulgt af en destillation, kan ligeledes betegnes med frugtnavnet efterfulgt af »-braendevin«.
Betingelserne for at anvende betegnelsen »-braendevin« efter frugtnavnet med henblik paa at undgaa en forveksling med de frugtbraendevine, der er omhandlet i nr. 1), og med de paagaeldende frugter, fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 15.
3) Spiritus, der er fremstillet ved udbloedning af hele, ugaerede frugter, som omhandlet i nr. 2), i landbrugs-
ethanol efterfulgt af en destillation, kan betegnes
med frugtnavnet efterfulgt af -geist.
j)
Braendevin af aeble- eller paerecider:
Spiritus
- der stammer fra destillation udelukkende af aeble- eller paerecider, og
- som opfylder de betingelser for frugtbraendevin, der er anfoert i litra i), nr. 1), litra a), andet, tredje og fjerde led.
k)
Ensianbraendevin:
Spiritus, der er fremstillet paa basis af et destillat af ensian, der selv er fremstillet ved gaering af ensianroedder med eller uden tilsaetning af landbrugsethanol.
l)
Frugtspiritus:
1) Spiritus, der er fremstillet ved udbloedning af en frugt i landbrugsethanol og/eller landbrugsdestillat og/eller braendevin som defineret i denne forordning og inden for et minimumsforhold, der skal fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 15.
Aromatiseringen af denne spiritus kan suppleres med andre aromastoffer og/eller aromapraeparater end dem, der hidroerer fra den anvendte frugt. Disse aromastoffer og/eller -praeparater er defineret i artikel 1, stk. 2, henholdsvis litra b), nr. i), og litra c), i artikel 1, stk. 2, i direktiv 88/388/EOEF. Drikkevarens karakteristiske smag og dens farve skal dog udelukkende skyldes den anvendte frugt.
2) Den saaledes definerede spiritus betegnes med frugtnavnet efterfulgt af »-spiritus«. De tilfaelde, hvor frugtens navn som saadant kan erstatte de omhandlede betegnelser, og betingelserne herfor fastlaegges efter fremgangsmaaden i artikel 15.
Betegnelsen Pacharán kan dog udelukkende anvendes for den »frugtspiritus«, der fremstilles i Spanien ved udbloedning af slaaen (Prunus espinosa) i et minimumsforhold paa 250 g frugt pr. liter ren alkohol.
m)
Spiritus med enebaersmag:
1) a) Spiritus, der er fremstillet ved, at landbrugsethanol og/eller kornbraendevin og/eller korndestillat aromatiseres med enebaer (Juniperus communis).
Andre naturlige aromastoffer og/eller naturidentiske aromastoffer som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i) og ii), i direktiv 88/388/EOEF, og/eller aromapraeparater som defineret i artikel 1, stk. 2, litra c), i samme direktiv, og/eller aromatiske planter eller plantedele kan tillige anvendes, men enebaerrets organoleptiske egenskaber skal vaere tydelige, selv om de undertiden bliver noget svaekket.
b) Den paagaeldende spiritus kan betegnes som Wacholder, ginebra eller genebra. Anvendelsen af disse betegnelser afgoeres efter fremgangsmaaden i artikel 15.
c) Alkohol, der anvendes til spiritus med betegnelsen geniévre, jenever, genever eller peket, skal vaere organoleptisk egnet til fremstilling af de paagaeldende produkter og have et maksimumsindhold af methanol paa 5 g/hl alkohol (100 % vol) og et maksimumsindhold af aldehyder, udtrykt i acetaldehyd, paa 0,2 g/hl alkohol (100 % vol). For disse produkters vedkommende behoever enebaersmagen ikke at vaere tydelig.
2) a) Den paagaeldende spiritus kan betegnes som gin, hvis den er fremstillet ved, at organoleptisk egnet landbrugsethanol aromatiseres med naturlige aromastoffer og/eller naturidentiske aromastoffer som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i) og ii), i direktiv 88/388/EOEF og/eller aromapraeparater som defineret i artikel 1, stk. 2, litra c), i samme direktiv, saaledes at enebaersmagen er fremherskende.
b) Den paagaeldende spiritus kan betegnes som »destilleret gin«, hvis den udelukkende er fremstillet ved gendestillation af organoleptisk egnet landbrugsethanol af passende kvalitet med et oprindeligt alkoholindhold paa mindst 96 % vol i traditionelle gin-klarepander, idet der tilsaettes enebaer og andre naturlige planteprodukter, forudsat at enebaersmagen er den fremherskende. Betegnelsen »destilleret gin« kan ligeledes anvendes paa en blanding af det produkt, der fremstilles ved ovennaevnte destillation, og landbrugsethanol med samme sammensaetning, renhed og alkoholindhold. Til aromatisering af destilleret gin kan tillige anvendes naturlige aromastoffer og/eller naturidentiske aromastoffer og/eller aromapraeparater som praeciseret i litra a). London gin er en type destilleret gin.
Gin, som fremstilles ved blot at tilsaette essenser eller aromastoffer til landbrugsethanol, maa ikke betegnes som destilleret gin.
n)
Spiritus med kommensmag:
1) Spiritus, der er fremstillet ved, at landbrugsethanol aromatiseres med kommen (Carum carvi L.).
Andre naturlige aromastoffer og/eller naturidenti-
ske aromastoffer som defineret i artikel 1, stk. 2,
litra b), nr. i) og ii), i direktiv 88/388/EOEF og/
/eller aromapraeparater som defineret i artikel 1, stk.
2, litra c), i samme direktiv kan tillige anvendes, men kommensmagen skal vaere fremherskende.
2) a) Den i nr. 1) definerede spiritus kan ogsaa betegnes som akvavit eller aquavit, hvis den er aromatiseret ved anvendelse af et urte- eller krydderidestillat.
Andre aromastoffer som praeciseret i nr. 1),
andet afsnit, kan tillige anvendes, men de paagaeldende drikkevarers aroma skal for en stor dels vedkommende hidroere fra destillater af froe af kommen og/eller froe af dild (Anethum graveolens L.), idet tilsaetning af essensolier er forbudt.
b) Bitterstofferne maa ikke paavirke smagen afgoerende; toerstofekstraktet maa ikke overstige 1,5 g/100 ml.
o)
Spiritus med anissmag:
1) Spiritus, der er fremstillet ved aromatisering af landbrugsethanol med naturlige ekstrakter af stjerneanis (Illicium verum), groen anis (Pimpinella anisum), fennikel (Foeniculum vulgare) eller enhver anden plante, der indeholder den samme aromatiske hovedbestanddel, efter en af foelgende metoder:
- udbloedning og/eller destillation
- gendestillation af alkohol under samtidig anvendelse af froe eller andre dele af ovennaevnte planter
- tilsaetning af naturlige destillerede ekstrakter af anisholdige planter
- kombineret anvendelse af disse tre metoder.
Andre naturlige vegetabilske ekstrakter eller krydderfroe kan anvendes derudover, men anissmagen skal vaere fremherskende.
2) For at spiritus med anissmag kan betegnes som pastis skal den ligeledes indeholde naturekstrakter af lakridstrae (Glycyrrhiza glabra), hvilket forudsaetter samtidig anvendelse af de saakaldte »chalkone« farvestoffer samt af glycyrrhizinsyre, hvoraf indholdet skal vaere paa mindst 0,05 og hoejst 0,5 g pr. liter.
Pastis har et sukkerindhold paa under 100 g pr. liter og et indhold af anethol paa mindst 1,5 og hoejst 2 g pr. liter.
3) For at spiritus med anissmag kan betegnes som ouzo skal den:
- udelukkende vaere fremstillet i Graekenland
- vaere fremstillet ved sammenstikning af alkohol, der er aromatiseret ved destillation eller udbloedning ved hjaelp af anis- og eventuelt fennikelfroe, mastiksharpiks fra et mastikstrae fra oeen Chios (Pistacia lentiscus Chia eller latifolia) og andre krydderfroe, -planter og -frugter; den alkohol, der er aromatiseret ved destillation, skal udgoere mindst 20 % af ouzoens alkoholindhold.
Dette destillat skal:
- vaere fremstillet ved destillation i traditionelle kobberklarepander til diskontinuerlig destillation med en kapacitet paa hoejst 1 000 liter
- have et alkoholindhold paa mindst 55 og hoejst 80 % vol.
Ouzoen skal vaere farveloes og have et sukkerindhold paa hoejst 50 g pr. liter.
4) For at spiritus med anissmag kan betegnes som anis, skal dens karakteristiske aroma udelukkende stamme fra groen anis (Pimpinella anisum) og/eller stjerneanis (Illicium verum) og/eller fennikel (Foeniculum vulgare). Betegnelsen »destilleret anis« kan anvendes, hvis den paagaeldende spiritus indeholder alkohol, der er destilleret med saadanne froe, og som mindst udgoer 20 % af spiritussens alkoholindhold.
p)
Spiritus med bitter smag eller bitter:
Spiritus med en fremherskende bitter smag, der er fremstillet ved aromatisering af landbrugsethanol med naturlige aromastoffer og/eller naturidentiske aromastoffer som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i) og ii), i direktiv 88/388/EOEF og/eller aromapraeparater som defineret i artikel 1, stk. 2, litra c), i samme direktiv.
Denne spiritus kan ogsaa markedsfoeres under betegnelsen »amer« eller bitter, eventuelt kombineret med et andet udtryk.
Denne bestemmelse beroerer ikke muligheden for anvendelse af udtrykkene »amer« eller bitter for produkter, der ikke er medtaget i denne artikel.
q)
Vodka:
Spiritus, der er fremstillet ved at rektificere landbrugsethanol eller filtrere det gennem aktivt kul, eventuelt efterfulgt af en simpel destillation eller ved en tilsvarende behandling med det formaal selektivt at svaekke de anvendte raavarers organoleptiske egenskaber. En aromatisering kan bibringe produktet saerlige organoleptiske egenskaber, herunder en bloed smag.
r)
Likoer:
1) Spiritus
- der har et minimumsindhold af sukker paa 100 g pr. liter udtrykt i invertsukker, medmindre andet er fastsat efter fremgangsmaaden i artikel 15
- der er fremstillet ved aromatisering af landbrugs-
ethanol eller et landbrugsdestillat eller en eller flere former for spiritus, som defineret i denne forordning, eller en blanding af ovennaevnte produkter, der er soedet og eventuelt tilsat landbrugsprodukter saasom floede, maelk eller andre mejeriprodukter, frugter, vin og aromatiseret vin.
2) Betegnelsen »crème de« efterfulgt af navnet paa frugten eller den anvendte raavare, bortset fra mejeriprodukter, er forbeholdt likoerer med et mini-
mumsindhold af sukker paa 250 g pr. liter udtrykt i invertsukker.
Betegnelsen »crème de cassis« er dog forbeholdt solbaerlikoerer, der har et minimumsindhold af sukker paa 400 g pr. liter udtrykt i invertsukker.
s)
AEggelikoer/advocaat/avocat/Advokat:
Spiritus, ogsaa aromatiseret, der er fremstillet af landbrugsethanol, og hvis bestanddele er kvalitetsaegge-
blommer, aeggehvider og sukker eller honning. Minimumsindholdet af sukker eller honning er paa 150 g pr. liter. Minimumsindholdet af aeggeblommer er paa 140 g pr. liter af faerdigvaren.
t)
Likoer med aeg:
Spiritus, ogsaa aromatiseret, der er fremstillet af landbrugsethanol, og hvis bestanddele er kvalitetsaeggeblommer, aeggehvide og sukker eller honning. Minimumsindholdet af sukker eller honning er paa 150 g pr. liter. Minimumsindholdet af aeggeblommer er paa 70 g pr. liter af faerdigvaren.
Artikel 2
Med forbehold af artikel 3, 4 og 12 skal spiritus, for at kunne afsaettes til konsum under en af de i artikel 1, stk. 4, anfoerte betegnelser, vaere i overensstemmelse med den definition og de forskrifter, der gaelder for den kategori, som produktet tilhoerer.
Artikel 3
1. Med undtagelse af spiritus med enebaersmag som defineret i artikel 1, stk. 4, litra m), nr. 1), skal nedennaevnte spiritus for at kunne leveres til konsum i Faellesskabet under
en af de i artikel 1, stk. 4, anfoerte betegnelser have foelgende minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen, bortset fra visse saerlige produkter, hvis alkoholindhold er anfoert i
bilag III:
- 40 %
whisky/whiskey
pastis
- 37,5 %
rom
Rum-Verschnitt
vinbraendevin
braendevin af presserester af druer
braendevin af presserester af frugt
braendevin af toerrede druer
frugtbraendevin
braendevin af aeble- eller paerecider
ensianbraendevin
gin/destilleret gin
akvavit/aquavit
vodka
grappa
ouzo
Kornbrand
- 36 %
brandy/Weinbrand
- 35 %
kornspiritus/kornbraendevin
anis
- 32 %
Korn
- 30 %
spiritus med kommensmag (undtagen akvavit/aquavit)
- 25 %
spiritus af frugt
- 15 %
spiritus med anissmag (undtagen ouzo, pastis, anis).
De oevrige produkter anfoert i artikel 1, stk. 4, og ikke naevnt ovenfor.
2. De nationale bestemmelser kan fastsaette et hoejere minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen end de graenser, der er omhandlet i stk. 1, for spiritus anfoert i bilag II. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen disse alkoholprocenter inden for en frist paa tre maaneder at regne fra:
- tidspunktet for denne forordnings ikrafttraeden, i tilfaelde af allerede gaeldende bestemmelser;
- tidspunktet for vedtagelsen, i tilfaelde af bestemmelser, der maatte blive vedtaget efter denne forordnings ikrafttraeden.
Kommissionen foranstalter offentliggoerelse af disse graenser i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, C-udgaven.
3. Raadet, der paa forslag af Kommissionen traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal, kan fastsaette et minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen for andre kategorier af spiritus end de i stk. 1 omhandlede.
4. Inden den 31. december 1992 foretager Raadet en fornyet undersoegelse af minimumsalkoholindholdet i whisky/whiskey paa grundlag af en markedsundersoegelse gennemfoert af Kommissionen.
Artikel 4
1. Med forbehold af de bestemmelser, der vedtages i henhold til stk. 2 til 5, mistes retten til at anvende den forbeholdte betegnelse for den paagaeldende spiritus, naar der tilsaettes andre stoffer end dem, der er tilladt efter Faellesskabets retsforskrifter eller, hvis saadanne ikke forefindes, de nationale bestemmelser.
2. Listen over tilladte tilsaetningsstoffer, de naermere bestemmelser for anvendelsen heraf samt de beroerte former for spiritus fastsaettes efter fremgangsmaaden i Raadets direktiv 89/107/EOEF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om tilsaetningsstoffer, som maa anvendes i levnedsmidler (1).
3. Listen over tilladte teknologiske hjaelpestoffer, de naermere bestemmelser for anvendelsen heraf samt de beroerte former for spiritus kan fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 15.
4. Med forbehold af de mere restriktive bestemmelser i artikel 1, stk. 4, er farvning af spiritus tilladt i henhold til de nationale bestemmelser, som er fastsat i overensstemmelse med Raadets direktiv af 23. oktober 1962 om tilnaermelse af medlemsstaternes retsforskrifter om farvestoffer, som maa anvendes i levnedsmidler (2) senest aendret ved akten vedroerende Spaniens og Portugals tiltraedelse.
5. Ved fremstilling af spiritus defineret i artikel 1, stk. 4, med undtagelse af de i naevnte artikel, stk. 4, litra m), n) og p), definerede former, maa der kun anvendes naturlige aromastoffer og -tilberedninger som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. i), og litra c), i direktiv 88/388/EOEF.
Aromastoffer, der er identiske med de naturlige aromastoffer som defineret i artikel 1, stk. 2, litra b), nr. ii), i direktiv 88/388/EOEF, er dog tilladt for likoerer, bortset fra foelgende:
a) Frugtlikoerer (eller -crèmes):
- ananas
- solbaer
- kirsebaer
- hindbaer
- brombaer
- blaabaer
- citrusfrugter.
b) Plantelikoerer:
- pebermynte
- ensian
- anis
- genip
- rundbaelg.
6. Ved fremstilling af spiritus er det tilladt at tilsaette vand, der eventuelt er destilleret eller demineraliseret, for saa vidt kvaliteten af dette vand er i overensstemmelse med de nationale bestemmelser, der er fastsat i medfoer af direktiv 80/777/EOEF og 80/778/EOEF, og tilsaetningen heraf ikke aendrer produktets karakter.
7. a) Ved fremstilling af spiritus, maa den ethanol, der anvendes, kun vaere landbrugsethanol.
b) Naar ethanol anvendes til at fortynde eller oploese farvestoffer, aromaer og andre tilladte tilsaetningsstoffer, der anvendes til fremstilling af spiritus, maa der kun anvendes landbrugsethanol.
c) Med forbehold af mere restriktive bestemmelser i artikel 1, stk. 4, litra m), nr. 1), skal landbrugsethanolens kvalitet svare til de i bilag I anfoerte krav.
8. Gennemfoerelsesbestemmelserne, herunder saerlig de analysemetoder for spiritus, der skal anvendes, fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 14.
De i stk. 5, andet afsnit, anfoerte lister over likoer kan eventuelt suppleres af Raadet, der traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal paa forslag af Kommissionen.
Artikel 5
1. Uden at foregribe de bestemmelser, der vedtages i henhold til artikel 6, forbeholdes de i artikel 1, stk. 4, omhandlede betegnelser de former for spiritus, som er defineret deri, under hensyn til de i artikel 2, 3, 4 og 12 fastsatte krav. Betegnelserne skal anvendes til at kendetegne disse produkter.
Spiritus, der ikke opfylder kravene til de produkter, der er defineret i artikel 1, stk. 4, maa ikke have samme betegnelse som disse. Den skal betegnes: »spiritus«.
2. De i stk. 1 omhandlede betegnelser kan suppleres med andre geografiske angivelser end de i stk. 3 omhandlede, dog saaledes at forbrugeren ikke vildledes.
3. a) De geografiske betegnelser, der er anfoert paa listen i bilag II, kan erstatte de i stk. 1 omhandlede betegnelser eller supplere disse, saaledes at de danner sammensatte betegnelser. Disse sammensatte eller ikke-sammensatte betegnelser kan eventuelt ledsages af yderligere angivelser under forudsaetning af, at produktionsmedlemsstaten har fastsat regler herfor.
Som en fravigelse af foerste afsnit erstatter angivelsen marque nationale luxembourgeoise den geografiske
betegnelse og kan supplere de betegnelser for braendevin fremstillet i Storhertugdoemmet Luxembourg, der er anfoert i bilag II.
b) Disse geografiske betegnelser forbeholdes spiritus, hvis den produktionsfase, under hvilken den opnaar sin karakter og sine endelige kvaliteter, har sit forloeb i det anfoerte geografiske omraade.
c) Medlemsstaterne kan anvende saerlige nationale regler vedroerende produktion, indenlandsk omsaetning, betegnelse og praesentation af produkter, der er fremstillet paa deres omraade, for saa vidt disse er forenelige med faellesskabsbestemmelserne. Som led i en fortsat kvalitetspolitik kan disse regler i et bestemt geografisk omraade begraense produktionen til kvalitetsprodukter, som er i overensstemmelse med disse saerlige regler.
Artikel 6
1. Ved saerlige bestemmelser kan der fastsaettes regler for angivelser, der foejes til salgsbetegnelsen, dvs.:
- anvendelse af udtryk, forkortelser eller tegn
- anvendelse af sammensatte udtryk, hvori indgaar en af de artsdefinitioner, der er anfoert i artikel 1, stk. 2 og 4.
2. Ved saerlige bestemmelser kan der fastsaettes regler for betegnelsen af blandinger af spiritus og betegnelsen af blandinger af en drik med en spiritusholdig drikkevare.
3. De i stk. 1 og 2 omhandlede bestemmelser vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 15. De har til formaal at forhindre, at de i disse stykker omhandlede betegnelser skaber forvirring, navnlig under hensyn til de produkter, som findes paa tidspunktet for denne forordnings ikrafttraeden.
Artikel 7
1. Maerkning og praesentation af de i artikel 1, stk. 4, definerede former for spiritus, der er bestemt til den endelige forbruger, samt reklame for disse produkter skal ud over at efterkomme de nationale regler, der er vedtaget i henhold til direktiv 79/112/EOEF, ogsaa vaere i overensstemmelse med stk. 2 og 3.
2. a) Salgsbetegnelsen for de i artikel 1, stk. 2 og 4, omhandlede produkter skal vaere en af de betegnelser, der er forbeholdt dem i medfoer af artikel 5 og artikel 6, stk. 2.
b) Naar de raavarer, der er anvendt til fremstilling af landbrugsethanol, anfoeres paa etiketten, skal de enkelte former for landbrugsalkohol angives i raekkefoelge efter den anvendte maengde, begyndende med den stoerste maengde.
c) Salgsbetegnelsen for de i stk. 1 omhandlede former for spiritus kan suppleres med udtrykket »sammenstikning« (blending), hvis produktet har vaeret underkastet denne fremgangsmaade.
d) Medmindre andet bestemmes maa en aeldningstid kun angives, naar den vedroerer den mindst modnede af alkoholbestanddelene, og saafremt produktet er aeldet under kontrol af afgiftsmyndighederne eller under en kontrol, som frembyder tilsvarende garantier.
3. For de i artikel 1, stk. 4, omhandlede produkter kan foelgende fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 14:
a) betingelserne for anfoerelse paa etiketten af aeldningstiden og de anvendte raavarer
b) betingelserne for anvendelse af salgsbetegnelser, der vaekker forestilling om aeldning, og eventuelle undtagelser samt betingelserne for en passende kontrol
c) de saerlige bestemmelser, der skal gaelde for anvendelse af udtryk, der henviser til en saerlig kvalitet ved produktet, saasom dets historie eller fremstillingsmetode
d) reglerne for maerkning af produkter i beholdere, som ikke er bestemt til den endelige forbruger, herunder eventuelle undtagelser fra reglerne om maerkning for at tage hensyn til blandt andet oplagring og transport.
4. De angivelser, der fastsaettes i denne forordning, anfoeres paa et eller flere af Faellesskabets officielle sprog, saaledes at den endelige forbruger let kan forstaa enhver af disse angivelser, medmindre koeberen sikres underretning paa anden maade.
5. De geografiske betegnelser, der er anfoert i bilag II, betegnelserne med kursiv i artikel 1, stk. 4, samt betegnelsen Rum-Verschnitt skal ikke oversaettes.
Efter anmodning fra en forbrugermedlemsstat kan det dog efter fremgangsmaaden i artikel 14 besluttes, at ovennaevnte betegnelser med kursiv og navnlig raisin brandy skal suppleres med tilsvarende betegnelser, saaledes at denne stats forbrugere ikke vildledes.
6. For saa vidt angaar produkter med oprindelse i tredjelande, er det tilladt at anvende et sprog, der er officielt i det tredjelande, hvor fremstillingen har fundet sted, saafremt de angivelser, der er foreskrevet i denne forordning, ogsaa anfoeres paa et af Faellesskabets officielle sprog, saaledes at den endelige forbruger let kan forstaa enhver af disse angivelser.
7. Med forbehold af artikel 12, kan - for saa vidt angaar produkter, der har oprindelse i Faellesskabet, og som skal udfoeres - de i denne forordning foreskrevne angivelser gentages paa et andet sprog, bortset fra de i stk. 5 omhandlede betegnelser.
8. Efter fremgangsmaaden i artikel 15 kan Kommissionen fastsaette de tilfaelde og/eller de former for spiritus, for hvilke angivelse af fremstillingssted og/eller oprindelsessted og/eller afsendelssted er obligatorisk, samt fastlaegge de naermere bestemmelser for denne angivelse.
Artikel 8
For at spiritus, der er fremstillet i Faellesskabet, kan markedsfoeres med henblik paa konsum, maa den ikke vaere forsynet med en betegnelse, hvor ord eller udtryk som »art«, »type«, »maade«, »stil«, »maerke«, »smag« eller andre tilsvarende angivelser anvendes sammen med en af de i denne forordning omhandlede salgsbetegnelser.
Artikel 9
1. Foelgende former for spiritus:
- rom
- whisky og whiskey
- kornspiritus/kornbraendevin
- vinbraendevin og brandy
- braendevin af presserester af druer
- braendevin af toerrede druer
- frugtbraendevin, bortset fra de produkter, der er defineret i artikel 1, stk. 4, litra i), nr. 2
- braendevin af aeble- og paerecider,
kan ikke, naar de er fremstillet ved forskaering med land-
brugsethanol, i deres praesentation under nogen form forsynes med den artsbetegnelse, der er forbeholdt ovennaevnte former for spiritus.
2. Stk. 1 er dog ikke til hinder for, at der med henblik paa konsum i Faellesskabet markedsfoeres et produkt, som er fremstillet i Tyskland ved sammenstikning af rom og alkohol. Et minimumsalkoholindhold paa 5 % i den faerdigvare, der betegnes Rum-Verschnitt, skal hidroere fra rom. I tilfaelde af salg uden for det tyske marked, skal produktets alkoholsammensaetning anfoeres paa etiketten.
For saa vidt angaar maerkning og praesentation af produktet med betegnelsen Rum-Verschnitt skal udtrykket Verschnitt angives paa emballeringen (paa flasken eller emballagen) med bogstaver af samme type, stoerrelse og farve som anvendt i ordet Rum, anfoeres paa samme linje som dette ord og for flaskens vedkommende vaere anbragt paa forsideetiketten.
Artikel 10
1. Medlemsstaterne traeffer de noedvendige foranstaltninger for at sikre, at faellesskabsbestemmelserne for spiritus
overholdes. De udpeger en eller flere instanser, som skal varetage kontrollen med, at disse bestemmelser overholdes.
For de i bilag II anfoerte produkter kan der efter fremgangsmaaden i artikel 14 traeffes afgoerelse om, at denne kontrol og denne beskyttelse under omsaetningen inden for Faellesskabet skal sikres ved forretningsdokumenter, der kontrolleres af de administrative myndigheder, og ved at der foeres passende registre.
2. For den spiritus, der er anfoert i bilag II, og som udfoeres, fastlaegger Raadet med kvalificeret flertal aar forslag af Kommissionen en ordning med aegthedsdokumenter for at hindre svig og efterligning. Denne ordning skal traede i stedet for de nugaeldende nationale ordninger. Den skal mindst indebaere de samme garantier som disse under iagttagelse af faellesskabsreglerne og navnlig konkurrencereglerne.
Indtil den i foerste afsnit omhandlede ordning er indfoert kan medlemsstaterne bibeholde deres egne ordninger for paavisning af aegtheden, for saa vidt disse er i overensstemmelse med faellesskabsreglerne.
3. Raadet vedtager med kvalificeret flertal paa forslag af Kommissionen de noedvendige foranstaltninger med henblik paa en ensartet anvendelse af faellesskabsbestemmelserne for spiritus, navnlig for saa vidt angaar kontrol og forbindelserne mellem medlemsstaternes kompetente organer.
4. Medlemsstaterne og Kommissionen meddeler hinanden de oplysninger, der er noedvendige for anvendelsen af denne forordning. De naermere bestemmelser vedroerende meddelelse og udbredelse af disse oplysninger fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 14.
Artikel 11
1. Med forbehold af stk. 2 kan indfoert spiritus, der er kendetegnet med geografisk angivelse eller en anden betegnelse end de i artikel 1, stk. 4, omhandlede - for at kunne markedsfoeres med henblik paa konsum i Faellesskabet - paa grundlag af gensidighed goeres til genstand for den i artikel 10 omhandlede kontrol og beskyttelse.
Foerste afsnit gennemfoeres ved aftaler med de paagaeldende tredjelande, som skal forhandles og indgaas efter fremgangsmaaden i Traktatens artikel 113.
Gennemfoerelsesbestemmelserne samt listen over de i foerste afsnit omhandlede produkter fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 15.
2. Denne forordning hindrer ikke indfoersel og markedsfoering med henblik paa konsum i Faellesskabet, under deres oprindelsesbetegnelse, af specielle former for spiritus fra tredjelande, for hvilke der gives toldindroemmelser fra Fael-
lesskabets side eller inden for rammerne af GATT eller ved bilaterale aftaler, og hvis indfoerelsesbetingelser er fastsat ved faellesskabsforordninger.
Artikel 12
1. Spiritus, som skal udfoeres, skal opfylde bestemmelserne i denne forordning.
2. Medlemsstaterne kan dog fastsaette undtagelser for saa vidt angaar bestemmelserne i artikel 4, stk. 2, 3, 4 og 6, bortset fra de former for spiritus, der er anfoert i bilag II og III, samt spiritus med forbeholdte betegnelser.
3. Der kan ligeledes fastsaettes undtagelser fra bestemmelserne i artikel 3 om alkoholindhold ved markedsfoering til konsum:
- for de i artikel 1, stk. 2 og 4, omhandlede former for spiritus
- for de i bilag II anfoerte former for spiritus, navnlig naar lovgivningen i det importerende tredjeland kraever det
paa anmodning fra producentmedlemsstaten og efter fremgangsmaaden i artikel 14.
4. Medlemsstaterne kan tillade undtagelser fra reglerne for betegnelse og praesentation, bortset fra de angivelser, der er fastsat i artikel 1, stk. 2 og 4, og i bilag II og III, og med forbehold af bestemmelserne i artikel 8 og 9:
- naar den gaeldende lovgivning i det importerende tredjeland kraever det
- i de tilfaelde, der ikke er omfattet af foerste led, bortset fra visse benaevnelser, der skal vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 14.
5. De af medlemsstaterne tilladte undtagelser meddeles Kommissionens tjenestegrene og de oevrige medlemsstater.
Artikel 13
1. Der nedsaettes en gennemfoerelseskomité for spiritus, i det foelgende benaevnt »komitéen«, som bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne og har en repraesentant for Kommissionen som formand.
2. I komitéen tildeles medlemsstaternes stemmer vaegt i henhold til Traktatens artikel 148, stk. 2. Formanden deltager ikke i afstemningen.
Artikel 14
1. Naar der henvises til fremgangsmaaden i denne artikel, indbringer formanden sagen for komitéen, enten paa eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstats repraesentant.
2. Kommissionens repraesentant forelaegger et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Komitéen afgiver udtalelse om disse foranstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget spoergsmaalet haster. Udtalelsen vedtages med et flertal paa fireoghalvtreds stemmer.
3. Kommissionen vedtager foranstaltninger, som straks finder anvendelse. Saafremt disse foranstaltninger ikke er i overensstemmelse med komitéens udtalelse, meddeles de omgaaende Raadet af Kommissionen. I saa fald kan Kommissionen udsaette anvendelsen af disse foranstaltninger i en maaned.
Raadet kan med kvalificeret flertal inden for en frist paa en maaned traeffe anden afgoerelse.
Artikel 15
1. Naar der henvises til fremgangsmaaden i denne artikel, indbringer formanden sagen for komitéen, enten paa eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstats repraesentant.
2. Kommissionens repraesentant forelaegger komitéen et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Komitéen afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget spoergsmaalet haster. Udtalelsen vedtages med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i komitéen tildeles medlemsstaternes repraesentanters stemmer den vaegt, der er fastsat i ovennaevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.
3. a) Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med komitéens udtalelse.
b) Naar de paataenkte foranstaltninger ikke er i overensstemmelse med komitéens udtalelse, eller naar der ikke er afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen omgaaende Raadet et forslag om de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.
Saafremt Raadet ikke har truffet afgoerelse inden udloebet af en frist paa tre maaneder fra den dato, paa hvilken det har faaet sagen forelagt, vedtager Kommissionen de foreslaaede foranstaltninger.
Artikel 16
Komitéen kan undersoege ethvert andet spoergsmaal, som formanden paa eget initiativ eller paa begaering af en medlemsstats repraesentant forelaegger den.
Artikel 17
1. For at lette overgangen fra den nuvaerende ordning til den, der indfoeres ved denne forordning, fastsaettes der overgangsforanstaltninger efter fremgangsmaaden i artikel 14.
2. Disse overgangsforanstaltninger kan hoejst have en varighed paa to aar fra datoen for ivaerksaettelsen af denne forordning.
Artikel 18
Denne forordning traeder i kraft paa tredjedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.
Den anvendes fra den 15. december 1989 bortset fra artikel 13 til 16, der anvendes fra denne forordnings ikrafttraeden.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 29. maj 1989.
NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 1576/89,
annettu 29 päivänä toukokuuta 1989,
tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 ja 100 a artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(2),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),
sekä katsoo, että
tällä hetkellä ei ole tislattuja alkoholijuomia koskevia erityisiä yhteisön säännöksiä, ei varsinkaan näiden tuotteiden määritelmästä eikä niiden kuvaukseen ja esittelyyn liittyvistä vaatimuksista; näiden tuotteiden taloudellisen merkityksen vuoksi on yhteismarkkinoiden toiminnan edistämiseksi tarpeen antaa asiasta yhteiset säännökset,
yhteisön maataloudessa tislatuilla alkoholijuomilla on tärkeät markkinat; nämä markkinat ovat paljolti seurausta siitä maineesta, jonka nämä tuotteet ovat saavuttaneet sekä yhteisössä että muualla maailmassa; tämä maine voidaan lukea perinteisten tuotteiden laadun ansioksi; näiden markkinoiden säilyttämiseksi olisi näillä tuotteilla säilytettävä tietty laatutaso; asianmukainen keino säilyttää tämä laatutaso on määritellä kyseiset tuotteet ottamalla huomioon se perinteinen käytäntö, johon niiden maine perustuu; näin määriteltyjä ilmaisuja saisi käyttää ainoastaan laadultaan perinteisiä tuotteita vastaavista tuotteista, jotta estetään näiden nimitysten arvon alentuminen,
yhteisön säännöillä olisi varattava tietyt alueet sellaisiksi, että niihin kuuluvat valtiot saisivat poikkeuksellisesti käyttää kyseisiin alueisiin viittaavia maantieteellisiä nimityksiä, jos lopputuote saa ominaispiirteensä ja määräävät ominaisuutensa kyseisellä maantieteellisellä alueella kokonaan tapahtuvien tuotantovaiheiden aikana; näin yhteisön säännöillä varmistetaan, taaten asianomaisille tuottajille yksinoikeus näihin tuotteisiin, että kyseiset nimitykset viittaavat edelleenkin alkuperään, ja estetään nimitysten ottaminen yleiseen käyttöön ja muuttuminen yleisnimiksi; samalla kyseiset nimitykset ilmaisevat kuluttajalle myös tuotteiden alkuperän kuvaamalla joko käytettyjä raaka-aineita tai valmistuksessa käytettyjä erityisprosesseja,
tavallisesti kuluttajalle ilmoitetaan tietyt tiedot merkinnöissä; tislattujen alkoholijuomien merkintöihin sovelletaan kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annettua neuvoston direktiiviä 79/112/ETY(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 86/197/ETY(5); kuitenkin, kun otetaan huomioon kyseisten tuotteiden laatu ja se, että kuluttajat saisivat näistä tuotteista täydellisempää tietoa, näiden yleisten sääntöjen lisäksi olisi annettava erityissäännöksiä ja erityisesti tuotteiden määritelmiin olisi sisällytettävä käsitteet nautittavaksi tarkoitettujen alkoholijuomien kypsyttämisestä ja vähimmäisalkoholipitoisuudesta,
vaikka direktiivin 79/112/ETY mukaan tietyt tiedot on annettava merkinnöissä, direktiivi on jokseenkin epätarkka valmistuspaikan osalta; tämä tieto on kyseisellä juoma-alalla erityisen tärkeä sen vuoksi, että kuluttaja usein yhdistää toisiinsa juoman ja sen valmistuspaikan; näin ollen tällaisen maininnan puuttuminen saattaa antaa kuluttajalle mielikuvan väärästä alkuperästä; tämä vaara olisi vältettävä säätämällä valmistuspaikan ilmoittaminen merkinnöissä tietyissä tapauksissa pakolliseksi,
tietyissä tapauksissa olisi myös säädettävä lisävaatimuksista; erityisesti olisi vaadittava yksinomaan maatalousperäisen etyylialkoholin käyttämistä, kuten yhteisössä jo on käytäntö, maatalouden perustuotteille tärkeiden markkinoiden edelleen turvaamiseksi,
juomaveden laadusta 15 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa neuvoston direktiivissä 80/778/ETY(6) ja luontaisten kivennäisvesien hyödyntämistä ja markkinoille saattamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 15 päivänä heinäkuuta 1980 annetussa neuvoston direktiivissä 80/777/ETY(7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjalla, määritellään sellaisen veden ominaisuudet, jota saadaan käyttää elintarvikkeissa; näin ollen niihin olisi viitattava,
elintarvikkeissa sallittuja aromeja ja niiden valmistusaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä kesäkuuta 1988 annetussa neuvoston direktiivissä 80/388/ETY(8) määritellään maustamisessa käytettävät eri käsitteet; samaa käsitteistöä olisi käytettävä tässä asetuksessa,
maahan tuotavien tislattujen alkoholijuomien kuvauksesta ja esittelystä olisi annettava erityissäännökset, joissa otetaan huomioon yhteisön sitoumukset suhteissaan kolmansiin maihin,
yhteisön tuotteiden maineen suojelemiseksi maailmanmarkkinoilla samat säännöt olisi ulotettava vientituotteisiin, jollei joissain vientimaissa ole päinvastaisia säännöksiä perinteiset tavat ja käytännöt huomioon ottaen,
asetuksen säätäminen on tässä tapauksessa katsottu tarkoituksenmukaiseksi ehdotettujen toimenpiteiden yhtenäisen ja yhtäaikaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi,
menettelyn yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi olisi komission tehtäväksi annettava vahvistaa tekniset täytäntöönpanotoimenpiteet; tätä tarkoitusta varten olisi säädettävä tarkoituksenmukaisista menettelyistä jäsenvaltioiden ja komission välisen tiiviin yhteistyön varmistamiseksi täytäntöönpanokomiteassa, ja
siirtymäsäännökset ovat tarpeen tässä asetuksessa määriteltyyn järjestelmään siirtymisen helpottamiseksi,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1 Tässä asetuksessa säädetään tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä.
2 Tässä asetuksessa tislatulla alkoholijuomalla tarkoitetaan alkoholipitoista nestettä,
- joka on tarkoitettu nautittavaksi,
- jolla on erityiset aistinvaraiset ominaisuudet ja jonka vähimmäisalkoholipitoisuus, lukuun ottamatta liitteessä III olevassa 1 kohdassa lueteltuja tuotteita, on 15 tilavuusprosenttia ja
- joka on valmistettu
- joko luonnollisista käymistuotteista tislaamalla suoraan lisättyjen mausteiden kanssa tai ilman ja/tai maseroimalla kasviperäisiä aineita ja/tai lisäämällä mausteita, sokereita tai muita 3 kohdan a alakohdassa lueteltuja makeuttajia ja/tai muita maataloustuotteita tässä asetuksessa määriteltyyn maatalousperäiseen etyylialkoholiin ja/tai maatalousperäiseen tisleeseen ja/tai alkoholiin,
- tai sekoittamalla tislattua alkoholijuomaa
- yhden tai useamman muun tislatun alkoholijuoman kanssa,
- maatalousperäisen etyylialkoholin, maatalousperäisen tisleen tai alkoholin kanssa,
- yhden tai useamman alkoholijuoman kanssa,
- yhden tai useamman juoman kanssa.
CN-koodeihin 2203 00, 2204, 2205, 2206 ja 2207 kuuluvia juomia ei kuitenkaan katsota alkoholijuomiksi.
3 Esimääritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) makeuttamisella
yhden tai useamman seuraavan tuotteen käyttöä tislatun alkoholijuoman valmistuksessa:
osittain puhdistettu valkosokeri, valkosokeri, puhdistettu valkosokeri, dekstroosi, fruktoosi, glukoosisiirappi, nestesokeri, nestemäinen inverttisokeri, inverttisokerisiirappi, puhdistettu ja tislattu rypäleen puristemehu, tislattu rypäleen puristemehu, tuore rypäleen puristemehu, poltettu sokeri, hunaja, johanneksen leipäpuusiirappi, tai muu sellainen luonnollinen hiilihydraatti, jolla on samanlainen vaikutus kuin edellä mainituilla tuotteilla.
Poltetulla sokerilla tarkoitetaan tuotetta, joka valmistetaan sakkaroosista pelkästään kuumentamalla sitä valvotuissa olosuhteissa ilman emäksiä, mineraalihappoja tai muita kemiallisia lisäaineita;
b) sekoittamisella
kahden tai useamman erilaisen juoman yhdistämistä uuden juoman valmistamiseksi;
c) alkoholin lisäämisellä
maatalousperäisen etyylialkoholin lisäämistä tislattuun alkoholijuomaan;
d) yhdistämisellä
kahden tai useamman sellaisen samaan luokkaan kuuluvan tislatun alkoholijuoman yhdistämistä, joiden koostumukset eroavat toisistaan vain vähän, eron johtuessa yhdestä tai useammasta seuraavasta tekijästä:
- itse valmistusmenetelmistä,
- käytetyistä tislauslaitteistoista,
- kypsytys- tai vanhentamisajasta,
- maantieteellisestä tuotantoalueesta.
Tällä tavoin valmistettu tislattu alkoholijuoma kuuluu samaan luokkaan kuin alkuperäiset tislatut alkoholijuomat ennen yhdistämistä;
e) kypsytyksellä tai vanhentamisella
tiettyjen reaktioiden luonnollista tapahtumaa tarkoituksenmukaisissa säiliöissä niin, että kyseinen tislattu alkoholijuoma saa siltä alkuaan puuttuneet aistinvaraiset ominaisuudet;
f) maustamisella
direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määritellyn yhden tai useamman mausteen käyttämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa;
g) värjäämisellä
yhden tai useamman väriaineen käyttämistä tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa;
h) maatalousperäisellä etyylialkoholilla
etyylialkoholia, jolla on tämän asetuksen liitteessä I luetellut ominaisuudet ja joka, lukuun ottamatta 2 kohdassa määriteltyjä tislattuja alkoholijuomia, on valmistettu perustamissopimuksen liitteessä II luetelluista maataloustuotteista ja joka on alkoholikäymisen jälkeen tislattu. Kun käytetty raaka-aine mainitaan erikseen, alkoholi on valmistettava kokonaan tästä raaka-aineesta;
i) maatalousperäisellä tisleellä
alkoholipitoista nestettä, joka on valmistettu perustamissopimuksen liitteessä II luetelluista maataloustuotteista ja alkoholikäymisen jälkeen tislattu, mutta jolla ei ole h alakohdassa määritellyn etyylialkoholin eikä tislatun alkoholijuoman ominaisuuksia, mutta jolla edelleen on käytetystä raaka-aineesta peräisin oleva aromi ja maku. Kun käytetty raaka-aine mainitaan erikseen, tisle on valmistettava kokonaan tästä raaka-aineesta;
j) alkoholipitoisuudella tilavuusprosentteina
tuotteen sisältämän puhtaan, 20 °C:ssa mitatun alkoholin tilavuuden suhdetta tämän tuotteen kokonaistilavuuteen samassa lämpötilassa;
k) haihtuvien aineiden pitoisuudella
yksinomaan tislauksessa tai uudelleen tislauksessa käytetyistä raaka-aineista lähtöisin olevien muiden haihtuvien aineiden kuin etyyli- ja metyylialkoholin määrää tislatussa alkoholijuomassa;
l) valmistuspaikalla
paikkaa tai aluetta, jossa tislatulle alkoholijuomalle sen ominaispiirteet ja olennaiset määräävät laatuominaisuudet antava valmistuksen prosessivaihe tapahtuu;
m) tislattujen alkoholijuomien luokalla
kaikkia saman määritelmän täyttäviä tislattuja alkoholijuomia.
4 Tislattujen alkoholijuomien eri luokkien määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) rommilla
1) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu joko ruokosokerin valmistuksessa tuotetusta melassista tai siirapista tai itse sokeriruokomehusta yksinomaan alkoholikäymisellä ja tislaamalla ja tislattu siten, että tisle sisältää alkoholia vähemmän kuin 96 tilavuusprosenttia, ja että tisleellä on rommille tyypilliset, selvästi erottuvat aistinvaraiset ominaisuudet;
2) sokeriruokomehusta yksinomaan alkoholikäymisellä ja tislaamalla valmistettua alkoholia, jolla on rommin tyypilliset aromiominaisuudet ja jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 225 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. Tätä alkoholia voidaan pitää kaupan käyttämällä mainintaa "maatalousperäinen" täydentämään mainintaa "rommi", johon liitetään johonkin liitteessä II luetelluista Ranskan merentakaisista alueista viittaava maantieteellinen nimitys;
b) Whiskyllä tai whiskeyllä
tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu tislaamalla viljamäskiä, joka on
- sokeroitu maltaan diastaasilla joko ilman muita luontaisia entsyymejä tai niiden kanssa,
- fermentoitu hiivalla,
- tislattu siten, että tisle sisältää alkoholia vähemmän kuin 94,8 tilavuusprosenttia ja että aromi ja maku on peräisin käytetyistä raaka-aineista
ja jota on kypsytetty vähintään kolme vuotta enintään 700 litran vetoisissa puutynnyreissä;
c) viljapohjaisella alkoholijuomalla
1) käyneestä viljamäskistä tislaamalla valmistettua alkoholijuomaa, jonka aistinvaraiset ominaisuudet ovat peräisin käytetyistä raaka-aineista.
Nimitys "viljapohjainen alkoholijuoma" voidaan korvata ilmaisulla "Korn" tai ilmaisulla "Kornbrand", jos juoma on valmistettu Saksassa tai yhteisön sellaisella alueella, jossa saksa on virallinen kieli, ja jos tätä juomaa on perinteisesti tuotettu tällä alueella ja viljapohjainen alkoholijuoma on valmistettu ilman lisäaineita
- joko yksinomaan tislaamalla sellaista käynyttä mäskiä, joka on valmistettu kokonaisista vehnän, ohran, kauran, rukiin tai tattarin jyvistä niin, että kaikki osa-ainekset ovat mukana,
- tai uudelleen tislaamalla tislettä, joka on valmistettu ensimmäisen alakohdan mukaisesti.
2) Jotta viljapohjaisesta alkoholijuomasta voidaan käyttää nimitystä "viljaviina", se on valmistettava käyneestä viljamäskistä ja tislattava siten, että alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 95 tilavuuspro
senttia. Juoman aistinvaraisten ominaisuuksien on oltava peräisin käytetyistä raaka-aineista;
d) viinistä valmistetulla alkoholijuomalla
tislattua alkoholijuomaa,
- joka on valmistettu yksinomaan tislaamalla viiniä tai tislausta varten väkevöityä viiniä siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia, tai tislaamalla uudelleen viinitislettä siten, että saadun tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia,
- jonka haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja
- jonka suurin metyylialkoholipitoisuus on 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.
Siellä missä tämä juoma on kypsytetty, sitä voidaan edelleen pitää kaupan "viinistä valmistettuna alkoholijuomana", jos sitä on kypsytetty vähintään yhtä kauan kuin säädetään e alakohdassa tarkoitetulle tuotteelle;
e) Brandyllä tai Weinbrandillä
tislattua alkoholijuomaa,
- joka on valmistettu viinistä valmistetusta alkoholijuomasta joko ilman lisäyksiä tai yhdistämällä tähän toista viinistä tislattua alkoholipitoisuudeltaan alle 94,8 tilavuusprosenttista alkoholijuomaa, jos jälkimmäisen tisleen osuus on enintään 50 prosenttia lopputuotteessa,
- jota on kypsytetty vähintään yhden vuoden ajan tammisäiliöissä tai vähintään kuusi kuukautta vetoisuudeltaan alle 1 000 litran tammitynnyreissä,
- jossa yksinomaan käytettyjen raaka-aineiden tislauksesta tai uudelleen tislauksesta peräisin olevien haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 125 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia,
- jonka suurin metyylialkoholipitoisuus on 200 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia;
f) rypäleiden puristusjäännöksestä tislaamalla valmistetulla alkoholijuomalla tai marcilla
1) a) tislattua alkoholijuomaa,
- joka on valmistettu rypäleiden puristusjäännöksestä fermentoimalla ja vesihöyryn kanssa tislaamalla joko sellaisenaan tai sen jälkeen, kun vettä on lisätty; puristusjäännökseen voidaan lisätä pohjasakkaa, jonka prosentuaalisesta osuudesta päätetään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen; puristusjäännöstä poistamatta alkoholi tislataan siten, että tisleen alkoholipitoisuus on vähemmän kuin 86 tilavuusprosenttia. Uudelleentislaus samaan alkoholipitoisuuteen on sallittua,
- jossa haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 140 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja suurin metyylialkoholipitoisuus 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.
b) vuoden 1985 liittymisasiakirjassa Portugalille myönnetyn siirtymäkauden aikana a alakohta ei kuitenkaan estä pitämästä kaupan Portugalissa sellaista rypäleiden puristusjäännöksestä Portugalissa valmistettua alkoholijuomaa, jossa suurin metyylialkoholipitoisuus on 1 500 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.
2) Nimitykset "marc" tai "rypäleiden puristusjäännöksestä valmistettu alkoholijuoma" voidaan korvata nimityksellä "grappa" ainoastaan, jos tislattu alkoholijuoma on valmistettu Italiassa;
g) hedelmien puristusjäännöksestä valmistetulla alkoholijuomalla
tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu fermentoimalla ja tislaamalla hedelmien puristusjäännöksestä. Tislausolosuhteista, tuotteen ominaispiirteistä ja muista säännöksistä päätetään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen;
h) rusinasta valmistetulla alkoholijuomalla tai raisin brandyllä
kuivattujen "noir de Corinthe" tai "muscat de Malaga" rypälelajikkeiden fermentoidusta uutteesta tislaamalla valmistettua alkoholijuomaa; alkoholi tislataan alle 94,5 tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleessä on käytetystä raaka-aineesta peräisin oleva aromi ja maku;
i) hedelmäviinalla
1) a) tislattua alkoholijuomaa,
- joka on valmistettu yksinomaan fermentoimalla ja tislaamalla lihaista hedelmää tai tällaisen hedelmän puristemehua kivien kanssa tai ilman,
- joka on tislattu alle 86 tilavuusprosenttiseksi siten, että tisleessä on tislatuista hedelmistä peräisin oleva aromi ja maku,
- jossa haihtuvien aineiden pitoisuus on vähintään 200 grammaa hehtolitrassa 100 tilavuus-prosenttista alkoholia,
- jossa metyylialkoholin pitoisuus on enintään 1 000 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja
- joissa syaanivetyhapon pitoisuus, jos alkoholin valmistukseen käytetään kivellisiä hedelmiä, on enintään 10 grammaa
hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia.
b) Poikkeuksista a alakohdan kolmannen, neljännen ja viidennen luetelmakohdan säännöksiin voidaan päättää 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen erityisesti niiden alueiden osalta, joilla tietyt yhteisön hedelmäntuottajat saavat perinteisten tuotteiden valmistuksesta ja myynnistä tuntuvan osan ansiotuloistaan.
c) Näin määritellystä juomasta käytetään nimitystä "viina", jota edeltää hedelmän nimi, kuten kirsikkaviina (tai kirsch), luumuviina (tai slivovic), mirabelleluumu-, persikka-, omena-, päärynä-, aprikoosi-, viikuna-, sitrushedelmä- tai rypäleviina tai muu hedelmäviina. Juomasta voidaan myös käyttää nimitystä "wasser" yhdessä hedelmän nimen kanssa.
Ilmaisu "Williams" on varattu päärynäviinalle, joka on valmistettu kokonaan Williams-lajikkeen päärynöistä.
Kun kahta tai useampaa hedelmälajia on tislattu yhdessä, tuotteesta käytetään nimitystä "hedelmäviina". Tätä nimitystä voidaan täydentää kunkin käytetyn lajin määrien mukaisessa, alenevassa järjestyksessä.
d) Tapauksista ja edellytyksistä, joilla hedelmän nimi voidaan korvata nimityksellä "viina", jota edeltää kyseisen hedelmän nimi, päätetään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2) Nimitystä "viina" liitettynä hedelmän nimeen voidaan käyttää myös tislatusta alkoholijuomasta, joka on valmistettu tietyistä joko osittain käyneistä tai käymättömistä marjoista tai muista hedelmistä, kuten vadelmista, karhunvatukoista, mustikoista ja vastaavista maseroimalla ne tässä asetuksessa määritellyssä maatalousperäisessä etyylialkoholissa tai alkoholissa taikka tisleessä niin, että maseroinnissa suhde on vähintään 100 kilogrammaa hedelmää 20 litrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia, ja maseroinnin jälkeen tislaamalla.
Jotta ei sekoitettaisi 1 alakohdassa tarkoitettujen hedelmäviinojen ja kysymyksessä olevien hedelmien nimiä, edellytykset nimityksen "viina" käyttämiselle hedelmän nimeen liitettynä vahvistetaan 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
3) Nimitystä "geist" hedelmän nimen yhteydessä voidaan käyttää tislatuista alkoholijuomista, jotka on valmistettu käymättömistä, kokonaisista hedelmistä, kuten hedelmistä, joita tarkoitetaan 2 alakohdassa, maseroimalla ne maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja sen jälkeen tislaamalla.
j) omena- tai päärynäsiideristä valmistetulla alkoholijuomalla
tislattua alkoholijuomaa,
- joka on valmistettu yksinomaan tislaamalla omena- tai päärynäsiideriä ja
- joka täyttää hedelmäviinoja koskevat i alakohdan 1 alakohdan a alakohdan toisessa, kolmannessa ja neljännessä luetelmakohdassa säädetyt vaatimukset;
k) gentianviinalla
tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu gentiantisleestä, joka puolestaan on valmistettu gentian-nimisen kasvin juurista fermentoimalla ja tislaamalla; tisleeseen voidaan lisätä maatalousperäistä etyylialkoholia;
l) hedelmistä valmistetulla tislatulla alkoholijuomalla
1) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu maseroimalla hedelmää tässä asetuksessa määritellyssä maatalousperäisessä etyylialkoholissa ja/tai maatalousperäisessä tisleessä ja/tai alkoholissa; hedelmän vähimmäisosuudesta päätetään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Tämän tislatun alkoholijuoman maustamista voidaan täydentää muillakin kuin valmistuksessa käytetyistä hedelmistä peräisin olevilla aromiaineilla ja/tai aromivalmisteilla. Nämä aromiaineet ja -valmisteet määritellään direktiivin 88/388/ ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa sekä mainitun kohdan c alakohdassa. Tislatun alkoholijuoman ominaisen maun ja värin on kuitenkin oltava peräisin yksinomaan käytetystä hedelmästä.
2) Näin määritellystä juomasta käytetään nimitystä "tislattu alkoholijuoma" tai "viina", jota edeltää hedelmän nimi. Tapauksista ja edellytyksistä, joilla hedelmän nimi voidaan korvata kyseisillä nimityksillä, päätetään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Nimitystä "Pacharán" voidaan kuitenkin käyttää ainoastaan Espanjassa teollisesti valmistetusta "hedelmistä valmistetusta tislatusta alkoholijuomasta", joka on valmistettu maseroimalla oratuomea (Prunus espinosa) niin, että sen vähimmäisosuus on 250 grammaa hedelmää litrassa puhdasta alkoholia;
m) katajanmarjalla maustetulla tislatulla alkoholijuomalla
1) a) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia ja/tai viljapohjaista alkoholijuomaa ja/tai viljatislettä katajanmarjoilla (Juniperus communis).
Muita direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa määriteltyjä luontaisia ja/tai luontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita ja/tai aromia antavia kasveja tai aromia antavien kasvien osia voidaan käyttää lisäksi, mutta katajan aistinvaraisesti havaittavien
ominaisuuksien on erotuttava selvästi, joskin ne toisinaan voivat olla heikkoja.
b) Juomasta voidaan käyttää nimitystä "Wacholder", "ginebra" tai "genebra". Näiden nimitysten käytöstä päätetään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
c) "Genièvre", "jenever", "genever" ja "peket" -nimisiin tislattuihin alkoholijuomiin käytettyjen alkoholien on oltava aistinvaraisesti sopivia mainittujen tuotteiden valmistukseen, ja niiden metyylialkoholipitoisuus saa olla enintään 5 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia ja aldehydipitoisuus asetaldehydinä ilmaistuna enintään 0,2 grammaa hehtolitrassa 100-tilavuusprosenttista alkoholia. Tällaisissa tuotteissa katajanmarjan maun ei tarvitse olla selvästi erottuva.
2) a) Juomasta voidaan käyttää nimitystä "gin", jos se on valmistettu maustamalla aistinvaraisesti sopiva maatalousperäinen etyylialkoholi direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa määritellyillä luontaisilla ja/tai luontaisenkaltaisilla aromiaineilla ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määritellyillä aromivalmisteilla siten, että maku on pääosin peräisin katajasta.
b) Juomasta voidaan, jos katajan maku on hallitseva, käyttää nimitystä "tislattu gin", jos tuote on valmistettu yksinomaan tislaamalla uudelleen aistinvaraisesti sopivaa, laadultaan tarkoituksenmukaista maatalousperäistä ja alkuaan vähintään 96 tilavuusprosenttista etyylialkoholia perinteisesti ginin valmistukseen käytetyssä tislauslaitteistossa katajanmarjojen ja muiden luontaisten kasvien kanssa. Nimityksellä "tislattu gin" voidaan myös tarkoittaa tuotetta, joka saadaan sekoittamalla keskenään tällaisella tislauksella saatua tislettä ja koostumukseltaan, puhtaudeltaan ja alkoholipitoisuudeltaan vastaavaa maatalousperäistä etyylialkoholia. Tislatun ginin maustamiseen voidaan myös käyttää a alakohdassa määriteltyjä luontaisia ja/tai luontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai aromivalmisteita. "London gin" on eräs tislatun ginin tyyppi.
Ginistä, joka on valmistettu ainoastaan lisäämällä esansseja tai mausteita maatalousperäiseen etyylialkoholiin, ei saa käyttää nimitystä "tislattu gin".
n) kuminalla maustetulla tislatulla alkoholijuomalla
1) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia kuminalla (Carum carviL.).
Muita direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa määriteltyjä luontaisia ja/tai luontaisenkaltaisia aromiaineita ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyjä aromivalmisteita voidaan lisäksi käyttää, mutta kuminan maun on oltava hallitseva.
2) a) Edellä 1 alakohdassa määritellystä tislatusta alkoholijuomasta voidaan myös käyttää nimityksiä "akvavit" tai "aquavit", jos se on maustettu kasveista tai mausteista valmistetuilla aromitisleillä.
Muita 1 alakohdan toisessa alakohdassa määriteltyjä aromiaineita voidaan käyttää näiden lisäksi, mutta aromin on näissä juomissa oltava pääosin tisleestä, joka on valmistettu kuminan ja/tai tillin (Anethum graveolens L.) siemenistä; eteeristen öljyjen käyttö on kiellettyä.
b) Karvasaineet eivät saa olla makua selvästi määrääviä; kuiva-ainepitoisuus saa olla enintään 1,5 grammaa 100 millilitrassa;
o) aniksella maustetulla tislatulla alkoholijuomalla
1) tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia tähtianiksesta (Illicium verum), aniksesta (Pimpinella anisum) tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare) valmistetuilla luontaisilla uutteilla taikka jonkin muun kasvin sellaisella luontaisella uutteella, jonka pääaromiaine on jokin edellä mainituista. Valmistuksessa on käytettävä jotain seuraavista menetelmistä:
- maserointia ja/tai tislausta,
- alkoholin uudelleen tislausta edellä määriteltyjen kasvien siementen tai muiden osien kanssa,
- aniksentuoksuisista kasveista tislaamalla saatujen luontaisten uutteiden lisäämistä,
- näiden kolmen menetelmän yhdistelmää.
Myös muita luontaisia kasviuutteita tai aromisia siemeniä voidaan käyttää, mutta aniksen maun on säilyttävä hallitsevana.
2) Jotta aniksella maustetusta tislatusta alkoholijuomasta voidaan käyttää nimitystä "pastis", sen tulee sisältää myös lakritsijuuren (Glycyrrhiza glabra) luontaista uutetta, jolloin juomassa on oltava "chalconeina" tunnettuja väriaineita, sekä glycyrrhitsiinihappoa, kumpaakin vähintään 0,05 ja enintään 0,5 grammaa litrassa.
Pastis sisältää sokeria vähemmän kuin 100 grammaa litrassa sekä anetolia vähintään 1,5 grammaa ja enintään 2 grammaa litrassa.
3) Jotta aniksella maustetusta tislatusta alkoholijuomasta voidaan käyttää nimitystä "ouzo", sen on oltava:
- valmistettu yksinomaan Kreikassa,
- valmistettu yhdistämällä alkoholeja, jotka on maustettu maseroimalla tai tislaamalla alkoholin
kanssa aniksen siemeniä ja mahdollisesti saksankuminan siemeniä, Chioksen saarelta peräisin olevan lentiscus-kasvin (Pistacia lentiscus Chia tai latifolia) mastista sekä muita aromisia siemeniä, kasveja ja hedelmiä; mausteiden kanssa tislatun alkoholin osuuden on oltava vähintään 20 % ouzon sisältämästä alkoholista.
Edellä tarkoitetun tisleen on oltava:
- tislattu perinteisellä kuparisella panostislauslaitteistolla, jonka vetoisuus saa olla enintään 1 000 litraa,
- alkoholipitoisuudeltaan vähintään 55 tilavuusprosenttia ja enintään 80 tilavuusprosenttia.
Ouzon on oltava väritöntä, ja se saa sisältää sokeria enintään 50 grammaa litrassa.
4) Jotta aniksella maustetusta tislatusta alkoholijuomasta voidaan käyttää nimitystä anis, sille ominaisen aromin on oltava peräisin yksinomaan aniksesta (Pimpinella anisum) ja/tai tähtianiksesta (Illicium verum) ja/tai saksankuminasta (Foeniculum vulgare). Nimitystä "tislattu anis" voidaan käyttää, jos juoma sisältää alkoholia, joka on tislattu tällaisten siementen kanssa ja jos tällaisen alkoholin osuus on vähintään 20 % juoman sisältämästä alkoholista;
p) karvaanmakuisella alkoholijuomalla eli bitterillä
voimakkaasti karvaanmakuista tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu maustamalla maatalousperäistä etyylialkoholia direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohdassa määritellyillä luontaisilla ja/tai luontaisenkaltaisilla aromiaineilla ja/tai mainitun direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määritellyillä aromivalmisteilla.
Kyseistä juomaa voidaan pitää kaupan myös nimityksellä "amer" tai "bitter" joko ilman muita ilmaisuja tai jonkin muun ilmaisun kanssa.
Tämä säännös ei koske ilmaisujen "amer" tai "bitter" käyttöä tuotteissa, joihin tätä artiklaa ei sovelleta;
q) vodkalla
tislattua alkoholijuomaa, joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista joko puhdastislauksella tai aktiivihiilisuodatuksella, jota mahdollisesti seuraa suora tislaus tai vastaava käsittely siten, että käytetyistä raaka-aineista peräisin olevat aistinvaraisesti tunnistettavat maku-aineet ja hajuaineet vähenevät valikoivasti. Tuotteelle voidaan antaa aistinvaraisia erityisominaisuuksia, kuten täyteläinen maku, aromia lisäämällä;
r) liköörillä
1) tislattua alkoholijuomaa,
- jonka sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 100 grammaa litrassa, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta tästä poikkeavan päätöksen tekemistä 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen,
- joka on valmistettu tässä asetuksessa määritellystä maatalousperäisestä etyylialkoholista tai maatalousperäisestä tisleestä tai yhdestä tai useammasta tislatusta alkoholijuomasta tai edellä tarkoitettujen sekoituksista maustamalla, makeuttamalla ja mahdollisesti lisäämällä maataloustuotteita, kuten kermaa, maitoa tai muita maitotuotteita, hedelmiä, viiniä tai maustettua viiniä.
2) Nimitys "crème de", jota seuraa käytetyn hedelmän tai raaka-aineen nimi, ei kuitenkaan maitotuotteen nimi, on varattu likööreille, joissa sokeripitoisuus inverttisokerina ilmaistuna on vähintään 250 grammaa litrassa.
Kuitenkin nimitys "crème de cassis" on varattu mustaherukkaliköörille, joka sisältää sokeria inverttisokerina ilmaistuna vähintään 400 grammaa litrassa;
s) munaliköörillä/advocaatilla/avocatilla/Advokatilla
tislattua alkoholijuomaa, joka on joko maustamaton tai maustettu ja joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista ja jonka ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja. Sokerin tai hunajan vähimmäispitoisuuden on oltava 150 grammaa litrassa. Munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 140 grammaa litrassa;
t) munaa sisältävällä liköörillä
tislattua alkoholijuomaa, joka on joko maustamaton tai maustettu ja joka on valmistettu maatalousperäisestä etyylialkoholista ja jonka ainesosia ovat korkealaatuinen munankeltuainen, munanvalkuainen ja sokeri tai hunaja. Sokerin tai hunajan vähimmäispitoisuuden on oltava 150 grammaa litrassa. Munankeltuaisen vähimmäispitoisuuden on lopputuotteessa oltava 70 grammaa litrassa.
2 artikla
Jotta tislattua alkoholijuomaa voidaan pitää kaupan nautintatarkoituksiin jollakin 1 artiklan 4 kohdassa luetellulla nimityksellä, sen on, jollei 3, 4 ja 12 artiklasta muuta johdu, oltava luokkansa määritelmän ja vaatimusten mukainen.
3 artikla
1 Lukuun ottamatta 1 artiklan 4 kohdan m alakohdan 1 alakohdassa määriteltyjä katajanmarjalla maustettuja tislattuja alkoholijuomia sekä tiettyjä erityistuotteita, joiden alkoholipitoisuus ilmoitetaan liitteessä III, jäljempänä lueteltujen tislattujen alkoholijuomien vähimmäisalkoholipitoisuuksien on oltava, jotta ne voidaan pitää kaupan nautintatarkoituksiin yhteisössä 1 artiklan 4 kohdan
mukaisilla nimityksillä, tilavuusprosentteina ilmaistuna seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
2 Kansallisissa säännöksissä voidaan asettaa 1 kohdassa mainittuja suuremmat, tilavuusprosentteina ilmaistut vähimmäisalkoholipitoisuudet liitteessä II luetelluille tislatuille alkoholijuomille. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisista alkoholipitoisuuksista kolmen kuukauden kuluessa:
- tämän asetuksen voimaantulosta tapauksissa, joissa on kysymys voimassa olevista säännöksistä;
- niiden asettamisesta tapauksissa, joissa säännöksiä annetaan tämän asetuksen voimaantulon jälkeen.
Komissio huolehtii niiden julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa.
3 Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta vahvistaa tilavuusprosentteina ilmaistun vähimmäisalkoholipitoisuuden muillekin kuin 1 kohdassa tarkoitettujen juomien luokille.
4 Ennen 31 päivää joulukuuta 1992 neuvosto tarkastelee whiskyn/whiskeyn vähimmäisalkoholipitoisuutta uudelleen komission tekemän markkinatutkimuksen perusteella.
4 artikla
1 Tislattu alkoholijuoma menettää oikeutensa sille varattuun nimitykseen, jos siihen lisätään muita aineita kuin yhteisön lainsäädännössä tai sen puuttuessa kansallisissa säännöksissä sallitaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2-5 kohdan nojalla annettujen säännösten soveltamista.
2 Elintarvikkeissa sallittujen lisäaineiden luettelosta, niiden käyttöä koskevista yksityiskohtaisista määräyksistä ja kyseisistä tislatuista alkoholijuomista päätetään elintarvikkeissa sallittuja lisäaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetussa neuvoston direktiivissä 89/107/ETY(9) säädettyä menettelyä noudattaen.
3 Sallittujen apuaineiden luettelosta, niiden käyttöohjeista ja kyseisistä tislatuista alkoholijuomista päätetään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
4 Tislattujen alkoholijuomien värjääminen on sallittua elintarvikkeissa sallittuja väriaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 23 päivänä lokakuuta 1962 annetun neuvoston direktiivin(10), sellaisena kuin se on muutettuna Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjalla, nojalla annettujen kansallisten sääntöjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan 4 kohdan rajoittavampien säännösten soveltamista.
5 Ainoastaan direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa ja mainitun kohdan c alakohdassa määriteltyjä luontaisia aromiaineita ja -valmisteita voidaan käyttää 1 artiklan 4 kohdassa määriteltyjen tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa, lukuun ottamatta 1 artiklan 4 kohdan m, n ja p alakohdassa määriteltyjä juomia.
Direktiivin 88/388/ETY 1 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa määriteltyjen luontaisenkaltaisten aromiaineiden ja -valmisteiden käyttö on kuitenkin sallittua likööreissä, lukuun ottamatta alla mainittuja:
a) hedelmäliköörit (tai crèmet):
- ananas,
- mustaherukka
- kirsikka,
- vadelma,
- silkkiäismarja,
- mustikka,
- sitrushedelmät;
b) kasviliköörit:
- minttu,
- gentian,
- anis,
- génépi,
- masmalo
6 Tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa veden, mahdollisesti tislatun tai demineralisoidun, lisääminen on sallittua, jos veden laatu on direktiivien 80/777/ETY ja 80/778/ETY täytäntöön panemiseksi annettujen kansallisten säännösten mukainen ja jos lisätty vesi ei muuta tuotetta.
7 a) Tislattujen alkoholijuomien valmistukseen saa käyttää ainoastaan maatalousperäistä etyylialkoholia.
b) Tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa väriaineiden, mausteiden tai muiden sallittujen lisäaineiden laimentamiseen tai liuottamiseen käytetyn etyylialkoholin on oltava maatalousperäistä.
c) Maatalousperäisen etyylialkoholin on täytettävä liitteessä I vahvistetut vaatimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan 4 kohdan m alakohdan 1 alakohdan rajoittavampien säännösten soveltamista.
8 Yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien tislattujen alkoholijuomien analysoinnissa käytettävät menetelmät, annetaan 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Neuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta täydentää 5 kohdan toisen alakohdan liköörien luetteloa.
5 artikla
1 Ottaen huomioon 2, 3, 4 ja 12 artiklan vaatimukset 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut nimitykset varataan siinä määritellyille tislatuille alkoholijuomille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan nojalla toteutettuja toimenpiteitä. Näitä nimityksiä on käytettävä kuvattaessa kyseisiä juomia.
Tislatuissa alkoholijuomissa, jotka eivät täytä 1 artiklan 4 kohdan vaatimuksia, ei saa olla kyseisessä kohdassa näille tuotteille säädettyjä nimityksiä. Niitä on kutsuttava "tislatuiksi alkoholijuomiksi" tai "alkoholeiksi".
2 Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja nimityksiä voidaan täydentää muillakin kuin 3 kohdassa tarkoitetuilla maantieteellisillä viittauksilla, jos ne eivät johda kuluttajaa harhaan.
3 a) Liitteessä II lueteltuja maantieteellisiä nimityksiä voidaan käyttää 1 kohdassa tarkoitettujen nimitysten sijasta tai täydentää niitä siten, että näistä muodostetaan yhdistettyjä nimityksiä. Näihin nimityksiin, ovatpa ne yhdistettyjä tai eivät, voidaan tarvittaessa liittää täydentäviä tietoja, jos niistä säädetään juomaa valmistavassa jäsenvaltiossa.
Poiketen siitä, mitä edellisessä alakohdassa säädetään ilmaisu "marque nationale luxembourgeoise" korvaamaantieteellisen nimityksen, ja sillä voidaan täydentää Luxemburgin suurherttuakunnassa valmistettujen, liitteessä II lueteltujen alkoholijuomien nimityksiä.
b) Nämä maantieteelliset nimitykset varataan tislattujen alkoholijuomien nimityksille, jos tuotantovaihe, jonka aikana tislatut alkoholijuomat saavat ominaispiirteensä ja määräävät ominaisuutensa, on tapahtunut ilmoitetulla maantieteellisellä alueella.
c) Jäsenvaltiot voivat soveltaa kansallisia erityissääntöjä alueillaan valmistettujen tuotteiden tuotantoon, liikkuvuuteen jäsenvaltiossa sekä kuvaukseen ja esittelyyn, jos ne eivät ole ristiriidassa yhteisön oikeuden kanssa. Kun sääntöjä sovelletaan laadun tavoittelemiseksi, niillä voidaan rajoittaa tuotanto määrätyllä maantieteellisellä alueella erityissääntöjen mukaisiin laatutuotteisiin.
6 artikla
1 Myyntinimityksen lisäksi seuraavista käytetyistä merkinnöistä voi olla erityissäännöksiä:
- ilmaisujen, lyhenteiden tai merkkien käytöstä;
- yhdistettyjen ilmaisujen käytöstä mukaan lukien kaikki 1 artiklan 2 ja 4 kohdassa määritellyt yleisnimet.
2 Tislattujen alkoholijuomien sekoitusten sekä juomaseosten ja tislattujen alkoholijuomien sekoitusten nimityksistä voi olla erityissäännöksiä.
3 Säännökset, joihin 1 ja 2 kohdassa viitataan, annetaan 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Säännösten tarkoituksena on erityisesti estää mainituissa kohdissa tarkoitettuja nimityksiä aiheuttamasta sekaannusta varsinkaan tämän asetuksen voimaan tullessa valmistettavien tuotteiden osalta.
7 artikla
1 Direktiivin 79/112/ETY mukaisesti annettujen kansallisten säännösten lisäksi 1 artiklan 4 kohdassa määriteltyjen kuluttajille tarkoitettujen tislattujen alkoholijuomien merkinnöissä, esittelyssä ja mainonnassa on noudatettava 2 ja 3 kohtaa.
2 a) Kun on kysymys 1 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitetuista tuotteista, myyntinimityksen on oltava jokin 5 artiklan ja 6 artiklan 2 kohdan mukaan yksinomaan näistä tuotteista käytettävistä nimityksistä.
b) Jos merkinnöissä ilmoitetaan maatalousperäisen etyylialkoholin valmistamiseen käytetty raaka-aine, kaikki käytetyt maatalousperäiset alkoholit on mainittava määrien mukaisessa, alenevassa järjestyksessä.
c) Kun myydään 1 kohdassa tarkoitettuja tislattuja alkoholijuomia, nimitystä voidaan täydentää ilmaisulla "sekoite", jos tuote on valmistettu yhdistämällä.
d) Kypsytysaika voidaan eräin poikkeuksin ilmoittaa ainoastaan, jos se viittaa nuorimpaan alkoholin ainesosaan ja jos tuote on vanhennettu veroviranomaisten tai muiden yhtä luotettavien tarkastajien valvonnassa.
3 Seuraavista 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevista asioista voidaan päättää 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen:
a) edellytyksistä, joilla merkinnöissä voidaan ilmoittaa kypsytysaika ja käytetyt raaka-aineet;
b) edellytyksistä sellaisten myyntinimitysten käytölle, joista ilmenee, että tuote on kypsytetty, samoin kuin kaikista poikkeuksista sekä edellytyksistä yhdenmukaiselle valvonnalle;
c) erityissäännöksistä, jotka koskevat tuotteen tiettyyn ominaisuuteen, kuten historiaan tai valmistusmenetelmiin, viittaavien ilmaisujen käyttöä;
d) sellaisten säiliöissä olevien tuotteiden merkintämääräyksistä, joita ei ole tarkoitettu kuluttajalle, mukaan lukien kaikki erityisesti varastointia ja kuljetusta koskevat poikkeukset merkintämääräyksistä.
4. Tässä asetuksessa säädetyt tiedot on annettava yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä siten, että kuluttaja voi helposti ymmärtää jokaisen kohdan, jollei ostajille anneta tietoa muulla tavalla.
5. Liitteessä II lueteltuja maantieteellisiä nimityksiä, kursiivilla kirjoitettuja ilmaisuja 1 artiklan 4 kohdassa ja nimitystä "Rum-Verschnitt" ei saa kääntää.
Sen jäsenvaltion pyynnöstä, jossa tuote käytetään, voidaan kuitenkin 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää, että kyseisiä kursiivilla kirjoitettuja ilmaisuja, erityisesti ilmaisua "raisin brandy", on täydennettävä samaa tarkoittavilla ilmaisuilla siten, että kyseisen jäsenvaltion kuluttajia ei johdeta harhaan.
6. Valmistusmaan virallisen kielen käyttö on sallittua, jos tuote on peräisin kolmannesta maasta ja jos tässä asetuksessa säädetyt tiedot annetaan myös jollakin yhteisön virallisella kielellä niin, että kuluttaja voi helposti ymmärtää jokaisen kohdan.
7 Tässä asetuksessa säädetyt tiedot voidaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan soveltamista, toistaa jollain toisella kielellä yhteisöstä peräisin olevissa, vientiin tarkoitetuissa tuotteissa; tätä ei sovelleta 5 kohdassa tarkoitettuihin nimityksiin.
8 Komissio voi 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tapauksista ja/tai tislatuista alkoholijuomista, joiden yhteydessä viittaukset valmistuspaikkaan ja/tai alkuperään ja/tai alkulähteeseen ovat pakollisia, samoin kuin muista tähän liittyvistä säännöistä.
8 artikla
Kun yhteisössä tuotettuja tislattuja alkoholijuomia pidetään kaupan nautintatarkoituksiin, niitä ei saa kuvata sellaisilla liitesanoilla tai sanonnoilla, kuten "kaltainen", "tyyppinen", "tyylinen", "tapainen", "tehty", "makuinen", eikä muilla vastaavilla ilmaisuilla tässä asetuksessa tarkoitettuun nimitykseen yhdistettynä.
9 artikla
1 Jos jokin seuraavista tislatuista alkoholijuomista,
- rommi,
- whisky ja whiskey,
- viljapohjainen alkoholijuoma/viljaviina,
- viinistä valmistettu alkoholijuoma ja brandy,
- rypäleiden puristusjäännöksestä tislaamalla valmistettu alkoholijuoma,
- rusinoista tislaamalla valmistettu alkoholijuoma,
- muu hedelmäviina kuin 1 artiklan 4 kohdan i alakohdan 2 alakohdassa määritelty tuote,
- omena- tai päärynäsiideristä valmistettu alkoholijuoma
sisältää lisättyä maatalousperäistä etyylialkoholia, sen esittelyssä ei missään muodossa saa olla näille juomille varattuja yleisnimiä.
2 Mitä 1 kohdassa säädetään, ei kuitenkaan estä pitämästä kaupan yhteisössä nautittavaksi tarkoitettua Saksassa valmistettua tuotetta, joka on sekoitettu rommista ja alkoholista. Lopputuotteessa, josta käytetään nimitystä "Rum-Verschnitt", alkoholista on vähintään 5 prosenttia oltava peräisin rommista. Jos tätä tuotetta myydään Saksan markkinoiden ulkopuolella, alkoholikoostumus on ilmoitettava merkinnöissä.
"Rum-Verschnitt"-tuotteen merkinnöissä ja esittelyssä ilmaisu "Verschnitt" on ilmoitettava pakkauksessa (pullon tai kääreen päällä) samantyyppisin, -kokoisin ja -värisin ja samalla rivillä olevin kirjaimin kuin ilmaisu "Rum", ja pulloissa ilmaisujen on oltava merkinnöissä etupuolella.
10 artikla
1 Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tislattuja alkoholijuomia koskevia yhteisön säännöksiä noudatetaan. Jäsenvaltioiden on nimettävä yksi laitos tai useampia laitoksia valvomaan näiden säännösten noudattamista.
Liitteessä II lueteltujen tuotteiden osalta voidaan 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää, että tällainen valvonta ja suoja toteutetaan yhteisössä tapahtuvan liikkuvuuden osalta viranomaisten todentamien kauppa-asiakirjojen avulla ja asiaa koskevia rekistereitä pitämällä.
2 Vilpillisen menettelyn ja väärennösten estämiseksi neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta maasta vietävien, liitteessä II lueteltuja tislattuja alkoholijuomia koskevien asiakirjojen todistusvoimaisuuden takaamiseksi luotavasta järjestelmästä. Tällä järjestelmällä on tarkoitus korvata olemassa olevat kansalliset järjestelmät. Järjestelmän on annettava yhteisön sääntöjen osalta ja erityisesti kilpailusääntöjen osalta vähintään samat takeet kuin kansallisten järjestelmien.
Ennen kuin edellisessä alakohdassa tarkoitettu järjestelmä on otettu käyttöön, jäsenvaltiot voivat säilyttää omat todistusvoimaisuuden tarkastamista koskevat järjestelmänsä, jos ne ovat yhteisön sääntöjen mukaisia.
3 Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta tarvittavista toimenpiteistä yhteisön säännösten soveltamiseksi yhdenmukaisesti tislattujen alkoholijuomien alalla, erityisesti valvonnan ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten laitosten välisten suhteiden osalta.
4 Jäsenvaltioiden ja komission on toimitettava toisilleen tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta tarpeelliset tiedot. Yksityiskohtaiset säännöt tällaisten tietojen toimittamisesta ja levittämisestä annetaan 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
11 artikla
1 Jollei 2 kohdasta muuta johdu, maahan tuodut tislatut alkoholijuomat, joilla on maantieteellinen nimitys tai muu kuin 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu nimitys, voidaan niiden pitämiseksi kaupan yhteisössä nautintatarkoituksiin vastavuoroisin järjestelyin ottaa 10 artiklassa tarkoitetun valvonnan ja suojan piiriin.
Ensimmäinen alakohta on pantava täytäntöön sopimuksin, joista neuvotellaan ja jotka tehdään asianomaisten kolmansien maiden kanssa perustamissopimuksen 113 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.
Yksityiskohtaiset säännökset täytäntöönpanosta ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden luettelo annetaan 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2 Tämä asetus ei estä sellaisten tislattujen erityisalkoholijuomien maahantuontia ja pitämistä kaupan nautittavaksi yhteisössä, joilla on alkuperäisnimitykset ja jotka ovat peräisin sellaisista kolmansista maista, joille yhteisö antaa tullimyönnytyksiä joko GATT-sopimuksen tai kahdenvälisten sopimusten mukaan yhteisön asetuksissa säädetyin vapautusehdoin.
12 artikla
1 Vientiin tarkoitettujen tislattujen alkoholijuomien on oltava tämän asetuksen säännösten mukaisia.
2 Jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää poikkeuksista 4 artiklan 2, 3, 4 ja 6 kohdan säännöksiin, ei kuitenkaan liitteissä II ja III lueteltujen tislattujen alkoholijuomien osalta eikä sellaisten alkoholijuomien osalta, joilla on varatut nimitykset.
3 Poikkeuksista nautittavaksi tarkoitetun tuotteen alkoholipitoisuutta koskeviin 3 artiklan säännöksiin päätetään
- edellä 1 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettujen tislattujen alkoholijuomien osalta,
- liitteessä II tarkoitettujen tislattujen alkoholijuomien osalta, erityisesti, jos kolmansiin maihin kuuluvan tuojamaan lainsäädäntö edellyttää sitä,
jäljempänä 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen sen jäsenvaltion pyynnöstä, jossa alkoholijuomaa valmistetaan.
4 Jäsenvaltiot saavat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 ja 9 artiklan soveltamista, sallia poikkeuksia kuvausta ja esittelyä koskevista säännöksistä muiden kuin 1 artiklan 2 ja 4 kohdassa sekä liitteissä II ja III mainittujen nimitysten osalta
- kun kolmansiin maihin kuuluvan tuojamaan voimassa oleva lainsäädäntö sitä edellyttää,
- muissa kuin ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, lukuun ottamatta muutamaa poikkeusta, joista päätetään 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
5 Jäsenvaltioiden on ilmoitettava sallimistaan poikkeuksista komissiolle ja muille jäsenvaltioille.
13 artikla
1 Perustetaan tislattuja alkoholijuomia käsittelevä täytäntöönpanokomitea, jäljempänä `komitea`, jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja.
2 Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
14 artikla
1 Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa komitean käsiteltäväksi puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2 Komission edustaja tekee ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa kyseisistä toimenpiteistä määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan 54 äänen enemmistöllä.
3 Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos kyseiset toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean antaman lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä toimenpiteiden soveltamista yhdellä kuukaudella.
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin yhden kuukauden kuluessa.
15 artikla
1 Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa komitean käsiteltäväksi puheenjohtaja joko omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
3 a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.
b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.
Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.
16 artikla
Komitea voi käsitellä muitakin kysymyksiä, jotka puheenjohtaja, joko omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä, saattaa sen käsiteltäväksi.
17 artikla
1 Jotta helpotettaisiin siirtymistä nykyisistä järjestelyistä tällä asetuksella säädettyihin järjestelyihin, siirtymätoimenpiteet toteutetaan 14 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2 Näitä siirtymätoimenpiteitä sovelletaan enintään kaksi vuotta päivästä, jona tämä asetus pannaan täytäntöön.
18 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 15 päivästä joulukuuta 1989 alkaen, lukuun ottamatta 13-16 artiklaa, joita sovelletaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 1989.