Kommissionens beslutning
af 21. november 2001
om godkendelse af fusionen mellem Arbed SA, Aceralia Corporación Siderúrgica SA og Usinor SA til Newco Steel
(Sag COMP/EKSF.1351 - Usinor/Arbed/Aceralia)
(meddelt under nummer K(2001) 3696)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(2003/215/EKSF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 66, stk. 2,
under henvisning til meddelelsen om ensartede procedurer for behandling af fusioner efter EKSF-traktaten og EF-traktaten(1),
under henvisning til parternes anmeldelse af 18. juni 2001 og supplerende oplysninger,
under henvisning til Kommissionens brev af 19. juli 2001, hvori Kommissionen over for parterne gav udtryk for alvorlige betænkeligheder,
efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens klagepunkter,
under henvisning til endelig rapport fra høringskonsulenten i denne sag(2),
ud fra følgende betragtninger:
(1) I henhold til EKSF-traktatens artikel 66 modtog Kommissionen den 18. juni 2001 en anmeldelse af en påtænkt fusion, hvorved det luxembourgske selskab Arbed SA ("Arbed"), det spanske selskab Aceralia Corporación Siderúrgica SA ("Aceralia"), som kontrolleres af Arbed(3), og det franske selskab Usinor SA ("Usinor") fusioneres gennem offentligt tilbud om ombytning af aktier i Aceralia, Arbed og Usinor med aktier i en ny enhed, der foreløbigt benævnes Newco Steel ("Newco"), Luxembourg.
(2) Efter at have behandlet anmeldelsen er Kommission nået til den konklusion, at den påtænkte fusion er omfattet af anvendelsesområdet for EKSF-traktatens artikel 66 sammenholdt med EKSF-traktatens artikel 80. For så vidt som den påtænkte fusion omfatter produkter eller markeder, der ikke falder ind under EKSF-traktatens anvendelsesområde (dvs. specialkonstruerede emner, bygningsprofiler, sandwichplader og stålrør), finder Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser(4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97(5), anvendelse(6). Denne beslutning vedrører kun de dele af den påtænkte fusion, som falder ind under EKSF-traktatens anvendelsesområde.
I. PARTERNE
(3) Aceralia er et selskab, der er oprettet som "sociedad anonima" efter spansk lovgivning. Selskabet kontrolleres af Arbed. Det er den største stålproducent i Spanien og fremstiller og distribuerer flade stålprodukter, lange stålprodukter og forarbejdede stålprodukter. Disse aktiviteter er omfattet af EKSF-traktaten. Selskabet fremstiller også visse typer mindre kulbuesvejsede rør og produkter til byggeindustrien samt foretager videreforarbejdning. Disse sidstnævnte aktiviteter er omfattet af EF-traktaten.
(4) Arbed er et selskab, der er oprettet som "société anonyme" efter luxembourgsk lovgivning. Selskabet er en stor europæisk stålproducent med betydelige aktiviteter i Belgien, Tyskland, Italien, Brasilien og USA. Dets hovedaktiviteter er fremstilling og distribution af stålprodukter (herunder tunge og lette lange produkter, flade produkter og produkter af rustfrit stål), skrothandel og distribution af en række råvarer til stålindustrien (navnlig ferrolegeringer og non-ferro metal). Arbed har også visse andre aktiviteter inden for konstruktionssektoren. Disse aktiviteter er omfattet af dels EKSF-traktaten, dels EF-traktaten. Aceralia havde sammen med sin kontrollerende virksomhed Arbed en omsætning på verdensplan på 13,232 mia. EUR i 2000.
(5) Usinor er et selskab, der er oprettet som "société anonyme" efter fransk lovgivning. Selskabet er en af de største stålproducenter i Fællesskabet og har aktiviteter i Belgien, Tyskland, Italien, Spanien og USA. Det fremstiller, forarbejder og distribuerer stålprodukter (navnlig flade produkter af kulstofstål, produkter af rustfrit stål og andre legerede stålprodukter). Disse aktiviteter er omfattet af dels EKSF-traktaten, dels EF-traktaten. I 2000 havde Usinor en omsætning på verdensplan på 15,733 mia. EUR.
II. TRANSAKTIONEN
(6) Den påtænkte fusion er en fusion i retlig forstand med fuldstændig sammensmeltning af alle aktiviteter i Aceralia, Arbed og Usinor. Med henblik herpå vil der blive oprettet en enkelt ny juridisk person ved navn Newco Steel ("Newco"), som vil blive opbygget som en fuldt integreret koncern. Newco, som vil blive oprettet som société anonyme efter luxembourgsk lovgivning, er blevet etableret med henblik på, at der kan afgives tilbud på ombytning af hver af parternes samlede udstedte aktiekapital med selskabets aktier. Selskabet vil på samme tid afgive tre særskilte betingede ombytningstilbud på alle stamaktier i Aceralia, Arbed og Usinor, der er i cirkulation på tidspunktet for tilbuddene. Alle tre tilbud vil være betinget af, at mindst 75 % af de udstedte aktier i Aceralia, Arbed og Usinor accepterer. Efter afslutningen af tilbudstransaktionen vil Aceralias aktionærer eje ca. 20,1 % af Newco, Arbeds aktionærer 23,4 % og Usinors aktionærer de resterende 56,5 %.
III. FUSIONEN
(7) På grund af deres aktiviteter inden for fremstilling og salg af stålprodukter er de anmeldende parter virksomheder som omhandlet i EKSF-traktatens artikel 80. Den anmeldte transaktion er derfor en fusion som omhandlet i EKSF-traktatens artikel 66, stk. 1.
IV. PROCEDURE
(8) Den 19. juli 2001 besluttede Kommissionen at indlede en tilbundsgående undersøgelse af den påtænkte fusion, for så vidt angår EKSF-produkterne, da transaktionen giver anledning til alvorlige betænkeligheder med hensyn til, om den vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten. Parterne blev underrettet om denne yderligere undersøgelse ved brev af 19. juli.
(9) Den 28. september 2001 vedtog Kommissionen en klagepunktsmeddelelse i henhold til EKSF-traktatens artikel 66 og afsnit 4 i meddelelsen om ensartede procedurer for behandling af fusioner efter EKSF-traktaten og EF-traktaten. Kommissionen nåede til den foreløbige konklusion, at den påtænkte fusion ville sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten.
(10) Med hensyn til de produkter, der ikke falder ind under EKSF-traktaten, og som er omfattet af den påtænkte fusion, fastslog Kommissionen den 19. juli 2001, at der ikke hersker alvorlig tvivl om, hvorvidt transaktionen er forenelig med fællesmarkedet eller EØS-aftalen(7).
V. VURDERING I HENHOLD TIL ARTIKEL 66, STK. 2
A. BAGGRUND: STÅLINDUSTRIEN
1. PRODUKTIONSPROCES
(11) Inden den detaljerede gennemgang af de relevante produktmarkeder vil det være hensigtsmæssigt at fastlægge de rammer, som stålindustrien arbejder inden for. Stål er et af de vigtigste materialer, som anvendes i vort samfund. Det er til stede i de bygninger, vi bor og arbejder i, i de transportmidler, vi anvender, og det er af væsentlig betydning ved fremstillingen og distributionen af de levnedsmidler og drikkevarer, som vi konsumerer. Endvidere er der tale om en råvare, som er af afgørende betydning for langt hovedparten af, hvis ikke alle, de øvrige fremstillingsvirksomheder.
(12) Stålproduktion er meget kapitalintensiv. Der kræves et højt økonomisk minimumsgrundlag, og investeringerne i denne sektor er meget specifikke. Som følge heraf er der meget høje adgangsbarrierer. Vertikal integration er med meget få undtagelser reglen. De fleste producenter kontrollerer en betydelig del af produktionskæden og mange er integreret med efterfølgende omsætningsled inden for distribution af stål og første forarbejdningsprodukter, såsom rør, plader og profiler.
(13) Den første vigtige differentiering inden for stålindustrien vedrører i det væsentlige stålets kemiske sammensætning. Der kan i forbindelse med stål sondres mellem tre hovedtyper, kulstofstål, rustfrit stål og specialstål eller legeret stål. I forbindelse med denne beslutning er det ikke nødvendigt at behandle legeret stål yderligere, da der ikke er problemer i denne henseende.
(14) Kulstofstål er det stål, der er mest udbredt, og anvendes til en lang række formål, herunder karosserier, drikkedåser, dragere og armeringer til byggeindustrien osv. Rustfrit stål indeholder betydelige mængder chrom og nikkel og er derfor meget dyrere end kulstofstål. Det anvendes derfor primært til formål, som kræver korrosionsbestandighed og/eller varmebestandighed.
(15) Ståls fysiske egenskaber kan modificeres gennem ændringer af den kemiske sammensætning eller gennem forarbejdningen som led i produktionen eller de efterfølgende fremstillingsprocesser. For eksempel er både drikkedåser, som kræver et meget formbart materiale, og knive, som kræver et meget hårdt materiale (for at bevare deres skarphed), fremstillet af forskellige former for kulstofstål.
(16) I dag findes der to stålfremstillingsprocesser, som tegner sig for næsten den samlede stålproduktion i verden, dvs. den integrerede fremstillingsproces og fremstillingsprocessen på elektrostålværker. Den integrerede fremstillingsproces er den mest kapitalintensive og omfatter produktion af flydende jern på grundlag af jernmalm, koks og kalksten. Det flydende jern omdannes derefter til stål i en iltkonverter. I denne fase eller i en særskilt beholder tilpasses stålets endelige kemiske sammensætning. Den anden fremstillingsmulighed er elektrostålværket, hvor skrot (og undertiden direkte reduceret jern eller råjern) smeltes. Derefter tilsættes materialer for at opnå de ønskede kemiske egenskaber. Det flydende stål strengstøbes derpå til halvfabrikata, som gennem valsning videreforarbejdes til forskellige stålprodukter.
(17) De flade produkter af kulstofstål, der giver anledning til de konkurrenceproblemer, som denne beslutning vedrører, fremstilles generelt ved hjælp af den integrerede fremstillingsproces, da der i denne forbindelse kan produceres stål uden de sporelementer, der er indeholdt i skrot. Flade produkter af lavere kvalitet kan produceres på elektrostålværker, men til formål, hvor stålet skal være fri for sporelementer, er den integrerede fremstillingsproces obligatorisk.
(18) Uanset hvilken fremstillingsproces der anvendes, strengstøbes stålet til halvfabrikata, til billets og blooms til lange produkter samt slabs til flade produkter. Slabsene varmvalses derefter til kvartoplade og bånd (på værker til valsning af enten bredbånd eller båndstål). Bredbånd kan efterfølgende spaltes i smallere bredder og/eller afkortes til plader. Praktisk talt alle kvartoplader, varmvalset båndstål og stålplader sælges i denne form og forarbejdes ikke yderligere af stålproducenten.
(19) Noget af det varmvalsede bredbånd sælges direkte til kunderne, bl.a. til stålservicecentrene, som eventuelt opskærer eller spalter det. En stor del af det varmvalsede bredbånd, der fremstilles, videreforarbejdes til koldvalset båndstål, som er tyndere og har en højt forædlet overfladebeskaffenhed. Noget af det koldvalsede materiale sælges ligeledes i denne fase, men en betydelig del overtrækkes med en metalbelægning af tin eller chrom til dåseindustrien eller af zink. Zink beskytter stålet mod korrosion og kan påføres ved, at stålbåndet neddyppes i et bad af smeltet zink (varmgalvaniseret bånd) eller elektrolytisk (elektrogalvaniseret bånd). De vigtigste afsætningsmarkeder for galvaniseret båndstål er bil- og byggeindustrien. Med undtagelse af noget (hovedsagelig varm-) galvaniseret materiale med organisk belægning sælges hovedparten af det overtrukne materiale som emballagestål, varmgalvaniseret eller elektrogalvaniseret båndstål.
(20) Elektrostålværkerne ligger som regel i nærheden af skrotkilder. Med hensyn til de integrerede værker kan der sondres mellem de generelt mere moderne værker i nærheden af kyster og værkerne inde i landet. Værkerne inde i landet blev placeret her, fordi jernmalm og kul var tilgængelig i lokalområdet. I Europa importeres i dag næsten al kul og jernmalm, der anvendes i stålfremstillingen. Dette giver værkerne i nærheden af kyster, navnlig værker med dybtvandshavne, visse fordele.
(21) Det fremgår klart, at ikke alle produkter opviser samme værditilvækst i produktionsprocessen. Dette resulterer i forskellige rentabilitetsniveauer. Produkter i efterfølgende omsætningsled synes at være forbundet med en større værditilvækst og betydeligt højere overskud før skat og afskrivninger, som det fremgår af diagram 1.
DIAGRAM 1
Vejledende priser (varmvalset bånd = 100)
[DIAGRAM SLETTET]*(8)
Kilde:
parterne.
(22) Salget af flade produkter i Fællesskabet i 2000 fremgår af tabel 1.
TABEL 1
Salget af flade produkter i Fællesskabet i 2000
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
2. STÅLPRODUCENTER
(23) Parterne har gjort gældende, at den europæiske stålindustri ikke er særlig koncentreret. Selv om dette måske har været tilfældet tidligere, er der i de seneste ti år sket en betydelig konsolidering. I dag er der fem store stålvirksomheder: Usinor, TKS, Corus, Riva og Arbed/Aceralia. De efterfølges af en række betydeligt mindre producenter, bl.a. Voest-Alpine, Rautaruukki, Salzgitter, Duferco og SSAB. Alt efter, hvilket produktmarked der lægges til grund, tegner de fem største producenters salg sig for mellem 50 % og 85 % af det samlede forbrug.
(24) Den første gruppe stålproducenter består af store, integrerede selskaber, som fremstiller stålprodukter på alle produktionsniveauer. Alle fremstiller flade produkter, og TKS, Arbed/Aceralia og Usinor fremstiller rustfrit stål (Corus har en interesse i producenten af rustfrit stål AvestaPolarit). Desuden har Corus og Arbed/Aceralia meget betydelige anlæg til fremstilling af lange produkter. Alle er resultatet af nylige fusioner. Usinor overtog Cockerill Sambre, som selv havde overtaget Ekostahl. TKS er resultatet af flere fusioner i Tyskland, navnlig mellem Krupp og Hoesch og derpå fusionen med Thyssen. Corus er resultatet af en fusion mellem British Steel og Hoogovens. Arbed overtog Stahlwerke Bremen og derefter en kontrollerende interesse i Aceralia, som senere har overtaget Ucin og Aristrain. Riva overtog det privatiserede selskab ILVA.
(25) Disse store producenter udøver virksomhed fra en række anlæg i mange forskellige europæiske lande og tredjelande. De har integrerede anlæg, hvor der produceres og videreforarbejdes stål af kul og jernmalm. De kan tilbyde et meget bredt udbud af flade produkter. De fleste af dem producerer også rustfrie og lange produkter. De er desuden aktive inden for distribution af stål og produkter i efterfølgende omsætningsled. For eksempel har Riva, den mindste producent i gruppen, 44 produktionsanlæg af forskellige størrelser, herunder det meget store integrerede stålværk i Taranto.
(26) Den anden gruppe stålproducenter vedrører mindre europæiske producenter, som ikke har samme omfang eller produktudbud som de førende producenter, men koncentrerer sig om nichemarkeder (produkter og/eller regioner). I denne gruppe mellemstore aktører indgår følgende producenter af flade produkter med integrerede værker: Voest-Alpine, Rautaruukki, SSAB og Salzgitter. Som en af disse virksomheder anførte i et af Kommissionens spørgeskemaer, "betragter koncernen ikke sig selv som masseproducent af stål, men derimod som specialiseret producent og forarbejder af stålprodukter af høj kvalitet". Desuden er der et betydeligt antal producenter af lange produkter, som hovedsagelig anvender elektroovne.
(27) Den påtænkte transaktion vil skabe Europas og verdens største stålvirksomhed. Diagram 2 giver en ide om de relative størrelser af de væsentligste europæiske stålproducenter på grundlag af deres salg af alle flade produkter af kulstofstål, der giver anledning til de konkurrenceproblemer, som denne beslutning vedrører.
DIAGRAM 2
Samlet salg af flade produkter af kulstofstål (år 2000)
PIC FILE= "L_2003088DA.000501.TIF
B. DE RELEVANTE PRODUKTMARKEDER
1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER
(28) Formålet med den påtænkte fusion er fremstilling af produkter af kulstofstål og rustfrit stål, videreforarbejdning heraf til varmvalsede flade produkter, efterfølgende forarbejdning gennem koldvalsning og fremstilling af produkter, der er overtrukket med metal og organisk materiale, elektroplader og emballagestål. Desuden vil Newco være aktiv inden for distribution af stål gennem et net af stålservicecentre, lagerførende grossister og flammeskæringscentre.
2. STÅLPRODUKTER
a) Sondring mellem produkter af kulstofstål, højtlegerede stålprodukter og produkter af rustfrit stål
(29) Ifølge Kommissionens tidligere beslutninger(9) tilhører produkter af kulstofstål et særskilt produktmarked i forhold til produkter af rustfrit stål og højtlegerede stålprodukter.
(30) Produkter af kulstofstål kan ikke substitueres med højtlegerede stålprodukter på grund af deres 1) forskellige kemiske sammensætning, 2) markant forskellige priser og 3) forskellige anvendelsesformål(10). Desuden fremstilles produkter af kulstofstål på værker, som ikke er udstyret til at fremstille højtlegerede stålprodukter.
(31) Ligeledes tilhører produkter af kulstofstål et særskilt produktmarked i forhold til produkter af rustfrit stål, navnlig på grund af den forskellige kemiske sammensætning af ulegeret stål, rustfrit stål og varmebestandigt stål og andre former for legeret stål(11). Rustfrit stål er en legering, som indeholder mindst 10,5 % chrom med eller uden andre legeringsmaterialer og under 1,2 % kulstof(12). Produktionen af rustfrit stål adskiller sig fra produktionen af kulstofstål ved, at der under udsmeltningen tilsættes chrom, nikkel og andre legeringsmaterialer for at give slutproduktet særlige egenskaber i forhold til almindeligt stål(13).
b) Flade produkter af kulstofstål tilhører et særskilt produktmarked i forhold til lange produkter af kulstofstål
(32) Kommissionen er flere gange nået til den konklusion, at flade stålprodukter tilhører et særskilt produktmarked i forhold til lange stålprodukter(14).
(33) Stål, der fremstilles på et stålværk, formstøbes og videreforarbejdes gennem den efterfølgende formgivning til de produkter, som de endelige aftagere ønsker. Valsede stålprodukter kan opdeles i flade produkter (varmvalset bredbånd, varmvalset båndstål, kvartoplader og finplader) og lange produkter (profiler og ståldragere, spormateriel, handelsstål og brede stænger). Flade og lange stålprodukter fremstilles på forskellige valseværker og købes til forskellige formål. De fleste valseværker opføres specifikt til et bestemt slutprodukt og ombygges stort set aldrig til andre formål(15). Desuden er der betydelige forskelle med hensyn til flade og lange produkters anvendelsesområder og priser. Markederne for flade stålprodukter kan derfor differentieres fra markederne for lange stålprodukter.
c) Flade produkter af kulstofstål: sondring mellem varmvalsede og koldvalsede produkter
(34) Kommissionen har i tidligere beslutninger fastslået, at varmvalsede flade produkter af kulstofstål og koldvalsede flade produkter af kulstofstål udgør særskilte produktmarkeder(16).
(35) Kun en begrænset del af de varmvalsede flade produkter sælges til brug i denne form. Over halvdelen heraf videreforarbejdes gennem koldvalsning. Den efterfølgende koldvalsning resulterer i en betydelig reduktion af materialets tykkelse, en større målnøjagtighed, en glattere overflade og efter deformationshærdning en større styrke(17). Varmvalsede produkter har ikke samme overfladeegenskaber som koldvalsede produkter(18). Værditilvæksten i forbindelse med koldvalsning er betydelig og udgør 25-30 %.
(36) Et moderne valseværk til varmvalset bredbånd kan udvalse emnerne til mindstetykkelser på 1,5 mm. Tyndere bånd og plader, som navnlig anvendes i bilindustrien og, efter belægning, i emballage- og byggeindustrien, kræver en videreforarbejdning på koldvalseværker, hvor der kan opnås mindstetykkelser på 0,12/0,15 mm(19).
(37) Inden for segmentet for flade produkter af kulstofstål kan der derfor sondres mellem varmvalsede og koldvalsede flade produkter.
i) Varmvalsede flade produkter af kulstofstål
(38) Inden for markedet for varmvalsede flade produkter af kulstofstål har parterne sondret mellem følgende produkter:
- varmvalset bredbånd, som først valses på bredbåndsvalseværker og derefter oprulles
- varmvalsede plader af kvadratisk eller rektangulær form, som fremkommer ved afkortningen af bånd
- varmvalset båndstål, som efter færdigbearbejdning har en bredde af under 600 mm og kan fremstilles på specielle valseværker eller ved opskæring af bredbånd i den ønskede bredde
- kvartoplader, ikke oprullede produkter, hvis dimensioner, navnlig deres tykkelse, adskiller sig markant fra dimensionerne i forbindelse med alle andre varmvalsede flade produkter af kulstofstål.
(39) Parterne har fremført, at der er tale om et enkelt relevant marked for alle varmvalsede flade produkter af kulstofstål, med undtagelse af kvartoplader, som har andre fysiske egenskaber med hensyn til form, tykkelse og bredde og fremstilles med andet udstyr og andre processer og derfor udgør et særskilt marked.
(40) Kvartoplade er plade(20), der fremstilles på specielle kvartovalseværker med fire valser, og som på grund af sin tykkelse ikke kan oprulles(21). Som parterne har beskrevet i CO-formularen, har kvartoplader specielle fysiske egenskaber: de oprulles ikke, og deres dimensioner adskiller sig markant fra dimensionerne i forbindelse med alle andre varmvalsede flade produkter af kulstofstål: a) de kan have en tykkelse af indtil 400 mm i forhold til maksimalt 25 mm i forbindelse med varmvalsede coils, b) de kan have en bredde af indtil 5000 mm i forhold til maksimalt 2200 mm i forbindelse med varmvalsede coils. Desuden anvendes kvartoplader til formål, som adskiller sig fra tynde flade stålprodukter, navnlig inden for industrimateriel-, maskin-, energi-, atom-, kemi- og petrokemi-, gasbehandlings-, værfts- og metalbearbejdningsindustrien samt fremstilling af kedler og værktøj. Inden for alle disse områder giver kvartopladernes dimensioner stålforbrugerne betydelige økonomiske fordele (i forhold til f.eks. smalle flade stålprodukter). På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at kvartoplader udgør et særskilt marked.
(41) Hvad angår de andre varmvalsede flade produkter af kulstofstål, rejser der sig det spørgsmål, om varmvalset bredbånd udgør et særskilt produktmarked. Varmvalset bredbånd er bånd med en bredde af over 600 mm, som fremstilles af slabs i automatiserede værker for varmvalsning af bånd og oprulles(22). Bredbånd tegner sig for ca. 82 % af salget af alle varmvalsede flade produkter af kulstofstål (undtagen kvartoplader). I betragtning af den høje grad af substituerbarhed på udbudssiden mellem varmvalset bredbånd, båndstål og plader konkluderes det, at alle varmvalsede flade produkter af kulstofstål (undtagen kvartoplader) indgår i det samme relevante produktmarked. Medmindre andet er anført, skal enhver efterfølgende henvisning i denne beslutning til varmvalsede flade produkter af kulstofstål således forstås som omfattende alle varmvalsede flade produkter af kulstofstål undtagen kvartoplader (dvs. bredbånd, båndstål og plader).
ii) Koldvalsede flade produkter af kulstofstål
(42) Koldvalsede flade produkter af kulstofstål tilhører et særskilt produktmarked i forhold til varmvalsede flade produkter af kulstofstål. Parterne har fremført, at inden for markedet for koldvalsede flade produkter af kulstofstål bør der ikke sondres mellem coils og plader. Dette er i overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(23).
(43) I henhold til bilag I til EKSF-traktaten falder koldvalsede flade produkter med en bredde af under 500 mm desuden ikke ind under EKSF-traktaten, men under EF-traktaten. På baggrund af de nuværende produktionsprocesser og udbudsbetingelser er denne sondring imidlertid ikke længere relevant i forbindelse med vurderingen af fusioner i konkurrencemæssig henseende. Koldvalsede flade produkter med en bredde af både under og over 500 mm fremstilles i dag på de samme valseværker. Plader med en bredde af under 500 mm kan desuden fremstilles ved opskæring af bredbånd. I overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(24) kan der derfor med henblik på at vurdere virkningerne af den påtænkte fusion tages udgangspunkt i ensartede produktmarkeder uanset produkternes bredde, og ikke kun med hensyn til koldvalsede flade produkter af kulstofstål, men også produkter på markeder i efterfølgende omsætningsled, som fremkommer ved videreforarbejdning, f.eks. de forskellige former for overtrukne flade produkter.
(44) Koldvalsede flade produkter af kulstofstål er for hovedpartens vedkommende bestemt til videreforarbejdning af producenterne selv, navnlig til overtrukne produkter, og således til intern brug. For eksempel leveres ca. 70-80 % af de koldvalsede flade produkter af kulstofstål, som fremstilles af de anmeldende parter, inden for koncernen til videreforarbejdning. Kommissionen har i tidligere beslutninger fastslået, at koldvalsede flade produkter af kulstofstål (uden overtræk) ligeledes tilhører et særskilt marked i forhold til markedet for overtrukne produkter.
d) Elektroplader
(45) I overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutning(25) har parterne fremført, at elektroplader tilhører et særskilt produktmarked i forhold til koldvalsede plader af kulstofstål i betragtning af deres elektromagnetiske egenskaber (ledningsevne og elektrisk modstand) og anvendelsesformål (konstruktion af transformere, elektriske motorer, serie- og kontaktskabe og generatorer til kraftværker).
(46) Desuden har parterne sondret mellem ikke-kornorienterede elektroplader og kornorienterede elektroplader som følge af forskelle på både efterspørgsels- og udbudssiden. Kommissionen har tidligere fastslået, at kornorienterede og ikke-kornorienterede elektroplader tilhører særskilte markeder(26). Begge produkter bejdses og koldvalses, men de adskiller sig fra hinanden i udglødningsprocessen, hvor materialet indgives de krævede elektromagnetiske egenskaber. Navnlig er de anlæg, der kræves til at fremstille disse to typer produkter, meget forskellige, og der er derfor ingen substituerbarhed på udbudssiden. Endvidere er der forskelle på efterspørgselssiden: kornorienterede plader anvendes næsten udelukkende til store transformere, mens ikke-kornorienterede plader hovedsagelig anvendes i forbindelse med motorer, generatorer og små transformere.
e) Videreforarbejdning af fladt kulstofstål: overtrukne produkter tilhører et særskilt marked i forhold til produkter uden overtræk
(47) Belægning er en produktionsproces, som ligger i tilslutning til varmvalsningen eller koldvalsningen. Den anvendes navnlig i forbindelse med koldvalsede flade produkter af kulstofstål, hvor over to tredjedele af alle de produkter, der produceres i Fællesskabet, påføres en belægning, der er tilpasset det endelige anvendelsesformål. Kommissionen har fastslået, at koldvalsede flade produkter af kulstofstål med eller uden overtræk tilhører særskilte produktmarkeder på grund af forskellene med hensyn til deres respektive egenskaber, priser og anvendelsesformål(27).
(48) Koldvalset bånd uden overtræk har helt andre egenskaber end overtrukket koldvalset bånd med hensyn til overfladebeskaffenhed og korrosionsbestandighed. Endvidere er værditilvæksten i forbindelse med belægningen meget betydelig, selv om den for de forskellige belægningsprocesser varierer mellem [20-30 %]* (varmgalvaniseret plade) og [75-85 %]* (plade, der er overtrukket med organisk materiale), dvs. i gennemsnit ca. 35 %(28).
i) Sondring mellem produkter, der er overtrukket med henholdsvis metal og organisk materiale
(49) Som parterne har anført i deres anmeldelse, kan fladt kulstofståls korrosionsbestandighed øges gennem belægning med zink, tin eller et andet metal(29) og/eller påføring af et organisk dæklag(30).
(50) Parterne har fremført, at produkter, der er overtrukket med organisk materiale, tilhører et særskilt marked i forhold til metalovertrukne produkter i betragtning af deres forskellige egenskaber og navnlig den betydeligt højere pris for organisk belægning(31). Parterne har endvidere gjort gældende, at det relevante marked kan være større end stål, der er overtrukket med organisk materiale, og omfatte en lang række konkurrerende produkter(32), navnlig aluminium, der er overtrukket med organisk materiale.
(51) Den foreslåede afgrænsning af organisk belægning og metallisk belægning som særskilte markeder er i overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(33). Markedsundersøgelsen har imidlertid ikke bekræftet, at der er findes et større marked, som omfatter stål og aluminium, der er overtrukket med organisk materiale.
ii) Hvidblik og galvaniserede produkter
(52) Metalovertrukne bånd kan opdeles i to forskellige brede klasser: 1) emballagestål (hvidblik og elektrolytisk forchromet stål (ECCS)), og 2) galvaniseret stål (varm- og elektrogalvaniseret, herunder belægninger af zinklegeringer).
(53) Disse grupper af produkter har meget forskellige priser og anvendelsesformål. Emballagestål anvendes næsten udelukkende til levnedsmiddel- og drikkedåser. På den anden side anvendes galvaniseret stålbånd i udstrakt grad inden for bil-, bygge- og maskinindustrien, hvor zinkbelægningen forhindrer korrosion af stålet og derved øger dettes levetid. Der kan derfor klart sondres mellem disse to grupper af produkter.
iii) Galvaniserede produkter: varmgalvaniseret og elektrogalvaniseret
(54) Der findes to forskellige produktionsprocesser i forbindelse med galvanisering: varmgalvanisering og elektrogalvanisering.
(55) Varmgalvaniserede produkter fremkommer ved dypning af varmvalset eller koldvalset stål i et zinkbad med en temperatur på 460 °C, hvorved alle frie overflader overtrækkes med zink(34). Elektrogalvaniserede produkter fremkommer derimod ved påføring af en elektrolytisk belægning af enten ren zink eller en legering af zink og nikkel på den ene eller begge sider af båndet.
(56) Parterne har fremført, at varmgalvaniserede og elektrogalvaniserede produkter udgør det samme marked, nemlig markedet for galvaniserede produkter (selv om de har anført, at markedet kan være endnu større, hvis der tages højde for produkter, der konkurrerer med metalovertrukket stål)(35). De har gjort gældende, at set fra efterspørgselssiden er begge typer produkter substituerbare, og at substituerbarheden i den senere tid er blevet bedre som følge af forbedringer af de varmgalvaniserede produkters udseende og egenskaber; med hensyn til alle væsentlige anvendelsesformål (biler, husholdningsapparater og metalmøbler) kan både varm- og elektrogalvaniseret stål således anvendes uden forskel, med forbehold af kun mindre procestilpasninger, som ikke begrænser substituerbarheden. Endvidere er korrosionsbestandighed, overfladekvalitet og priser sammenlignelige.
(57) Kommissionen har tilkendegivet i tidligere beslutninger(36), at varmgalvaniseret og elektrogalvaniseret stål kan udgøre særskilte produktmarkeder i betragtning af deres forskellige produktegenskaber og priser, men undlod at tage stilling til den præcise segmentering af galvaniserede produkter.
(58) Markedsundersøgelsen i dette tilfælde har imidlertid vist, at på grund af nylige forbedringer af varmgalvaniserede produkter, navnlig med hensyn til korrosionsbestandighed, udseende og egenskaber, synes der ikke at være betydelige forskelle mellem varm- og elektrogalvaniserede produkter. Kunderne har for størstedelens vedkommende bekræftet, at de i forbindelse med de fleste anvendelsesformål anser begge produktkategorier for at kunne erstatte hinanden i teknisk henseende. Navnlig bilindustrien, som udgør den største gruppe af aftagere af både varm- og elektrogalvaniserede produkter, anvender begge produkter i sine produktionsprocesser, herunder også produktionen af karosseridele, som tidligere udelukkende blev fremstillet af elektrogalvaniseret stål.
(59) Dette kan illustreres ved udviklingen i efterspørgslen efter varm- og elektrogalvaniserede produkter i Fællesskabet. I 1993 blev 70 % af det elektrogalvaniserede stål således solgt til bilindustrien, i forhold til kun 27 % af det varmgalvaniserede bånd. I 2000 blev 44 % af det varmgalvaniserede stål anvendt i bilindustrien. Af den samlede mængde produkter med metalbelægning, der blev anvendt af bilindustrien, var ca. 60 % varm- og 40 % elektrogalvaniseret i 1999. Af tabel 2 fremgår udviklingen i efterspørgslen efter varm- og elektrogalvaniseret stål efter sektor. Ifølge industriens prognoser vil bilindustriens anvendelse af varmgalvaniseret stål stige yderligere i de kommende år.
TABEL 2
Skønnet udvikling i EF-efterspørgslen efter varm- og elektrogalvaniseret stål
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(60) Med hensyn til priserne på varmgalvaniseret stål og elektrogalvaniseret stål viser markedsundersøgelsen, at de i vidt omfang afhænger af de særlige specifikationer (navnlig belægningens tykkelse og kemiske sammensætning og stålets tykkelse, bredde, kemiske specifikation, stivhed osv.) og produkternes anvendelsesformål. Det er derfor vanskeligt at fastsætte sammenlignelige gennemsnits- eller standardpriser, der er repræsentative for hele udbuddet af enten varm- og elektrogalvaniserede produkter.
(61) Ifølge officielle prislister fra de største producenter af galvaniseret stål (se tabel 3) ligger de gennemsnitlige prisforskelle mellem disse produkter under alle omstændigheder på under 5 % i Fællesskabet. Markedsundersøgelsen har bekræftet, at prisforskellene mellem varm- og elektrogalvaniseret stål ikke er betydelige.
TABEL 3
Prisforskelle mellem varm- og elektrogalvaniseret stål opdelt efter medlemsstat
TABELPOSITION
Kilde:
officielle prislister fra producenter i de pågældende lande.
(62) På baggrund heraf konkluderer Kommissionen, at det relevante produktmarked omfatter alle galvaniserede produkter, dvs. varmgalvaniseret stål og elektrogalvaniseret stål.
f) Emballagestål: sondring mellem stål til drikkevareemballage og stål til anden emballage end drikkevareemballage
(63) Emballagestål består af meget tynde (0,13-0,49 mm) flade coils eller plader af kulstofstål, som er blevet elektrolytisk belagt med et meget fint lag tin (i forbindelse med hvidblik) eller chrom (i forbindelse med elektrolytisk forchromet stål (ECCS) eller tinfrit stål (TFS)). Der kan sondres mellem to forskellige typer emballagestål alt efter deres anvendelsesformål, dvs. stål til drikkevareemballage og stål til anden emballage end drikkevareemballage. Denne sondring er baseret på følgende faktorer: 1) kvalitetsnormerne for drikkedåser er meget højere end for anden emballage (belastningstolerance under forarbejdningen, metallets kvalitet med hensyn til porøsitet osv.), 2) fortinningslinjerne skal være bredere for at muliggøre en optimering af produktionslinjerne til fremstilling af dåser (1,2 m i stedet for maksimalt 1,0 m), og 3) stål til drikkevarer skal afgasses under vakuum for at fremstille stål med et meget lavt kulstofindhold. Selv om produktionslinjerne til fremstilling af stålemballage til drikkedåser teoretisk kan anvendes til fremstilling af ståldåser til anden emballage, vil det være uøkonomisk at gøre dette.
(64) Parterne har fremført, at det relevante produktmarked for metal til drikkedåser bør omfatte ikke blot stål, men også aluminium, da begge materialer anvendes til fremstilling af drikkedåser. Ifølge parterne kan europæiske kunder frit vælge, om de ønsker at anvende stål eller aluminium til dåser, da aluminium ganske vist er dyrere som råmateriale, men kræver mindre forarbejdning til at opnå drikkedåsekvalitet. Priserne på aluminium og emballagestål vil derfor påvirke hinanden. Selv om de traditionelle produktionslinjer til fremstilling af dåser er konfigureret til enten at anvende aluminium eller emballagestål, kan de desuden omstilles til at anvende det andet materiale (parterne har beregnet omkostninger på [...]* mio. EUR for omstillingen fra stål til aluminium og på [...]* mio. EUR fra aluminium til stål); endvidere består moderne anlæg af fleksible produktionslinjer, som gør det muligt at skifte mellem at anvende emballagestål og aluminium. Parterne har ligeledes fremført, at kunderne, der er store koncentrerede producenter af drikkedåser, råder over et tilstrækkeligt stort antal produktionslinjer, som er beregnet specielt til henholdsvis stål og aluminium, til hurtigt at kunne tilpasse sig ændringer i efterspørgslen og skifte mellem de to materialer.
(65) Kommissionen har tidligere fastslået, at emballagestål udgør et særskilt produktmarked(37). Dog har Kommissionen endnu ikke fastlagt, om markedet bør segmenteres snævrere, dvs. om stål (eller metal) til drikkevareemballage og til anden emballage tilhører særskilte markeder. Det er heller ikke nødvendigt at foretage en præcis afgrænsning i forbindelse med vurderingen af den anmeldte transaktion, da konkurrencevurderingen ikke i væsentlig grad påvirkes heraf.
(66) Med hensyn til parternes udtalelser om, at stål og aluminium tilhører det samme relevante marked for drikkevareemballage, konkluderede Kommissionen for nylig, at stål og aluminium til emballage generelt udgør særskilte relevante markeder(38). Selv om færdigvarerne er stort set ens i begge tilfælde, er der betydelige forskelle med hensyn til både priserne på de to materialer og prisudviklingen. Kommissionens markedsundersøgelse i dette tilfælde bekræfter ikke, at der er tale om et fælles marked for aluminium og stål til drikkedåser.
(67) Endelig har parterne fremført, at foruden aluminium og stål kan markedet for drikkevareemballage være endnu større og omfatte konkurrerende materialer såsom plastic og glas. Disse konkurrerende materialer udgør ikke en del af markedet for hverken stål eller aluminium på grund af de fuldstændig forskellige materialeegenskaber, det meget forskellige udstyr til påfyldning af glas- eller plasticflasker og de forskellige priser.
g) Flade produkter af rustfrit stål: sondring mellem varmvalsede og koldvalsede produkter
(68) Rustfrit stål adskiller sig fra kulstofstål og legeret stål ved sine fysiske og kemiske egenskaber, navnlig sin korrosions- og varmebestandighed. Dette gør det særlig velegnet til visse formål inden for bl.a. procesteknik, automobilteknik, hygiejneprodukter og knivvarer(39).
(69) I tidligere beslutninger har Kommissionen afgrænset særskilte relevante produktmarkeder for varmvalsede flade produkter af rustfrit stål og koldvalsede flade produkter af rustfrit stål(40). Parterne har peget på, at forskellene mellem varmvalsede og koldvalsede produkter af rustfrit stål udviskes som følge af den tekniske udvikling inden for branchen for rustfrit stål generelt, men har erkendt, at overlapningerne mellem varmvalset og koldvalset rustfrit stål fortsat er begrænsede.
i) Varmvalsede flade produkter af rustfrit stål
(70) Som i forbindelse med varmvalsede flade produkter af kulstofstål har Kommissionen konkluderet, at i betragtning af den høje grad af substituerbarhed på udbudssiden mellem varmvalset bredbånd, båndstål og plader indgår alle varmvalsede flade produkter af rustfrit stål (undtagen kvartoplader) i det samme relevante produktmarked.
ii) Koldvalsede flade produkter af rustfrit stål
(71) Koldvalsede flade produkter af rustfrit stål (bånd og plade) fremstilles ved koldvalsning af varmvalset bånd. De udgør et særskilt relevant produktmarked, da de adskiller sig fra varmvalsede flade produkter med hensyn til produktegenskaber (navnlig overfladebeskaffenhed), anvendelsesformål og priser(41). Koldvalsede flade produkter af rustfrit stål anvendes inden for en lang række forskellige industrier med følgende krav(42): 1) varme-, rust- og syrebestandighed (korrosionsbestandighed), 2) den grundlæggende strukturelle kvalitet af stål, såsom egnethed til dybtrækning/svejsbarhed, og 3) en højt forædlet overflade, som er glat og pæn.
(72) Desuden falder koldvalset bånd under 500 mm ind under EF-traktaten, mens koldvalset bånd over 500 mm falder ind under EKSF-traktaten(43). Denne sondring giver imidlertid ikke længere mening, da moderne koldvalseværker kan producere en lang række bredder både over og under 500 mm, og smallere bredder kan ligeledes opnås ved opskæring af bredere materiale. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at sondringen er kunstig, og at alt koldvalset bånd af rustfrit stål tilhører det samme marked(44).
h) Konklusioner
(73) På baggrund heraf konkluderer Kommissionen, at følgende kategorier udgør de relevante produktmarkeder, som skal tages i betragtning i forbindelse med den konkurrencemæssige vurdering af den anmeldte transaktion:
1) varmvalsede flade produkter af kulstofstål
2) kvartoplader
3) koldvalsede flade produkter af kulstofstål
4) ikke-kornorienterede elektroplader
5) galvaniseret stål
6) kulstofstål, der er overtrukket med organisk materiale
7) emballagestål eller alternativt særskilte markeder for a) stål til drikkevareemballage og b) stål til anden emballage
8) varmvalsede flade produkter af rustfrit stål
9) koldvalsede flade produkter af rustfrit stål.
3. DISTRIBUTION AF STÅL
a) Sondring mellem distribution af stål på den ene side og produktion og direkte salg af stål på den anden side
(74) Parterne er af den opfattelse, at distribution af stål tilhører et særskilt marked i forhold til produktion af stål og stålproducenters direkte salg til kunder. Kommissionen har i tidligere sager fastslået, at udøvelse af distributionsvirksomhed udgør et særskilt produktmarked(45). Distribution af stålprodukter adskiller sig fra produktionen og det direkte salg af stålprodukter med hensyn til en række faktorer(46):
1) forskellige kunder: kunder, der køber stålprodukter via distributionskanaler, er normalt andre kunder med andre behov end de kunder, der benytter sig af direkte salg
2) mindre ordrestørrelse: mens salg fra værkerne sædvanligvis måles i titusind ton, måles stålservicecentrenes salg i tons og de lagerførende grossisters salg i hundrede kilogram
3) distributørernes evne til at reagere hurtigt på kundernes behov: leveringstiderne fra stålværker fastsættes sædvanligvis til uger eller endog måneder, mens de lagerførende grossister arbejder inden for timer eller dage, og stålservicecentre tilbyder normalt "on-time"-levering på en bestemt dag eller undertiden også inden for et bestemt tidsrum på dagen
4) aktiviteternes lokale karakter: distributionscentrene forsyner generelt kunder inden for en begrænset afstand fra deres etableringssted, og
5) det store antal virksomheder inden for dette aktivitetsområde: fra integrerede distributionsvirksomheder, der ejes af stålvirksomheder, til små uafhængige firmaer.
(75) Desuden har Kommissionen konkluderet, at distributionsvirksomhedernes opgaver er fuldstændig selvstændige, og at der ikke er tale om salgsagenturer(47), hvilket også fremgår af, at en lange række uafhængige (ikke integrerede) ståldistributører er aktive i Fællesskabet. Selv om mange stålproducenter har distributionsvirksomheder, som de ejer helt eller delvis, findes der en uafhængig sektor, som består af et stort antal virksomheder af forskellig størrelse og finansiel styrke lige fra små familievirksomheder til datterselskaber af store industrivirksomheder(48).
b) Sondring mellem forskellige ståldistributionskanaler
(76) Parterne har fremført, at distribution af stål bør opdeles yderligere i tre forskellige markeder: 1) stålservicecentre, 2) lagerførende grossister og 3) flammeskæringscentre. Disse markedsafgrænsninger er i overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(49) og er i det væsentlige blevet bekræftet af markedsundersøgelsen. Disse distributionskanaler vil blive opdelt yderligere på grundlag af solgte produktkategorier.
i) Stålservicecentre
(77) Stålservicecentre køber valseværksprodukter hos stålproducenterne og spalter og skærer efterfølgende materialet efter kundernes behov(50). Blandt kunderne indgår store kunder såsom bilproducenter og producenter af hårde hvidevarer, lagerførende grossister og kunder af alle størrelser.
(78) Stålservicecentre er kun aktive inden for flade stålprodukter, både af kulstofstål og rustfrit stål. I overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(51) vil der i denne beslutning blive sondret mellem markederne for distribution af produkter af kulstofstål og rustfrit stål. Denne sondring er blevet bekræftet af de anmeldende parter, som har fremført, at distributionskanalerne for flade stålprodukter af kulstofstål og rustfrit stål er forskellige. Parternes aktiviteter overlapper kun hinanden med hensyn til produkter af kulstofstål og ikke med hensyn til produkter af rustfrit stål (undtagen i Tyskland, hvor deres samlede markedsandel udgør [&lt; 15 %]*).
ii) Lagerførende grossister
(79) Lagerførende grossister udøver en traditionel grossistfunktion, idet de køber store mængder hos producenterne og videresælger mindre mængder(52). Grossistvirksomheden består navnlig i lagerføring af en lang række forskellige stålprodukter på optimale steder for i første række, men ikke udelukkende at forsyne små og mellemstore kunder med stålmængder, som ikke er tilstrækkeligt store til, at de kan aftages direkte fra stålproducenterne eller fra stålservicecentre(53). Endvidere har grossister stål på lager til direkte levering og kan derfor tilbyde en service, som stålproducenterne ikke kan tilbyde. Grossister har desuden udviklet egne interne forarbejdningsmuligheder for at skabe værditilvækst og forbedre deres service over for kunderne(54). Denne forarbejdning omfatter afkortning, spaltning, skæring og polering.
(80) Lagerføringen omfatter næsten hele udbuddet af stålprodukter(55). Som i forbindelse med stålservicecentre vil der blive foretaget en segmentering mellem distributionen af produkter af kulstofstål og rustfrit stål, da parternes overlappende aktiviteter kun vedrører produkter af kulstofstål. I forbindelse med vurderingen vil der i denne beslutning desuden blive sondret mellem de to kategorier af produkter af kulstofstål, dvs. a) flade produkter og b) lange produkter. Denne sondring på grundlag af distribuerede produkttyper er i overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutning(56).
(81) I deres svar på klagepunktsmeddelelsen har parterne anfægtet, at det relevante produktmarked segmenteres i lagerføring af flade produkter af kulstofstål og lange produkter af kulstofstål. Parterne har på grundlag af nedenstående argumenter fremført, at det relevante marked er det samlede marked for lagerføring, uden sondring mellem flade og lange produkter: 1) lagerføring er en kundeorienteret service over for et meget fragmenteret kundeunderlag, hvorfor mange stålgrossister er nødt til at føre de fleste produktgrupper for at dække kundernes efterspørgsel, og 2) der er en høj grad af substituerbarhed på udbudssiden, og ingen barrierer hindrer en grossist i foruden flade produkter også at udbyde lange produkter og omvendt.
(82) Trods parternes argumenter og navnlig det forhold, at en række grossister er aktive både på markedet for flade produkter af kulstofstål og på markedet for lange produkter af kulstofstål, skal der ved afgrænsningen af de relevante produktmarkeder tages hensyn til de forskellige efterspørgselskarakteristika for hver produkttype og forskellene mellem deres gennemsnitspriser. Navnlig har flade produkter af kulstofstål andre aftagere end lange produkter af kulstofstål og har også særlige karakteristika med hensyn til deres distributionskanaler (stålservicecentre er kun aktive inden for flade produkter og ikke lange produkter).
(83) På baggrund heraf anser Kommissionen følgende produktmarkeder for at være relevante markeder: 1) distribution af flade produkter af kulstofstål via lagerførende grossister, 2) distribution af lange produkter af kulstofstål via lagerførende grossister og 3) distribution af produkter af rustfrit stål via lagerførende grossister.
iii) Flammeskæringscentre
(84) Flammeskæringscentre forarbejder et bestemt produkt, dvs. kvartoplader med en tykkelse af mellem 8 mm og 600 mm, som kræver et specielt sletstål (oxyhydrogen-blæselampe), som er meget præcis og effektiv(57). Flammeskæringscentre arbejder tæt sammen med deres kunder og forarbejder små stålmængder, som opskæres efter kundernes behov.
(85) Kommissionen har tidligere fastslået, at flammeskæringsaktiviteter udgør et særskilt marked(58). Desuden har markedsundersøgelsen i det væsentlige bekræftet denne konklusion.
c) Konklusion
(86) På baggrund heraf konkluderer Kommissionen, at følgende kategorier udgør de relevante produktmarkeder, som skal tages i betragtning i forbindelse med den konkurrencemæssige vurdering af den anmeldte transaktion:
1) distribution af flade produkter af kulstofstål via stålservicecentre
2) distribution af flade produkter af rustfrit stål via stålservicecentre
3) distribution af flade produkter af kulstofstål via lagerførende grossister
4) distribution af lange produkter af kulstofstål via lagerførende grossister
5) distribution af produkter af rustfrit stål via lagerførende grossister
6) distribution af kvartoplader via flammeskæringscentre.
C. DE RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER
1. STÅLPRODUKTER
a) Varmvalsede flade produkter af kulstofstål
(87) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for alle varmvalsede flade produkter af kulstofstål (herunder kvartoplader) mindst omfatter hele Fællesskabet, men kan være endnu større.
(88) Kommissionen har i tidligere beslutninger fastslået, at det relevante marked for varmvalsede flade produkter af kulstofstål mindst omfatter Fællesskabets område(59). Selv om produktionskapaciteten i forbindelse med varmvalsede stålprodukter i de fleste medlemsstater tidligere tilhørte en enkelt (national) stålvirksomhed, der som regel tegnede sig for den største andel af udbuddet på sit hjemmemarked, er stålproducenter i lang tid gået ind på deres konkurrenters hjemmemarkeder, hvor de har opnået betydelige markedsandele(60). I dag er de store stålproducenter aktive i næsten alle medlemsstater både via direkte leverancer til endelige aftagere og via tilknyttede distributionscentre. Desuden er der ikke betydelige transportomkostninger inden for Fællesskabet, der er ingen told- eller andre adgangsbarrierer, og kundepræferencer er ingen vigtig faktor, da hovedparten af produkterne er homogene (råvarer).
(89) Det er ikke nødvendigt at foretage en præcis markedsafgrænsning i forbindelse med denne beslutning, da den påtænkte fusion selv ikke på grundlag af den snævrest mulige afgrænsning af det geografiske marked giver anledning til alvorlige konkurrenceproblemer på dette marked.
b) Koldvalsede flade produkter af kulstofstål
(90) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for produktionen af koldvalsede flade produkter af kulstofstål omfatter mindst Vesteuropa, dvs. Fællesskabet og EFTA, og har igen anført, at det kan være endnu større. Parterne har henvist til omfanget af importen af koldvalsede flade produkter af kulstofstål i 2000 (næsten 18 % ifølge parterne) og til resultaterne i en rapport fra parternes økonomiske rådgivere, hvorefter økonometriske analyser angiveligt viser, at den relative importpris i væsentlig grad påvirker importandelen i Fællesskabet.
(91) I tidligere sager har Kommissionen konkluderet, at det relevante geografiske marked for koldvalsede flade produkter af kulstofstål omfattede mindst Vesteuropa, dvs. Fællesskabet og EFTA(61). Svarene på Kommissionens spørgeskemaer i den foreliggende sag synes at vise, at markedet ikke er større end Vesteuropa. Under alle omstændigheder er det ikke nødvendigt at foretage en præcis afgrænsning af markedet, da den påtænkte fusion ikke vil sætte den fusionerede enhed i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten, uanset hvilken præcis afgrænsning af det geografiske marked der tages udgangspunkt i.
c) Ikke-kornorienterede elektroplader
(92) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for ikke-kornorienterede elektroplader omfatter Vesteuropa. Den foreslåede afgrænsning er i overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(62) og er i det væsentlige blevet bekræftet af markedsundersøgelsen.
d) Overtrukne produkter af kulstofstål
(93) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for galvaniseret stål og stål, der er overtrukket med organisk materiale, omfatter mindst hele Fællesskabet, hvis det ikke er større. Kommissionen har tidligere fastslået, at markederne for varmgalvaniseret stål og andre overtrukne produkter omfatter hele Fællesskabet(63). Transportomkostningerne inden for Fællesskabet er ikke betydelige (de udgør f.eks. mindre end 5 % af den endelige værdi af stål, der er overtrukket med organisk materiale), og en betydelig del af galvaniseret stål, der er overtrukket med organisk materiale (40-50 %), og stål, der er overtrukket med organisk materiale (over 30 %), handles på tværs af grænserne inden for EU.
(94) Det relevante geografiske marked strækker sig imidlertid ikke ud over Fællesskabet. Parterne har anført, at importen fra tredjelande er steget i de senere år. Alligevel tegner importen fra tredjelande sig stadig kun for relativt lave mængder og varierer betydeligt mellem de forskellige produkter: 6-9 % med hensyn til galvaniseret stål og 6 % med hensyn til stål, der er overtrukket med organisk materiale, i 1999-2000. Desuden har markedsundersøgelsen vist, at en række kunder er af den opfattelse, at stålproducenter uden for Fællesskabet ikke for øjeblikket er i stand til at imødekomme EF-kundernes behov med hensyn til kvalitet, pålidelighed og service. Kommissionen konkluderer derfor i overensstemmelse med sine tidligere beslutninger, at markederne for overtrukne produkter af kulstofstål omfatter Fællesskabets område.
e) Emballagestål
(95) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for emballagestål omfatter mindst hele Fællesskabet. Kommissionen har tidligere fastslået, at markedet er af fællesskabsdimension(64). Samhandelen inden for Fællesskabet er betydelig (ca. 40 %), og transportomkostningerne er ikke særlig store (3-4 %).
(96) Markedsundersøgelsen har ligeledes bekræftet, at det relevante marked er Fællesskabet. Importen tegnede sig i 2000 for ca. 10 % af al emballagestål, hvoraf hovedparten bestod af stål til anden emballage (der var praktisk talt ingen import af stål til drikkevareemballage).
f) Flade produkter af rustfrit stål
(97) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for varmvalsede og koldvalsede flade produkter af rustfrit stål omfatter mindst Vesteuropa, dvs. omfatter Fællesskabet og EFTA. De gør imidlertid gældende, at markedet er ved at udvikle sig til at blive et verdensomspændende marked som følge af den stigende betydning af transkontinentale handelsstrømme, udjævningen af handels- og konkurrencevilkårene på verdensplan, eksistensen af en global pristendens og lave transportomkostninger.
(98) Kommissionen har tidligere afgrænset Vesteuropa som det relevante marked(65). Selv om importen fra tredjelande er steget i de senere år, tegner de sig stadig for under 8 % med hensyn til varmvalsede flade produkter af rustfrit stål og 6 % med hensyn til koldvalsede flade produkter af rustfrit stål. Under alle omstændigheder er det ikke nødvendigt at foretage en præcis afgrænsning, da transaktionen ikke giver anledning til alvorlige konkurrenceproblemer selv på grundlag af den snævrest mulige markedsafgrænsning.
2. DISTRIBUTION AF STÅL
(99) Parterne har fremført, at de geografiske markeder for distribution af stål er nationale eller regionale, og at de skal fastlægges i hvert enkelt tilfælde under hensyntagen til bl.a. følgende faktorer: 1) værdien af det pågældende materiale, 2) værditilvækst i forbindelse med den pågældende ydelse, 3) konkurrenters beliggenhed, 4) leveringstid og 5) relevante transportomkostninger.
(100) Parterne anser navnlig følgende områder som relevante markeder i forbindelse med denne transaktioner:
1) Frankrig
2) Benelux-landene og den tilgrænsende nordvestlige del af Tyskland (Nordrhein-Westfalen)
3) Spanien og Portugal, samt
4) Det Forenede Kongerige og Irland.
(101) I tidligere beslutninger(66) har Kommissionen fastslået, at det geografiske område, som forsynes af et enkelt lagerføringsdepot, er betinget af transportomkostninger og leveringstider. Den værditilvækst, der skabes af aktiviteter i forbindelse med distribution af stål, er forholdsvis lav, hvorfor transportomkostninger i vidt omfang begrænser en distributionsvirksomheds mulighed for at konkurrere over store afstande(67). Det fremgår navnlig af markedsundersøgelsen, at distributionscentrene generelt forsyner kunder inden for en radius på ca. 200-250 km. Distribution er derfor i det væsentlige en regional aktivitet. Om denne region omfatter en eller flere medlemsstater, afhænger af en række faktorer, herunder medlemsstatens størrelse, arten og værdien af de solgte produkter og konkurrenternes beliggenhed(68).
(102) Kommissionen har derfor fastslået i tidligere beslutninger, at ståldistributørernes aktiviteter normalt er begrænset til en enkelt medlemsstat, og at grænseoverskridende transaktioner fra grossisters, stålservicecentres og flammeskæringscentres side er begrænsede(69). Kommissionens undersøgelse i denne sag viser, at der finder en vis samhandel sted på tværs af grænserne mellem naboområder, men at meget af salget foregår i det land, hvor både distributionscentret og kunden er beliggende.
(103) Som parterne har anført CO-formularen, er Frankrig allerede blevet betragtet som relevant geografisk marked for stålservicecentres, lagerførende grossisters(70) og flammeskæringscentres(71) distribution af stål. Markedsundersøgelsen har bekræftet, at der kun finder et begrænset overskridende salg sted mellem Frankrig og dets nabolande.
(104) Parterne har betragtet det område, der omfatter Benelux-landene og den tilgrænsende nordvestlige del af Tyskland (Nordrhein-Westfalen), som relevant geografisk marked på grundlag af følgende: 1) ingen handelshindringer, 2) ligheden mellem de priser, der beregnes inden for regionen og 3) en betydelig grænseoverskridende handel med produkter. Kommissionen har tidligere afgrænset det marked, der omfatter Nederlandene, Belgien og den nordvestlige del af Tyskland, som det relevante marked(72). Markedsundersøgelsen har bekræftet, at der finder en betydelig grænseoverskridende samhandel sted i det pågældende område. Navnlig forsyner de forskellige distributionsnet kunderne i området på grundlag af beliggenheden af deres distributionscentre. For eksempel har parterne koncentreret deres væsentligste stålservicecentre i dette område i Belgien, og herfra kan de effektivt og økonomisk forsyne kunder i Luxembourg, Nederlandene og den pågældende del af Tyskland. En betydelig del af salget hos parternes belgiske stålservicecentre gik således til kunder i de nævnte lande. Med hensyn til lagerføring blev [20-30 %]* af parternes salg afsat til belgiske kunder af deres nederlandske grossister, mens [30-40 %]* af lagersalget skete til nederlandske kunder via parternes belgiske grossister; på den anden side tegnede grossister i Benelux-landene sig for [40-50 %]* af parternes lagersalg til Nordrhein-Westfalen. Endelig har markedsundersøgelsen bekræftet, at der er stor lighed mellem de priser, der beregnes i denne region.
(105) Parterne har desuden fremført, at Spanien og Portugal sammen udgør et relevant geografisk marked. Markedsundersøgelsen har bekræftet, at der finder grænseoverskridende salg sted, normalt fra Spanien til Portugal. Det relevante geografiske marked synes derfor at være Den Iberiske Halvø. Under alle omstændigheder er det ikke nødvendigt at foretage en præcis afgrænsning af det relevante geografiske marked (dvs. om der er tale om et enkelt marked for disse to lande eller om særskilte markeder), da konkurrenceproblemerne i forbindelse med vurderingen af den anmeldte transaktion ikke berøres uanset de eksisterende alternative geografiske afgrænsninger.
(106) Endelig har parterne fremført, at Det Forenede Kongerige og Irland udgør et enkelt relevant geografisk marked. Transportomkostninger, som er en væsentlig faktor for stålservicecentre, vil i vidt omfang begrænse importen fra lande uden for dette område. Det er imidlertid heller ikke nødvendigt at foretage en præcis afgrænsning af det relevante geografiske marked, da transaktionen i forbindelse med enhver afgrænsningsmulighed (dvs. særskilte nationale markeder for Det Forenede Kongerige og Irland) ikke giver anledning til konkurrenceproblemer.
(107) På baggrund heraf konkluderer Kommissionen, at der i forbindelse med vurderingen af den anmeldte transaktion er tale om følgende relevante geografiske markeder:
1) Frankrig
2) Benelux-landene og den tilgrænsende nordvestlige del af Tyskland (Nordrhein-Westfalen)
3) det område, der omfatter Spanien og Portugal, eller alternativt hvert land som særskilt relevant marked, og
4) det område, der omfatter Det Forenede Kongerige og Irland, eller alternativt hvert land som særskilt relevant marked.
D. KONKURRENCEVURDERING
1. STÅLPRODUKTER
1. Varmvalsede flade produkter af kulstofstål
(108) Som nævnt i afsnittet vedrørende afgrænsningen af produktmarkederne er det kun en begrænset del af de varmvalsede flade produkter af kulstofstål, der sælges til brug i denne form: over halvdelen af produktionen af varmvalset kulstofstål videreforarbejdes gennem koldvalsning. Som det fremgår af tabel 4, udgør produktionen af varmvalset fladt stål i Fællesskabet ca. 75 mio. tons, hvoraf kun 29 mio. tons sælges i form af varmvalset bredbånd, varmvalsede plader eller varmvalset båndstål (kvartoplader behandles særskilt).
TABEL 4
Produktion og salg af varmvalset fladt stål i Fællesskabet
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(109) Newco vil få en stor andel af produktionskapaciteten af varmvalset stål i Fællesskabet ([35-40 %]* i 1997-1999). Som følge af selskabets integrerede art anvendes en betydelig del af denne produktion imidlertid internt i selskabet i produktionen i det efterfølgende omsætningsled.
Markedsstruktur
(110) På grundlag af den snævrest mulige afgrænsning af det relevante marked for varmvalsede flade produkter af kulstofstål, dvs. et marked, der omfatter hele Fællesskabet, udgjorde parternes samlede markedsandel både med hensyn til samlet salg og salg på det frie marked (salg til tredjemand) mellem [25-35 %]* i årene 1997-2000 (se tabel 5).
TABEL 5
Parternes samlede salg af varmvalsede flade produkter af kulstofstål
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(111) EF-markedet for varmvalsede flade produkter udgjorde i 2000 29,2 mio. tons, hvoraf Usinors samlede salg tegnede sig for [...]* mio. tons ([15-20 %]* af markedet) og Arbed/Aceralias salg for [...]* mio. ([10-15 %]*). Det samlede tal ([...]* mio. tons) udgjorde [25-30 %]* af det samlede salg i Fællesskabet i 2000. I 1999 udgjorde parternes samlede andel af EF-markedet med hensyn til det samlede salg [30-35 %]*.
(112) Hvad angår salget på det frie marked, tegnede Usinor sig for [...]* mio. i 2000, mens Arbed/Aceralia tegnede sig for [...]* mio. Som det fremgår af tabel 6 udgjorde de anmeldende parters salg på det frie marked henholdsvis [...]* og [...]* mio. tons i 1999, hvilket svarer til en samlet markedsandel på [25-30 %]* ([10-15 %]* + [10-15 %]*).
TABEL 6
Andel af salget af varmvalsede flade produkter af kulstofstål i Fællesskabet i 1999
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(113) Newcos tre største konkurrenter på markedet for varmvalsede flade produkter af kulstofstål er Corus (markedsandel på [10-15 %]* af det samlede salg i 1999 og [10-15 %]* af salget på det frie marked i det pågældende år), TKS (henholdsvis [10-15 %]* og [15-20 %]*) og Riva (&lt; 10 % og &lt; 10 %). De mellemstore europæiske producenter er også aktive på dette marked: Voest-Alpine (&lt; 5 % af det samlede salg), Salzgitter (&lt; 5 %), SSAB (&lt; 5 %) og Rautaruukki (&lt; 5 %). Importen fra tredjelande er steget i de seneste år og udgjorde [15-20 %]* i 2000.
(114) Denne markedsstruktur giver ikke anledning til alvorlige konkurrenceproblemer efter fusionen, hverken med hensyn til spørgsmålet, om 1) Newco ensidigt kan hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne, eller 2) de største producenter kan udvise en konkurrencebegrænsende parallel adfærd. Det er navnlig ikke sandsynligt, at Newco ensidigt vil kunne forhøje priserne for hele udbuddet af varmvalsede flade produkter.
Import
(115) Markedet for varmvalset kulstofstål er kendetegnet ved et højt importniveau: 16,3 % i 2000, 13,8 % i 1999 og 17,5 % i 1998. Da langt hovedparten af det varmvalsede kulstofstål, der anvendes i EØS, er stål af standardkvalitet, synes importen fra tredjelande ikke at lide under kvalitetsmæssige ulemper.
Konklusion
(116) På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den anmeldte transaktion ikke vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for varmvalsede flade produkter af kulstofstål.
2. Kvartoplader
Markedsstruktur
(117) I 2000 udgjorde det samlede marked for kvartoplader 7,8 mio. tons. Usinors andel af det samlede salg (inklusive internt salg) udgjorde [...]* mio. tons ([15-20 %]*) i 2000. I samme år var Arbed/Aceralias andel på [...]* mio. tons ([5-10 %]*), svarende til en samlet markedsandel på [20-25 %]*. Dette udgør en let stigning i forhold til den samlede markedsandel på [20-25 %]* i 1999. Som det fremgår af tabel 7 udgjorde parternes andel af det frie marked (salg til tredjemand) [20-25 %]* i 1999 (Usinor: [15-20 %]*, Arbed/Aceralia: [5-10 %]*), hvilket omtrent svarer til markedsandelen af det samlede salg i det pågældende år ([20-25 %]*).
TABEL 7
Parternes samlede salg af kvartoplader
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(118) Corus tegnede sig for en markedsandel på [5-10 %]* af det samlede salg i 1999, Rautaruukki [5-10 %]*, Riva [5-10 %]*, Salzgitter [5-10 %]* og TKS [5-10 %]*. Trods den betydelige afstand mellem Newco og selskabets konkurrenter udgør Newcos samlede markedsandel stadig kun ca. en femtedel af markedet.
Kapacitetsudnyttelse
(119) Kapacitetsudnyttelsen i Fællesskabet lå i 1999 på 68 %. Dette viser, at konkurrenterne også vil have tilstrækkelig overskudskapacitet til at øge deres produktion og salg, såfremt Newco skulle beslutte ensidigt at forhøje priserne. De kan derfor optræde som troværdige alternative leverandører og således begrænse Newcos markedsadfærd.
Markedsadgang
(120) Ifølge parterne er der kommet tre nye aktører ind på markedet i de seneste fem år: a) det tjekkiske varmvalseværk Vitkowice som importør, b) Duferco med en planlagt kapacitet på 950 kilotons og c) Marcegaglia.
Import
(121) Importen på dette marked udgjorde 14,6 % af salget i 2000 og 19,5 % i 1999. Denne forholdsvis store markedspenetration mindsker yderligere Newcos spillerum for at handle uafhængigt af konkurrenterne.
Konklusion
(122) På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den anmeldte transaktion ikke vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for kvartoplader.
3. Koldvalsede flade produkter af kulstofstål
(123) Ovenfor (betragtning 90 og 91) undlod Kommissionen at foretage en præcis afgrænsning af det geografiske marked for koldvalsede flade produkter af kulstofstål, idet det blev anført, at den snævrest mulige afgrænsning var Vesteuropa. I forbindelse med vurderingen vil der blive anvendt tal for Fællesskabet, da der ikke foreligger omfattende data for et samlet vesteuropæisk marked. Under alle omstændigheder vil den samlede vurdering ikke blive ændret, hvis tallene for Vesteuropa blev taget i betragtning, da de andre lande (Norge, Schweiz, Liechtenstein, Island) har en så lille relativ vægt, at den generelle situation i Vesteuropa ikke vil adskille sig væsentligt fra situationen i Fællesskabet.
(124) I 2000 udgjorde EF-markedet for koldvalsede flade produkter 13,1 mio. tons. Usinors samlede salg udgjorde [...]* mio. tons ([15-20 %]* af markedet) og Arbed/Aceralias [...]* mio. ([15-20 %]*). Det samlede tal ([...]* mio. tons) svarede til [35-40 %]* af det samlede salg i Fællesskabet i 2000. I 1999 udgjorde parternes samlede andel af EF-markedet med hensyn til det samlede salg 40 % (se tabel 8).
TABEL 8
Parternes samlede salg af koldvalsede flade produkter af kulstofstål
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(125) Ca. [...]* tons af det omtalte samlede salg på [...]* mio. blev solgt til andre virksomheder inden for henholdsvis Usinor- og Arbed-koncernen. Newcos markedsandel med hensyn til salg på det frie marked (salg til tredjemand) udgjorde [35-40 %]* i 1999. Tabel 9 viser parternes og konkurrenternes salg og markedsandele med hensyn til henholdsvis det samlede salg og salget på det frie marked i 1999.
TABEL 9
Andel af salget af koldvalsede flade produkter af kulstofstål i Fællesskabet i 1999
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(126) Med hensyn til den sandsynlige markedsudvikling fremgik det af en prognose over virkningerne af fusionen, som var udarbejdet af parternes uafhængige rådgiver, at Newcos andel af det samlede marked for koldvalsede flade produkter af kulstofstål vil udgøre ca. [35-40 %]* i 2006.
(127) I klagepunktsmeddelelsen gav Kommissionen udtryk for den foreløbige holdning, at den anmeldte transaktion vil sætte parterne i stand til ensidigt at forhøje priserne. Kommissionen nåede til denne konklusion på grundlag af a) parternes særligt store samlede markedsandele og den store afstand til deres nærmeste konkurrenter, b) det ringe omfang af planlagt ny kapacitet i de kommende år, c) usandsynligheden af nye markedsaktører, d) det manglende konkurrencepres fra alternative materialer, e) utilstrækkeligt konkurrencepres fra importen, f) navnlig bilindustriens manglende mulighed for at skifte leverandører på kort og mellemlang sigt og g) Newcos stærke stilling på markeder i forudgående og efterfølgende omsætningsled.
(128) I deres svar har parterne anfægtet Kommissionens konklusioner. Parterne har i det væsentlige fremført følgende argumenter:
- Parterne har mistet betydelige markedsandele i de seneste år og opnåede en andel af det samlede salg på [30-35 %]* i 2000 (i forhold til [40-45 %]* i 1997).
- På markedet er der en betydelig overskudskapacitet, som forventes at stige i fremtiden. På grundlag af resultaterne af en rapport fra parternes økonomiske rådgivere har parterne desuden fremført, at stålproducenterne - på grund af høje faste omkostninger - er under hårdt pres for at sælge de "marginale" tons. Som følge heraf er truslen om, at kunderne skifter leverandør med hensyn til selv små mængder, tilstrækkelig til at udøve et betydeligt prispres.
- Markedet for koldvalsede flade produkter er kendetegnet ved en betydelig import, hvoraf hovedparten (68 %) stammer fra Central- og Østeuropa, Tyrkiet og SNG. Overskudskapacitet i disse lande vil ikke blive absorberet af indenlandsk efterspørgsel på kort eller mellemlang sigt.
- Importen fra de omtalte lande lider ikke under kvalitetsmæssige ulemper, da langt hovedparten af de koldvalsede flade produkter, der anvendes i EØS, er stål af standardkvalitet.
- Importen udøver et reelt og varigt konkurrencepres på de indenlandske producenters adfærd, selv uden langsigtede salgsforpligtelser eller distributionsnet.
- Kunderne - som er kendetegnet ved et særdeles stor koncentrationsgrad - kan udøve en betydelig markedsstyrke.
- Den vertikale integration giver heller ikke Newco en fordel, da konkurrenterne ligeledes er integrerede, og kundeunderlagene er forskellige på de forskellige markeder.
Parternes argumenter kan således sammenfattes til, at vilkårene på markedet for koldvalsede flade produkter er af en sådan art, at de også efter fusionen vil sikre en egentlig konkurrence.
(129) Kommissionen har nøje undersøgt parternes argumenter og navnlig set nærmere på en række afgørende elementer for konkurrencens opretholdelse såsom a) den høje importkvote og b) overskudskapacitet på det pågældende marked.
(130) Som det fremgår af tabel 10, steg importen fra 9,8 % i 1997 til næsten 18 % i 2000. Dette udgør den højeste importkvote og den største importvækst blandt alle de stålmarkeder, der er blevet undersøgt nærmere som led i denne sag. Stigningen i markedsandele synes at have fundet sted på bekostning af parterne, hvis samlede markedsandel med hensyn til det samlede salg faldt fra [40-45 %]* i 1997 til [30-35 %]*. De øvrige markedsaktørers markedsandele har ligget stabilt.
TABEL 10
Importkvoter på markedet for koldvalsede produkter
TABELPOSITION
Kilde:
CO-formularen.
(131) Som parterne har fremført, kommer denne import hovedsagelig fra østeuropæiske lande, hvorfor transportomkostningerne sandsynligvis ikke adskiller sig væsentligt fra transportomkostningerne inden for Fællesskabet. Den store importmængde og dens stærke vækst i de senere år synes under alle omstændigheder at vise, at koldvalsede flade stålprodukter fra leverandører fra tredjelande ikke lider under konkurrencemæssige ulemper med hensyn til kvalitet, pris eller logistik, som ville hindre dem i at komme ind på det vesteuropæiske marked.
(132) Som det fremgår af tabel 11 og 12, er markedet for koldvalsede flade produkter desuden et af de markeder, der har den største overskudskapacitet, blandt de markeder, der er blevet undersøgt nærmere som led i denne sag.
TABEL 11
Kapacitetsudnyttelse i 1999
TABELPOSITION
Kilde:
parternes anmeldelse.
TABEL 12
Udvikling i kapacitetsudnyttelsen i forbindelse med koldvalsede produkter
TABELPOSITION
Kilde:
parterne og EU-data.
(133) Overskudskapaciteten på markedet forventes ikke at blive absorberet af yderligere efterspørgsel i de kommende år. Markedet for det samlede salg af koldvalsede produkter er således kun steget moderat i de seneste fire år (mindre end 4 % mellem 1997 og 2000). Markedet for salg på det frie marked er endog faldet, da kunderne er gået over til varmgalvaniseret plade. Den nuværende kapacitetsudnyttelsesgrad giver derfor konkurrenterne i Fællesskabet tilstrækkeligt spillerum til at reagere på prisforhøjelser fra Newcos side gennem en produktionsudvidelse og således udøve konkurrencepres på Newco. Dette gælder så meget desto mere, da kapacitetsudnyttelsesgraden i hele stålindustrien er lavere end hos Newco. Der er også yderligere overskudskapacitet i Østeuropa, som er den vigtigste kilde til import af koldvalsede flade produkter.
(134) Kommissionen når derfor til den konklusion, at selv om markedsstrukturen efter fusionen tilsyneladende kan sætte Newco i stand til at handle uafhængigt af konkurrenterne, vil Newco opleve konkurrencepresset fra den store importmængde til Fællesskabet og i forbindelse med sine strategiske beslutninger også skulle tage højde for den betydelige overskudskapacitet inden for industrien. De øvrige konkurrenter (herunder importører) vil effektivt kunne begrænse Newcos markedsadfærd.
Konklusion
(135) På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den påtænkte fusion ikke vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for koldvalsede flade produkter af kulstofstål.
4. Ikke-kortorienterede elektroplader
Markedsstruktur
(136) I 2000 udgjorde det samlede salg på markedet for ikke-kornorienterede elektroplader 1,4 mio. tons i Vesteuropa (de foreliggende data svarer til Fællesskabet, Norge og Schweiz). Parternes salg udgjorde [...]* mio. tons, hvoraf Usinor tegnede sig for [...]* mio. tons og Arbed/Aceralia for [...]* mio. (inklusive internt salg). Dette svarer til en andel af markedet på [15-20 %]* (Usinor [10-15 %]*, Arbed/Aceralia [5-10 %]*), i forhold til [20-25 %]* i 1999.
TABEL 13
Parternes samlede andel af ikke-kornorienterede elektroplader i Fællesskabet samt Norge og Schweiz
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(137) TKS vil med en markedsandel på [35-40 %]* i 1999 fortsat være den førende på markedet. Corus (markedsandel på [15-20 %]*) og Voest-Alpine (markedsandel på [10-15 %]*) står også stærkt på markedet. Som følge af konkurrenternes stærke stilling er det muligt at udelukke risikoen for, at Newco ensidigt hindrer opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrager sig konkurrencereglerne.
(138) Kommissionen er desuden nået til den konklusion, at den påtænkte fusion ikke skaber eller øger risikoen for en konkurrencebegrænsende parallel adfærd på dette marked. Markedsandelene er ikke symmetriske, men er spredt i et interval på over 20 procentpoint, hvorfor der formentlig ikke vil være tale om en fælles økonomisk interesse. TKS er klart den førende på markedet og langt foran sine konkurrenter. Voest-Alpine har været meget aktiv, og virksomhedens markedsandele er steget med næsten 30 % i de seneste år (fra [10-15 %]* i 1997 til [10-15 %]* i 1999). Importen tegnede sig for en markedsandel på ca. 10 %. Parterne har fremført, at dette tal sandsynligvis vil stige i fremtiden, da transportomkostningerne vil falde i forhold til den samlede produktpris.
Konklusion
(139) På baggrund af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at den påtænkte fusion ikke vil give anledning til konkurrenceproblemer på markedet for ikke-kornorienterede elektroplader.
5. Galvaniseret stål
(140) I 2000 udgjorde EF-markedet for galvaniseret stål 21,1 mio. tons. Markedet er vokset betydeligt i de seneste år: den gennemsnitlige årlige vækstrate siden 1997 har været på 9-10 % (se tabel 14).
TABEL 14
Salg af galvaniseret stål i Fællesskabet
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(141) I 2000 solgte parterne [...]* mio. tons (Usinor [...]* mio. tons, Arbed/Aceralia [...]* mio. tons) svarende til ca. [40-45 %]* af det samlede marked. Heraf blev ca. [...]* mio. tons imidlertid solgt til andre virksomheder inden for henholdsvis Usinor- og Arbed-koncernen. Parternes andel af det frie marked (salg til tredjemand) i 1999 (tal foreligger ikke for 2000) udgjorde ca. [40-45 %]* (Usinor [25-30 %]* og Arbed/Aceralia [10-15 %]*).
Den førende på markedet
(142) Som følge af den påtænkte fusion vil Newco blive den ubestridte førende på EF-markedet for metalovertrukne produkter. I denne stilling vil selskabet ensidigt kunne forhøje priserne. Andre producenter vil ikke have incitament til eller være i stand til at konkurrere intenst.
(143) Markedsstrukturen vil derfor sætte Newco i stand til at handle ensidigt. Som det fremgår af tabel 15, vil parterne tilsammen blive mere end dobbelt så store som deres største konkurrent, TKS, og markant meget større end nogen af de øvrige aktører (fire gange større end Corus og fem gange større end Riva). Newco vil endog være større end sine fire væsentligste konkurrenter tilsammen.
TABEL 15
Andel af salget af galvaniseret stål i Fællesskabet i 1999
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(144) Denne store forskel mellem Newcos markedsandel og konkurrenternes markedsandele gør det vanskeligere for de øvrige aktører at reagere på prisforhøjelser og/eller produktionsnedsættelser fra Newcos side på en sådan måde, at den fusionerede virksomheds ensidige foranstaltning vil blive urentabel. Fusionen vil give Newco et større salgspotentiale, som kunne give anledning til prisforhøjelser og samtidig eliminere en konkurrent (Arbed/Aceralia), som kunderne ellers havde kunnet skifte til. Det bemærkes, at Arbed/Aceralia på nuværende tidspunkt er Usinors næststørste konkurrent (efter TKS). Som der redegøres for nedenfor, vil kunderne derfor sandsynligvis ikke kunne finde prisgunstige alternative leverandører.
Begrænsninger som følge af den eksisterende kapacitet
(145) Kapacitetsudnyttelsesgraden er generelt høj (gennemsnitlig kapacitetsudnyttelsesgrad på 86 % i Fællesskabet i 1999), navnlig i segmentet for varmgalvaniseret stål (gennemsnit på 90 % i 1999), hvorfor konkurrerende producenter kun vil have en begrænset overskudskapacitet til leverancer til Newcos kunder.
Planlagt ny kapacitet
(146) Parterne har i deres svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse fremført, at der i fremtiden vil være en betydelig overskudskapacitet inden for galvaniseret stål i Fællesskabet på grund af kapacitetsforøgelser inden for varmgalvaniseret stål i perioden 2001-2004 (varmgalvaniseret stål tegnede sig for 76 % af det samlede marked i 2000 og forventes at udgøre over 80 % i 2003). Til støtte for deres argument har parterne fremlagt data vedrørende ny kapacitet inden for varmgalvaniseret stål, der er under opførelse eller formelt bebudet i Europa og i Europas periferi, samt prognoser over væksten i efterspørgslen på grundlag af skøn fra Eurofer for perioden 2000-2005. Efter deres opfattelse vil den samlede efterspørgsel i 2004 være steget med [ &gt; 2000]* kilotons over for [ &gt; 5000]* kilotons med hensyn til den samlede kapacitet(73).
(147) Som led i undersøgelsen fik Kommissionen forelagt forskellige tal - fra forskellige kilder - vedrørende udviklingen i kapacitet og efterspørgsel i de kommende år. På grundlag af disse forskellige tal er det vanskeligt at forudsige den fremtidige udvikling i kapaciteten. Ifølge Kommissionens investeringsundersøgelse planlægger tredjeparter en yderligere kapacitet på 1,6 mio. tons fra nu og indtil 2004. Dette er mindre end de [...]* mio., som parterne har angivet i CO-formularen(74), og de 2,6 mio. tons, der er prognosticeret for perioden 2001-2004 i Eurofer-undersøgelsen. I parternes seneste prognose i deres svar på klagepunktsmeddelelsen har de desuden forudset en stigning på [...]* mio. tons.
(148) Der er også forskellige skøn over efterspørgselsvæksten i denne periode. I CO-formularen blev vækstraten skønnet til at udgøre [...]* % årligt. Dette tal er lavt i forhold til den tidligere vækst i de seneste år (over 10 % årligt mellem 1997 og 2000). Parternes seneste prognose i deres svar på klagepunktsmeddelelsen resulterer i en gennemsnitlig årligt vækst på kun [...]* %, som det fremgår af tabel 16:
TABEL 16
Udvikling i efterspørgslen efter varmgalvaniseret stål i Fællesskabet
TABELPOSITION
Kilde:
svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse, s. 21.
(149) Under alle omstændigheder har parterne beregnet kapacitetsforøgelsen på et bredere grundlag (dvs. inklusive Østeuropa og Tyrkiet) end det relevante geografiske marked. Desuden har parterne ikke taget hensyn til efterspørgselsvæksten i disse lande. Derfor kan overskudskapaciteten være lavere end parternes prognose. I tabel 17 opsummeres de data, som parterne har fremlagt med hensyn til kapacitetsforøgelsen.
TABEL 17
Prognose over kapacitetsforøgelser inden for varmgalvaniseret stål
TABELPOSITION
Kilde:
svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse, s. 20.
(150) På grundlag af den prognose over kapacitets- og efterspørgselsudviklingen i Fællesskabet, som parterne har fremlagt, er det muligt at forudsige, at kapacitetsudnyttelsesgraden formentlig vil forblive forholdsvis høj. Endvidere vil - igen ifølge parternes egne skøn - Newco tegne sig for en højere andel af produktionskapaciteten i Fællesskabet ([40-45 %]* med hensyn til alt galvaniseret stål og [40-45 %]* med hensyn til varmgalvaniseret stål i 2004), og den samlede overskudskapacitet, der kontrolleres af Newcos konkurrenter, vil derfor være forholdsvis lille i forhold til Newcos kapacitets- og produktionstal.
(151) Med hensyn til kapacitetsforøgelsen i Fællesskabets periferi, og endog uden at der tages hensyn til den eventuelle efterspørgselsstigning i disse lande, vil denne yderligere kapacitet ikke i væsentlig grad påvirke konkurrencesituationen i Fællesskabet på kort og mellemlang sigt, da leverancerne fra disse lande ikke synes at opfylde de nødvendige kvalitetskrav, som stilles af bilindustrien, der udgør den største gruppen af aftagere af varmgalvaniseret stål.
Nye aktører
(152) Nye aktører vil sandsynligvis heller ikke udøve konkurrencepres. Selv om kapitalomkostninger og teknologilicenser i givet fald ikke udgør betydelige adgangsbarrierer, er der en række yderligere begrænsninger på grund af den særlige karakter af markedet for galvaniseret stål. For det første skal en virksomhed, der er rede til at gå ind på markedet, være i stand til at sikre leverancer af koldvalset kulstofstål, da galvaniseret stål er et produkt i det efterfølgende omsætningsled. Desuden er den stålkvalitet, der efterspørges af kunderne, som regel specialkvaliteter (høj eller ultrahøj styrke), som ikke er masseprodukter. For det andet er det vanskeligt at få adgang til kunderne, navnlig i bilindustrien, da virksomheden - som det vil blive forklaret nedenfor - vil skulle opnå typegodkendelse. Som understreget i en rapport, som parterne har fremlagt som svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse, "er det åbenlyst, at godkendelsesprocessen er forbundet med høje tidsomkostninger og ret betydelige administrationsudgifter for stålleverandørerne"(75).
(153) Desuden vil nye aktører på et vækstmarked sandsynligvis ikke få betydelige virkninger for konkurrencen. Der har for nylig været tre eksempler på nye aktører på segmentet for varmgalvaniseret stål. Marcegaglia i 1999 (kapacitet på 700000 tons/år), Bancolor i 2001 (200000 tons/år) og et planlagt anlæg til Duferco i 2002 (350000 tons/år). Selv under ét vil omfanget heraf kun resultere i en kapacitetsstigning på under 5 %.
(154) Desuden blev alle disse stigninger planlagt, inden Newco-projektet blev bebudet, og de er behandlet ovenfor (betragtning 146-151). For potentielle nye aktører på markedet vil situationen blive mindre gunstig med oprettelsen af Newco. Dette selskab vil have mulighed for selektivt at fokusere på enhver ny aktørs (potentielle) kunder, da det er den største leverandør inden for bil- og byggesektoren.
(155) Med hensyn til elektrogalvaniseret stål er det heller ikke sandsynligt, at der vil komme nye aktører ind på markedet, i betragtning af den faldende efterspørgsel efter elektrogalvaniseret bånd.
Alternative materialer
(156) Generelt vil alternative materialer ikke kunne erstatte galvaniseret stål. Når materialet først er blevet valgt, hvad enten det er til industrielle byggekomponenter, biler eller hårde hvidevarer, er terningerne kastet. I forbindelse med biler og hårde hvidevarer er det særdeles vanskeligt, hvis ikke umuligt, at skifte fra ét materiale til et andet i produktets levetid. Bilproducenterne indretter deres produktionsudstyr, svejsning-/montage- og maleanlæg specifikt efter det materiale, der anvendes til de enkelte komponenter. De kan i næsten ingen tilfælde troværdigt true med at anvende et alternativt materiale, da dette vil være forbundet med betydelige ændringer af produktionsprocessen.
(157) I deres svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse har parterne fremført, at der navnlig mellem stål og aluminium vil være konkurrence på lang sigt og på det tidspunkt, hvor en ny bil udvikles. Selv efter at have taget hensyn til parternes bemærkninger fremgår det imidlertid, at stål og aluminium ikke anvendes som alternative produkter i konkurrencemæssig henseende. Parterne har fremført, at "aluminium traditionelt især blev anvendt på et specifikt nichemarked for dyrere biler"(76), og har ikke bestridt, at det stadig er tilfældet i dag: de bilproducenter, der i vidt omfang anvender aluminium, er alle i det øvre segment (Audi, Jaguar). I praksis koster aluminium og plastic mellem to og fire gange så meget som stål til en given komponent og kan ikke anvendes til at imødegå prisstigninger på stål. Truslen om at anvende aluminium eller plastic i stedet er således heller ingen mulighed.
Import
(158) Importen har tegnet sig for mellem 3 og 9 % af det samlede salg af galvaniserede produkter i Fællesskabet i de seneste fire år. Den synes ikke at udgøre et alvorligt konkurrencepres for EF-producenterne på dette marked. Da der hovedsagelig er tale om stål af standardkvalitet, er importen ikke noget alternativ til de kvaliteter af metalovertrukket materiale, som efterspørges af bilindustrien, den største kundegruppe, der tegnede sig for 51 % efter efterspørgslen af galvaniseret stål i 1999. Kun få producenter uden for Fællesskabet kan rent faktisk levere disse kvaliteter. Det er kun leverandørerne fra Fjernøsten, Japan og Korea, der kan opfylde de nødvendige kvalitetsnormer. Priserne er imidlertid højere end i Europa, og disse yderligere omkostninger sammen med transportomkostningerne og den særlige emballage resulterer i en leveringspris, der er næsten dobbelt så høj som prisen for materiale, der er produceret i Europa. Dette er markedsvilkårene trods den vanskelige situation, som stålindustrien i Fjernøsten befinder sig i.
(159) De eksisterende prisforskelle er i det væsentlige ikke blevet bestridt af parterne. I deres svar på klagepunktsmeddelelsen har de imidlertid givet udtryk for den opfattelse, at priserne i Fællesskabet og Fjernøsten i høj grad nærmer sig hinanden (trods de eksisterende prisforskelle), og at der er en klar krydssensitivitet mellem priserne i Fællesskabet og importen fra tredjelande. Igen skal det bemærkes, at der hovedsagelig importeres stål af standardkvalitet. Importen af stål af høj kvalitet - som efterspørges af bilindustrien - synes at være meget begrænset. Ifølge parterne købte FIAT for nylig 200 kilotons varmgalvaniseret stål hos Baosteel, og PSA købte 50 kilotons varmgalvaniseret stål hos Posco. Som det fremgår af disse tal, er importen ikke af en størrelsesorden, som kan have betydelige begrænsende virkninger i den vigtige dyrere ende af produktmarkedet. [...]*.
(160) Importen udgør derfor ikke en troværdig trussel mod muligheden for, at Newco ensidigt kan forhøje prisen eller indskrænke produktionen.
Indkøbsstyrke
(161) Uden for bilindustrien vil ingen enkelt kunde tegne sig for mere end [0-5 %]* af Newcos salg, og i de fleste tilfælde vil det være meget mindre end 1 %. Ingen af disse kunder vil kunne udøve pres på Usinor, da deres individuelle behov kun vil udgøre en ubetydelig del af Newcos salg.
(162) Ca. 50 % af den nuværende efterspørgsel efter galvaniseret bånd kommer fra bilindustrien. I bilindustrien vil den største aftager tegne sig for ca. [5-15 %]* af parternes salg. Denne bilproducent dækker imidlertid på nuværende tidspunkt langt hovedparten af sine behov hos enten Usinor eller Arbed. Den næststørste virksomhed tegner sig for under 10 % af Newcos salg, men er ligeledes afhængig af enten Usinor eller Arbed med hensyn til en stor del af sine behov. I betragtning af den tid, det tager at få nye leverandører ind, det begrænsede antal alternative leverandører og disse leverandørers begrænsede ledige kapacitet, er det usandsynligt, at nogen af disse virksomheder vil kunne udøve nogen form for indkøbsstyrke på kort sigt. Andre bilproducenter er mindre afhængige af Usinor og Arbed, men tegner sig for en endnu mindre andel af disse virksomheders salg.
(163) Desuden stiller bilindustrien særlige krav, f.eks. "just-in-time"-levering, kvalitetskontrol i forbindelse med sikkerhedskritiske komponenter i hele produktionsprocessen (herunder en revisionsrute) samt specielle fysiske og kemiske egenskaber, som i enkeltheder er anført i produktspecifikationerne, og som i givet fald kun gælder for en enkelt kunde. For at levere til bilindustrien skal en stålproducent således foretage betydelige investeringer i kvalitetskontrolsystemer, der er acceptable for den potentielle kunde, og tilvejebringe den infrastruktur, der er nødvendig til "just-in-time"-levering. Lagerføringen af stål på bilproducenternes produktionsanlæg er minimal: en stor producent har lagerbeholdninger til i gennemsnit tre dage. Enhver bilkomponent specificeres og fremstilles i et bestemt materiale og hos en bestemt leverandør. Udvalget af leverandører er meget begrænset, og bilproducenten skal være sikker på, at stålproducenten til enhver tid kan opfylde specifikationerne. Der foregår derfor en lang proces med afprøvninger og forsøg, inden en ny leverandør godkendes. I ét tilfælde tog det fem år, inden leverandøren var godkendt fuldt ud. Andre bilproducenter har anført, at proceduren varer mellem tre måneder og et år og er forbundet med betydelige udgifter.
(164) Bilproducenterne kan derfor ikke let skifte leverandør, og under alle omstændigheder er der kun få potentielle alternative leverandører. For disse potentielle leverandører er det forbundet med betydelige risici og omkostninger at levere testmateriale, stille medarbejdere til den nødvendige tekniske support til rådighed samt tilvejebringe den infrastruktur, der er nødvendig til "just-in-time"-levering. Det kræver således megen tid og en stor indsats, uden at der er nogen garanti for, at der vil blive afgivet tilstrækkeligt med ordrer til at dække startomkostningerne og de løbende omkostninger.
(165) Kundernes vanskelighed ved at finde prisgunstige alternative forsyningskilder øger derfor sandsynligheden af en ensidig foranstaltning fra den fusionerede virksomheds side, hvad enten det er ved at forhøje priserne eller indskrænke produktionen.
(166) I deres svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse har parterne anfægtet Kommissionens konklusioner i denne henseende. De har henvist til følgende: 1) bilindustrien har en betydelig indkøbsstyrke, da den er særdeles koncentreret, og de fem største producenter har en samlet markedsandel på 77 % i Fællesskabet; 2) bilproducenterne kan på kort sigt skifte leverandør og gør også dette, da de typegodkender flere leverandører, end de benytter sig af; og 3) da selv et tab af små mængder har en uforholdsmæssig stor indvirkning på parternes rentabilitet, vil bilproducenternes trussel om - selv i forbindelse med mindre mængder - at skifte til konkurrenter blandt de godkendte virksomheder begrænse parternes mulighed for at forhøje priserne. Parterne har på grundlag af en rapport udarbejdet af deres egne økonomiske rådgivere fremført, at der som følge af høje faste omkostninger er stærke incitamenter i stålindustrien til at sælge mest muligt, endog med hensyn til produkter i efterfølgende omsætningsled såsom metalovertrukket kulstofstål. Ideen er, at salget af større mængder produkter i efterfølgende omsætningsled øger kapacitetsudnyttelsen i forudgående omsætningsled og navnlig på højovnsniveauet, hvilket som følge af stordriftsfordele derfor nedsætter produktionsomkostningerne pr. tons. For eksempel vil en forhøjelse af kapacitetsudnyttelsen fra 90 til 100 % i en integreret højovn nedsætte produktionsomkostningerne for et tons elektrogalvaniseret stål med 35 %.
(167) Efter en nøje undersøgelse af disse argumenter fastholder Kommissionen sin opfattelse, at indkøbsstyrke ikke vil være tilstrækkeligt til at hindre Newco i at handle ensidigt på markedet for produkter. Med hensyn til punkt 1 i betragtning 166 - koncentrationsgraden i bilindustrien - vil de fem største leverandører af galvaniseret stål efter fusionen få en samlet markedsandel på [ &gt; 80 %]* og dermed opnå en højere koncentrationsgrad end bilindustrien (som ikke er deres eneste kundegruppe). En række individuelle bilproducenter dækker en meget betydelig del af deres efterspørgsel ([ &gt; 50 %]*) hos de fusionerende parter, mens Newcos største kunde kun vil tegne sig for [5-15 %]* af selskabets salg af galvaniseret stål. Det er derfor tvivlsomt, at deres koncentrationsgrad vil være tilstrækkelig til at opveje Newcos markedsstyrke.
(168) Med hensyn til punkt 2 kan selv en særdeles koncentreret kundegruppe kun udøve en betydelig indkøbsstyrke, hvis der findes troværdige alternativer, hvor de kan få dækket deres efterspørgsel. Dette er imidlertid ikke tilfældet. Truslen om at flytte større mængder er ikke egnet til at disciplinere Newcos markedsadfærd. Kapacitetsudnyttelsen er som nævnt høj i industrien og vil også i en overskuelig fremtid forblive på et højt niveau, hvorfor alternative leverandører ikke vil kunne dække en betydelig yderligere efterspørgsel.
(169) Hvad angår punkt 3, er truslen om på kort sigt at flytte små mængder (det sidste tons) af efterspørgslen ikke tilstrækkelig til at kontrollere Newcos forhandlingsstyrke. Højovnene i Europa er allerede generelt kendetegnet ved en høj kapacitetsudnyttelse (langt over 90 %). Flytningen af mindre mængder af en kundes efterspørgsel vil ikke i væsentlig grad påvirke Newcos omkostningskurve. Dette kan belyses ved følgende eksempel: parterne producerede 40 mio. tons råstål og ca. [5-10]* mio. tons galvaniseret stål i 1999. Newcos største kunde ([5-15]* % af parternes samlede produktion af galvaniseret stål) tegnede sig for ca. [...]* mio. tons galvaniseret stål. Selv hvis denne kunde flyttede sin samlede efterspørgsel efter galvaniseret stål, vil dette kun udgør ca. [&lt; 5 %]* af Newcos produktion af råstål. Denne andel viser, at kunder, der kun flytter små mængder af deres efterspørgsel, ikke effektivt kan begrænse Newcos markedsadfærd.
Konklusion
(170) På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den påtænkte fusion vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for galvaniserede produkter, herunder varmgalvaniseret stål og elektrogalvaniseret stål.
6. Kulstofstål, der er overtrukket med organisk materiale
Ingen risiko for, at parterne sættes i stand til ensidigt at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne
(171) Den samlede værdi af markedet for kulstofstål, der er overtrukket med organisk materiale, var i 2000 4,13 mio. tons. Usinors andel udgjorde [30-35 %]* med [...]* mio. tons, og Arbed/Aceralias andel udgjorde [5-10 %]* med [...]* mio. tons, svarende til en samlet markedsandel på [35-40 %]*. Med hensyn til salget på det frie marked var parternes samlede markedsandel i 1999 [25-30 %]* (Usinor [15-20 %]*, Arbed/Aceralia [5-10 %]*).
(172) Newcos nærmeste konkurrenter vil være Corus, som i 1999 havde en markedsandel på [20-25 %]* af det samlede salg ([20-25 %]* af salget på det frie marked), og TKS med en markedsandel på [10-15 %]* med hensyn til det samlede salg ([&lt; 10 %]* af salget på det frie marked) i 1999 (se tabel 18).
TABEL 18
Parternes samlede markedsandele inden for kulstofstål, der er overtrukket med organisk materiale
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(173) Efter fusionen vil Newco klart være den førende på markedet med hensyn til det samlede salg med en markedsandel på [35-40 %]*. De store samlede markedsandele kan give anledning til betænkeligheder med hensyn til, om Newco vil kunne handle uafhængigt af sine konkurrenter. Parternes samlede markedsandel på det frie marked (salg til tredjemand) udgør imidlertid kun [25-30 %]*. Forskellen skyldes den høje grad af vertikal integration i denne sektor, idet både Usinor og Arbed/Aceralia anvender en stor del af deres produktion til videreforarbejdningsaktiviteter, der forestås af virksomheder, som ejes eller kontrolleres af deres respektive koncerner. Kommissionen har ikke påvist nogen konkurrenceproblemer på disse markeder i det efterfølgende omsætningsled. Desuden vil Newco blive stillet over for konkurrence fra væsentlige producenter som Corus og TKS, som begge råder over en betydelig overskudskapacitet på dette marked.
Ingen risiko for konkurrencebegrænsende parallel adfærd
(174) Kendetegnene ved markedet vil heller ikke bidrage til en konkurrencebegrænsende parallel adfærd. De tre største aktørers samlede andel med hensyn til salget på det frie marked udgør under 60 % af det samlede marked. Desuden er kapacitetsudnyttelsesgraderne ikke symmetriske. Usinors og Arbed/Aceralias kapacitetsudnyttelse er forholdsvis høj med [ &gt; 80 %]*, mens den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelse i hele sektoren i Fællesskabet udgør 75 %. Endelig er en række mellemstore producenter meget aktive på dette marked, såsom SSAB, Rautaruukki, Voest-Alpine og Salzgitter.
Markedsvækst
(175) Markedet har i de seneste tre år været kendetegnet ved en betydelig vækst, idet udbuddet er steget med 41 % (hvilket til dels kan forklares ved, at standardiseret koldvalset fladt kulstofstål og galvaniseret stål er blevet erstattet af stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale). Denne tendens kan fortsætte i fremtiden.
Konklusion
(176) Kommissionen mener derfor ikke, at den fusionerede enhed vil kunne hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for kulstofstål, der er overtrukket med organisk materiale.
7. Emballagestål
(177) Der er ikke foretaget en præcis afgrænsning af produktmarkedet mellem enten et samlet marked for emballagestål eller snævrere særskilte markeder for 1) stål til drikkevareemballage og 2) stål til anden emballage end drikkevareemballage. For hvert af de forskellige mulige markedssegmenter fremgår fordelingen af markedsandele af tabel 19.
TABEL 19
Markedsandele inden for emballagestål i 1999
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
a) Stål til drikkevareemballage
Markedsstruktur
(178) Markedsvolumenet udgjorde 0,6 mio. tons i 2000 og i 1999. I 2000 udgjorde parternes samlede markedsandel [40-45 %]* (Usinor [35-40 %]*, Arbed/Aceralia [5-10 %]*). Corus' markedsandel i 1999 var på [30-35 %]*, og TKS tegnede sig for [25-30 %]* i samme år.
Ingen risiko for, at parterne sættes i stand til ensidigt at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne
(179) I betragtning af konkurrenternes stærke stilling på markedet er det muligt at udelukke en skabelse eller styrkelse af en stilling, hvor Newco kan handle uafhængigt af de øvrige producenter.
Ingen risiko for konkurrencebegrænsende parallel adfærd
(180) Kommissionen har ligeledes undersøgt, om den påtænkte transaktion vil føre til en konkurrencebegrænsende parallel adfærd fra de store europæiske producenters side. For det første øger transaktionen asymmetrien mellem producenterne. Vigtigere er det imidlertid, at de tre aktører kun vil stå over for nogle få multinationale kunder fra emballageindustrien. Inden for sektoren for stål til drikkevareemballage opnår Usinor sin omsætning med kun [...]* kunder ([...]*). Arbed/Aceralia har kun [...]* kunder ([...]*). Disse virksomheder er ligeledes udsat for et intenst pres fra internationale aftapningsvirksomheder (f.eks. Coca Cola, Pepsi Cola og den stadig mere koncentrerede ølindustri). Selv om Kommissionen stadig er af den opfattelse, at stål og aluminium (samt andre materialer) til drikkedåser tilhører særskilte markeder, er stål ikke desto mindre udsat for et konkurrencepres fra aluminium og PET.
(181) Denne situation giver ikke de tre stålproducenter meget spillerum til at forhøje priserne parallelt. Desuden er kapacitetsudnyttelsesgraden på markedet ret lav (75 % i gennemsnit på det samlede EF-marked (stål til drikkevareemballage og anden emballage). Denne betydelige overskudskapacitet giver producenterne incitament til at "snyde" med aftalte priser og dermed yderligere modvirke stiltiende samordning.
(182) Kommissionen konkluderer derfor, at den påtænkte fusion ikke vil føre til en konkurrencebegrænsende parallel adfærd fra de store europæiske producenters side.
b) Stål til anden emballage end drikkevareemballage
(183) Markedsvolumenet udgjorde 3,8 mio. tons i 2000 og 3,5 mio. tons i 1999. På et muligt marked for stål til anden emballage end drikkevareemballage udgjorde parternes samlede markedsandel [35-40 %]* (Usinor [20-25 %]*, Arbed/Aceralia [10-15 %]*) i 2000. I 1999 udgjorde Corus' markedsandel [25-30 %]*, og TKS og Riva havde henholdsvis [10-15 %]* og [10-15 %]*, mens andre producenter tegnede sig for [15-20 %]*.
Ingen risiko for, at parterne sættes i stand til ensidigt at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne
(184) I betragtning af konkurrenternes stærke stilling på markedet er det muligt at udelukke en skabelse eller styrkelse af en stilling, hvor Newco kan handle uafhængigt af de øvrige producenter.
Ingen risiko for konkurrencebegrænsende parallel adfærd
(185) Kommissionen har ligeledes undersøgt, om den påtænkte transaktion vil føre til en konkurrencebegrænsende parallel adfærd fra de store producenter på markedet for stål til andre dåser end drikkedåser. Den påtænkte transaktion vil også på dette marked øge asymmetrien mellem de store producenters markedsandele. Efterspørgselssiden er meget koncentreret og udgør dermed en stærk markedsstyrke. Tre virksomheder ([...]*) tegner sig for 50 % af forbruget i Fællesskabet. [...]* er Usinors største kunde og tegner sig for [20-25 %]* af selskabets salg og [15-20 %]* af Arbed/Aceralias salg. Arbed/Aceralias største kunde [...]* tegner sig for [20-25 %]* af Arbed/Aceralias omsætning på det relevante marked.
(186) Som i forbindelse med stål til drikkevareemballage kommer der et yderligere konkurrencepres fra alternative emballagematerialer (plastic, kompositmaterialer, aluminium, glas). Inden for emballage til fødevarer foretrækkes eksempelvis i forbindelse med de nye konserveringsmetoder som frysning, vakuumpakning og tilberedelse i kontrolleret atmosfære generelt plastic og kompositmaterialer. Det er derfor ikke i stålproducenternes interesse at forhøje priserne og således bringe deres produkts konkurrenceevne i fare.
(187) En anden hindring for en stiltiende samordning er importen fra tredjelande, som tegner sig for [15-20 %]* af det samlede salg. Da stål til anden emballage synes at være et standardiseret masseprodukt, kan denne andel øges i tilfælde af urimelige priser fra de europæiske leverandørers side.
(188) Endelig er den betydelige overskudskapacitet på markedet - som nævnt ovenfor (betragtning 181) - også et incitament for konkurrenterne til at underbyde et prisniveau, der ligger over konkurrenceniveauet, for stål til andre dåser end drikkedåser.
(189) Kommissionen konkluderer derfor, at den påtænkte fusion ikke vil føre til en konkurrencebegrænsende parallel adfærd fra de store europæiske producenters side.
c) Samlet marked: emballagestål
(190) Markedsvolumenet udgjorde 4,3 mio. tons i 2000 og 4,1 mio. i 1999. Newco havde en markedsandel på [35-40 %]* (Usinor [25-30 %]*, Arbed/Aceralia [10-15 %]*) i 1999. Blandt konkurrenterne havde Corus en markedsandel på [25-30 %]*, TKS [10-15 %]*, Riva [&lt; 10 %]* og andre producenter [10-15 %]*. Tallene adskiller sig ikke væsentligt fra de tal, der blev konstateret inden for stål til anden emballage end drikkevareemballage. Dette skyldes, at stål til anden emballage tegnede sig for næsten 90 % af det samlede marked. Resultaterne af undersøgelsen af dette marked gælder derfor også i denne forbindelse. Desuden påviste Kommissionen ingen konkurrenceproblemer på det mindre, alternative marked for stål til drikkevareemballage. Den påtænkte transaktion giver derfor heller ikke på et hypotetisk samlet marked anledning til konkurrenceproblemer.
Konklusion
(191) På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den påtænkte fusion ikke vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet eller markederne for emballagestål.
8. Flade produkter af rustfrit stål
(192) Flade produkter af rustfrit stål omfatter varmvalsede og koldvalsede produkter af rustfrit stål. Som i Kommissionens tidligere beslutning på disse markeder(77) skal virkningen af den påtænkte fusion undersøges på to niveauer for at konstatere, om 1) Newco efter transaktionen vil kunne bestemme priserne eller hindre en egentlig konkurrence, og om 2) transaktionen vil medføre markedsvilkår, som vil gøre en stiltiende samordning mellem det begrænsede antal europæiske producenter af rustfrit stål mulig og effektiv.
Ingen risiko for, at partnerne sættes i stand til ensidigt at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne
i) Varmvalsede produkter af rustfrit stål
(193) Med hensyn til varmvalsede produkter af rustfrit stål fremgår det samlede salg i Fællesskabet samt Norge og Schweiz af tabel 20. På grundlag heraf udgjorde parternes samlede markedsandel [25-30 %]* i 2000 og [25-30 %]* i 1999. De vil blive stillet over for konkurrence fra AvestaPolarit ([30-35 %]* i 1999), TKS ([20-25 %]*) og Acerinox ([10-15 %]*).
TABEL 20
Markedsandele i 1999 i Fællesskabet samt Norge og Schweiz (samlet salg)
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(194) På markedet for varmvalsede flade produkter af rustfrit stål vil den fusionerede enhed derfor ikke være den førende i Europa. Endvidere vil Newco ikke kunne drage fordel af sin størrelse og integrationsgrad, da selskabets konkurrenter ifølge parterne også indgår i vertikalt integrerede koncerner: AvestaPolarit er et joint venture mellem Outokumpu Steel og Avesta Sheffield, Krupp Thyssen Stainless tilhører TKS, Acerinox kontrollerer det amerikanske selskab North American Stainless, og en af dette selskabs største aktionærer er Japans største producent af rustfrit stål, Nisshin Steel. I denne situation kan det således udelukkes, at den påtænkte fusion vil sætte parterne i stand til ensidigt at bestemme priserne eller hindre en egentlig konkurrence.
ii) Koldvalsede produkter af rustfrit stål
(195) Parternes og konkurrenternes andele af markedet for koldvalsede produkter af rustfrit stål fremgår af tabel 21. Parternes samlede andel med hensyn til det samlede salg (inklusive internt salg) var ca. [20-25 %]* i 2000 og [20-25 %]* i 1999 (langt bagud i forhold til TKS, som havde en andel på ca. [35-40 %]* i 1999). Med hensyn til salget på det frie marked vil parternes samlede markedsandel udgøre [15-20 %]*. Newco vil også blive stillet over for konkurrence fra AvestaPolarit og Acerinox (henholdsvis [20-25 %]* og [10-15 %]* med hensyn det samlede salg). Markedsandelene og eksistensen af stærke konkurrenter udelukker også i denne forbindelse, at Usinor/Arbed/Aceralia ensidigt vil kunne bestemme priserne eller hindre en egentlig konkurrence.
TABEL 21
Markedsandele i 1999 i Fællesskabet samt Norge og Schweiz (samlet salg)
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
Ingen risiko for konkurrencebegrænsende parallel adfærd
i) Varmvalsede produkter af rustfrit stål
(196) Efter gennemførelsen af den påtænkte fusion vil der kun være fem leverandører af varmvalsede produkter af rustfrit stål. De tre største producenter vil tegne sig for &gt; 80 % af markedet for varmvalset rustfrit stål (se tabel 22).
TABEL 22
Markedsandele i 1999 i Fællesskabet samt Norge og Schweiz (samlet salg)
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(197) Kommissionen har undersøgt, om fusionen kan føre til en konkurrencebegrænsende parallel adfærd, og er nået til den konklusion, at fusionen af nedenstående grunde sandsynligvis ikke vil føre til, at producenterne af rustfrit stål i fællesskab forhøjer priserne og/eller indskrænker produktionen eller distributionen eller på anden måde unddrager sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten.
Markedsvækst
(198) I modsætning til næsten alle andre sektorer i stålindustrien er produkter af rustfrit stål kendetegnet ved en vækstrate på mindst 6 % årligt. Denne stigningsrate forventes at fortsætte i mindst de næste fire år. De eksisterende producenter har derfor incitament til at konkurrere om markedsandele ved løbende at foretage investeringer. Betydelige kapacitetsforøgelser er for nylig blevet bebudet af AvestaPolarit (700 kt i Tornio) og ALZ (600 kt i 2003).
Kapacitetsforøgelse
(199) Selv om det er muligt at forøge kapaciteten ved at fjerne flaskehalse, bliver disse muligheder sjældnere, og der er behov for investeringer i nye anlæg for at kunne dække efterspørgslen. Det optimale omfang af disse investeringer er meget omfattende i forhold til EF-markedets størrelse. AvestaPolarits (resultatet af fusionen mellem Avesta Sheffield og Outokumpu) nye stålværk i Finland har en kapacitet på 1 mio. tons/år (700000 tons/år inden for varmvalset og 300000 tons/år inden for koldvalset rustfrit stål), og AST's nye kapacitet udgør 600000 tons/år. Dette skal sammenholdes med den samlede kapacitet inden for varmvalset rustfrit stål (6,7 mio. i 2000). Efterhånden som ny kapacitet tages i brug, er ejeren nødt til at konkurrere intenst for at udnytte det nye anlæg.
Omkostningsstrukturer
(200) De konkurrenter, der er til stede på markedet, har meget forskellige omkostningsstrukturer som følge af en række faktorer, herunder forskelle med hensyn til adgang til råmaterialer. Beviser for denne konklusion er allerede blevet givet i Kommissionens beslutning fra december 2000 i Outokumpu/Avesta Sheffield-sagen (betragtning 31-35), hvor der blev påvist forskelle på indtil 40 % i EF-producenternes forarbejdningsomkostninger. Parterne har også fremført, at legeringselementer som nikkel og chrom i gennemsnit tegner sig for ca. 30 % af prisen for varmvalset rustfrit stål. Nogle konkurrenter er vertikalt integreret i mineaktiviteter, f.eks. Outokumpu Steel, Columbus (en stor del af selskabets aktionærer er chromproducenter), eller en række japanske konkurrenter, som har finansielle forbindelser med nikkel- og chromproducenter. Arbed/Aceralia og Usinor har derimod ingen mineaktiviteter, der er relevante for denne sektor. De forskellige omkostningsstrukturer er også en resultat af forskelle med hensyn til produktionsanlæggenes beliggenhed, som resulterer i forskellige transportomkostninger. Transportomkostningerne er lave i absolutte tal, men kan udgøre forskellen mellem tab og overskud. De interne transportomkostninger er meget begrænsede for nogle konkurrenter (f.eks. Acerinox og Outokumpu) og meget betydelige for andre konkurrenter (Avesta Sheffield). Parternes transportomkostninger ligger mellem disse to yderpunkter.
ii) Koldvalsede produkter af rustfrit stål
(201) Efter gennemførelsen af den påtænkte fusion vil der kun være fem leverandører af koldvalsede produkter af rustfrit stål. De tre største producenter vil tegne sig for [ &gt; 80 %]* af markedet for koldvalset rustfrit stål, som det fremgår af tabel 23. Selv efter fusionen vil TKS imidlertid have en markant større markedsandel end den fusionerede enhed.
TABEL 23
Markedsandele i 1999 i Fællesskabet samt Norge og Schweiz (samlet salg)
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(202) Kommissionen har undersøgt, om fusionen kan føre til en konkurrencebegrænsende parallel adfærd, og er nået til den konklusion, at fusionen af samme grunde som i forbindelse med varmvalset rustfrit stål sandsynligvis ikke vil føre til, at producenterne af rustfrit stål i fællesskab forhøjer priserne og/eller indskrænker produktionen eller distributionen eller på anden måde unddrager sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten.
Konklusion
(203) Kommissionen er som led i sin undersøgelse således nået til den konklusion, at den påtænkte fusion ikke vil give anledning til konkurrenceproblemer med hensyn til hverken varmvalsede eller koldvalsede flade produkter af rustfrit stål.
2. DISTRIBUTION AF STÅL
1. Vertikalt integrerede distributionsvirksomheder/uafhængige distributører
(204) Distributionen af stål udgør en meget vigtig del af de vertikalt integrerede stålproducenters globale forretningspolitik. Ifølge Arbed/Aceralia går ca. 40 % af stålforbruget i Europa igennem de forskellige distributionskanaler.
(205) De væsentligste europæiske stålproducenter har alle egne net af distributionscentre, som generelt dækker en betydelig del af det europæiske område, navnlig de største industriområder. Disse net af distributionscentre er normalt underlagt en fælles forretningspolitik eller salgsstrategi, koordineres centralt eller drives under en enkelt virksomhedsledelse eller en central salgsafdeling, selv om hvert center har en vis grad af uafhængighed.
(206) Foruden disse integrerede distributionsvirksomheder er der en uafhængig sektor, som består af en lang række virksomheder af forskellig størrelse og finansiel styrke. I 1999 tegnede den uafhængige sektor sig for den andel af salget via stålservicecentre, som fremgår af tabel 24.
TABEL 24
Uafhængige distributørers andel af salget via stålservicecentre i 1999
TABELPOSITION
Kilde:
parterne.
(207) Uafhængige distributører kan i teorien udbyde de samme tjenester som integrerede distributionsvirksomheder, forudsat at de har investeret i det nødvendige udstyr. Alligevel kommer en stor del af deres leverancer nødvendigvis fra de europæiske stålproducenters værker, hvis integrerede distributionsvirksomheder er deres konkurrenter i distributionssektoren. Navnlig er muligheden for at få de nødvendige leverancer eller en forlænget gyldighedsperiode for priserne fuldstændig afhængig af de individuelle forbindelser mellem uafhængige distributører og producenter. Det bemærkes, at med hensyn til stålservicecentrenes aktiviteter bestemmer prisen på de brede coils, som leveres af stålværkerne, i høj grad prisen på spaltede coils, som parterne har fremført.
(208) Desuden gjorde en uafhængig distributør i sit svar på et af Kommissionens spørgeskemaer opmærksom på, at integrerede distributionsvirksomheder i vanskelige tider fastsætter priser over for endelige aftagere, som i det væsentlige svarer til de priser, som producenterne forlanger af de uafhængige distributører for de samme produkter. Ligeledes har en anden uafhængig distributør, som i øvrigt bekræftede, at de store stålproducenter klart giver deres integrerede distributionsvirksomheder en fortrinsstilling, gjort gældende, at de integrerede stålservicecentres prissætning ikke er baseret på behovet for at opnå fuld omkostningsdækning for den pågældende forarbejdning og logistik.
(209) Foruden integrationen med forudgående omsætningsled inden for fremstillingen af de pågældende produkter har de distributionsvirksomheder, der ejes af stålproducenter, mange andre fordele i forhold til de uafhængige distributører. Navnlig giver de forskellige integrerede distributionsvirksomheders geografiske beliggenhed med etableringssteder overalt i Europa dem mulighed for at indgå rammekontrakter med store kunder, som har forskellige produktionsanlæg i Europa og træffer indkøbsbeslutninger ét centralt sted. Mens der foregår individuelle forhandlinger mellem mindre kunder og salgsorganisationen i hvert stålservicecenter, forhandles der i forbindelse med store kunder rammekontrakter for leveringen, normalt på europæisk basis, hvorefter produkterne og tjenesterne leveres via det distributionscenter, der ligger nærmest kundernes produktionsanlæg. Denne praksis er særlig udbredt i bilindustrien og i sektoren for husholdningsapparater.
(210) Markedsundersøgelsen har bekræftet, at en række uafhængige konkurrenter nærer alvorlige betænkeligheder ved transaktionen. Selv om et mindre antal konkurrenter har givet udtryk for, at den påtænkte fusion vil medføre mere effektivitet for de fusionerende parter og derfor mere stabile markeder, nærer andre frygt for, at distributionen af stål i endnu højere grad vil blive domineret af producenterne til skade for de mindre, uafhængige distributører. Dette kan medføre et fald i antallet af leverandører til distributørerne og en forhøjelse af priserne. En række uafhængige distributører har anført, at den påtænkte fusion vil kunne føre til, at deres forsyningskilder forsvinder, navnlig hvis det tages i betragtning, at de tidligere har oplevet alvorlig usikkerhed med hensyn til kontinuerlige leverancer fra producenter fra lande uden for Fællesskabet.
(211) I overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(78) konkluderes det derfor, at selv om distribution af stål er en regional eller national ydelse, bør der ved vurderingen af fusionens virkning i distributionssektoren tages højde for følgerne af stålproducenternes vertikale integration for konkurrencen mellem distributørerne, navnlig leveringen af stålprodukter til distributører på europæisk plan.
2. Vurdering af de forskellige distributionsmarkeder
(212) Den påtænkte transaktion vil medføre særligt store markedsandele på følgende markeder:
a) stålservicecentre i Frankrig
b) stålservicecentre i Spanien/Portugal
c) lagerføring i Frankrig, og
d) flammeskæringscentre i Frankrig.
(213) Andre berørte markeder i forbindelse med denne beslutning er følgende:
a) stålservicecentre i Benelux-landene og Nordrhein-Westfalen
b) stålservicecentre i Det Forenede Kongerige og Irland, og
c) lagerføring i Benelux-landene og Nordrhein-Westfalen.
a) Stålservicecentre i Frankrig
(214) Den samlede mængde flade produkter af kulstofstål, der blev solgt af stålservicecentre i Frankrig i 2000, udgjorde 3,9 mio. tons (svarende til ca. 41 % af de samlede leverancer af flade produkter af kulstofstål), hvoraf ca. [...]* mio. tons blev solgt af Usinor og [...]* mio. tons af Arbed/Aceralia. Parternes samlede markedsandel udgjorde [40-45 %]* i 2000 ([40-45 %]* i 1999), hvorved den påtænkte fusion vil medføre en aggregering på [5-10 %]* ([5-10 %]* i 1999). I 1999 udgjorde de væsentligste konkurrenters markedsandele [5-10 %]* (Corus), [5-10 %]* (Riva) og [5-10 %]* (TKS).
(215) Efter fusionen vil Newcos markedsandel være næsten fem gange større end den markedsandel, som selskabets hovedkonkurrent på det franske marked tegner sig for, og næsten dobbelt så stor som selskabets tre væsentligste konkurrenter. Endvidere er de uafhængige stålservicecentres markedsandel i Frankrig ret lav i forhold til andre nabolande. Uafhængige stålservicecentre tegner sig således kun for [&lt; 30 %]* af markedet i Frankrig, mens de tegner sig for [ &gt; 50 %]* i Tyskland (eksklusive Nordrhein-Westfalen), [ &gt; 40 %]* i Italien og [ &gt; 40 %]* i Det Forenede Kongerige. Desuden er denne uafhængige sektor særdeles fragmenteret i et stort antal mindre leverandører.
(216) Der bør desuden tages hensyn til parternes vertikale integration og navnlig Newcos store andel af markedet i det forudgående omsætningsled inden for produktion og direkte salg af flade produkter af kulstofstål, både på EØS-plan og i Frankrig. Parternes produktion af varmvalset kulstofstål i 1999 udgjorde [40-45 %]* af EF-produktionen, mens deres produktion af koldvalsede flade produkter af kulstofstål tegnede sig for [45-50 %]* af EF-produktionen. Det er desuden fremgået af markedsundersøgelsen, at en række uafhængige distributører, som konkurrerer med Usinors distributionsnet i Frankrig i vidt omfang er afhængige af leverancer fra Arbed/Aceralia; transaktionen vil medføre, at denne alternative forsyningskilde forsvinder. Den nye enhed vil derfor efter fusionen kunne bestemme priserne, kontrollere eller indskrænke distributionen eller hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence.
(217) På baggrund af ovenstående er Kommissionen nået til den konklusion, at den anmeldte transaktion vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for distribution af flade produkter af kulstofstål via stålservicecentre i Frankrig.
b) Stålservicecentre i Spanien/Portugal
(218) På Den Iberiske Halvø tegner stålservicecentrene sig for ca. 44 % af de samlede leverancer af flade produkter af kulstofstål, mens lagerførende grossister og flammeskæringscentre leverer ca. 10 %. Den samlede mængde flade produkter af kulstofstål, der blev solgt af stålservicecentrene i Spanien og Portugal i 2000, udgjorde således 4,2 mio. tons, hvoraf ca. [...]* mio. tons blev solgt af Usinor og [...]* mio. tons af Arbed/Aceralia. Parternes samlede markedsandel udgjorde [45-50 %]* i 2000 ([50-55 %]* i 1999), hvorved den påtænkte fusion vil medføre en aggregering på [10-15 %]* (ligeledes [10-15 %]* i 1999). I 1999 udgjorde de væsentligste konkurrenters markedsandele [10-15 %]* (Grupo Ros), [5-10 %]* (Gutser) og [5-10 %]* (A. Gallardo).
(219) Hvis Spanien og Portugal anses for at tilhøre særskilte geografiske markeder, vil der desuden opstå alvorlige konkurrenceproblemer i begge lande. Newcos andel ville således have udgjort [40-45 %]* ([30-35 %]* + [10-15 %]*) i Spanien i 1999 og [65-70 %]* ([65-70 %]* + [&lt; 5 %]*) i Portugal.
(220) Også i denne forbindelse vil forskellen mellem Newco og selskabets væsentligste konkurrenter være meget betydelig efter fusionen. Newco vil blive over fire gange større end sin nærmeste konkurrent. Newcos væsentligste konkurrenter vil desuden være uafhængige distributører (og ikke andre stålproducenters integrerede distributionsvirksomheder), som i vidt omfang vil være afhængige af de anmeldende parter med hensyn til leverancer af stålprodukter. Endvidere vil Newco få en særlig stærk stilling inden for distributionen af flade produkter af kulstofstål via både stålservicecentre og lagerførende grossister i Frankrig, det marked, der ligger nærmest Den Iberiske Halvø, hvilket vil nedsætte de spanske og portugisiske kunders muligheder for at få leverancer fra alternative leverandører.
(221) I deres svar på klagepunktsmeddelelsen har parterne imidlertid fremført, at der på grundlag af nationale markeder ikke vil være nogen væsentlige overlapninger i Portugal, da Arbed/Aceralias markedsandel udgør [&lt; 5 %]*. På grund af Usinors særligt store markedsandel i Portugal ([65-70 %]*) og omfanget af det grænseoverskridende salg mellem Portugal og Spanien udgør Arbed/Aceralia via aktiviteterne i Spanien den væsentligste kilde til potentiel konkurrence på det portugisiske marked. Navnlig i betragtning af den forskellige størrelse af det portugisiske og det spanske marked er Arbed/Aceralias salg af flade produkter af kulstofstål via stålservicecentre i Spanien ([...]* kilotons i 1999) betydeligt højere end det samlede portugisiske marked for salg af flade produkter af kulstofstål via stålservicecentre (399 kilotons i 1999), selv om selskabet kun tegner sig for en andel på [10-15 %]* af det spanske marked.
(222) På baggrund af ovenstående er Kommissionen nået til den konklusion, at den anmeldte transaktion vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for distribution af flade produkter af kulstofstål via stålservicecentre i Spanien og Portugal.
c) Lagerføring i Frankrig
(223) Parternes samlede markedsandel inden for distribution af alle produkter af kulstofstål udgjorde [25-30 %]* i 2000 ([20-25 %]* + [5-10 %]*) og ([15-20 %]* + [5-10 %]*) i 1999. Deres væsentligste konkurrenter var KDI, hvis markedsandel i 1999 udgjorde[25-30 %]*, og Descours et Cabaud med [15-20 %]*.
(224) Newco vil imidlertid få en betydeligt større markedsandel inden for distribution af flade produkter af kulstofstål ([35-40 %]* i 1999). Newco vil blive meget større end sine væsentligste konkurrenter i sektoren for distribution af flade produkter, dvs. KDI (10-15 %) og Descours et Cabaud (5-10 %). Det øvrige marked for lagerføring er særdeles fragmenteret med over 500 mindre uafhængige leverandører. Kundeunderlaget er ligeledes fragmenteret, idet de væsentligste kunder er små og mellemstore virksomheder.
(225) Det bemærkes desuden, at Newco ikke blot får en betydelig andel af distributionen af flade produkter af kulstofstål i Frankrig via lagerførende grossister, men også en dominerende stilling i forbindelse med distributionen af flade produkter af kulstofstål i Frankrig via stålservicecentre (med en markedsandel på over 40 %). Newco, som vil være vertikalt integreret, vil desuden også stå stærkt på markedet i det forudgående omsætningsled inden for produktion af flade produkter af kulstofstål i Europa (f.eks. [45-50 %]* af produktionen af koldvalsede flade produkter af kulstofstål i Fællesskabet i 1999).
(226) I deres svar på klagepunktsmeddelelsen har parterne anfægtet Kommissionens vurdering under henvisning til, at det relevante marked bør omfatte lagerføringen af alle produkter af kulstofstål, hvor parternes samlede markedsandel som nævnt ovenfor (betragtning 223) tegner sig for [25-30 %]* af det samlede marked. Dette spørgsmål er imidlertid allerede behandlet i afsnittet om afgrænsningen af produktmarkedet.
(227) På baggrund af ovenstående er Kommissionen nået til den konklusion, at den anmeldte transaktion vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for distribution af flade produkter af kulstofstål via lagerførende grossister i Frankrig.
d) Flammeskæringscentre i Frankrig
(228) Den samlede mængde, der blev solgt af flammeskæringscentre i Frankrig i 2000, udgjorde 200000 tons, hvoraf ca. [...]* blev solgt af Usinor og [...]* af Arbed/Aceralia. Parternes samlede markedsandel udgjorde [35-40 %]* i 2000 ([30-35 %]* i 1999), hvorved den påtænkte fusion vil medføre en aggregering på [5-10 %]* (ligeledes [5-10 %]* i 1999). I 1999 udgjorde de væsentligste konkurrenters markedsandele [5-10 %]* (Oxymetal), [5-10 %]* (Devillers) og [5-10 %]* (Oxycentre).
(229) Newcos markedsandel vil blive betydeligt større end sine væsentligste konkurrenters: Newco vil blive fem gange større end sin nærmeste konkurrent. En betydelig del af markedet (34 %) er stærkt fragmenteret med over hundrede aktører. Kundeunderlaget er ligeledes ret fragmenteret, idet de fleste af kunderne er små og mellemstore virksomheder med et lavt pladeforbrug og en minimal eller ingen indkøbsstyrke. Importen fra lande uden for EØS er ubetydelig og udgør intet konkurrencepres. Desuden er flammeskæring et marked i tilbagegang på grund af fremkomsten af nye teknologier såsom laser- og vandstråleskæring, hvilket gør det usandsynligt, at der vil komme betydelige nye aktører ind på markedet, hvilket også dokumenteres af, at der ikke er kommet væsentlige nye virksomheder ind på markedet i de seneste fem år.
(230) I deres svar på klagepunktsmeddelelsen har parterne bestridt Kommissionens konklusioner på grundlag af følgende argumenter: 1) Arbeds salg er lille, og 2) Usinors stilling omfatter 100 % af Eurodecoupes produktion, selv om Eurodecoupe i realiteten er et datterselskab af DHS, som Usinor ikke kontrollerer alene.
(231) Hvad angår det første argument, tegner Arbeds salg sig for [5-10 %]* af markedet for flammeskæringscentre i Frankrig, og Arbed er på grundlag af salgsmængden for øjeblikket Usinors næststørste konkurrent, lidt bagud i forhold til den største konkurrent (Oxymetal med en markedsandel på [5-10 %]* i 1999) og foran de øvrige aktører på markedet (Devillers, Oxycentre, Savoy Decoupe, Bretagne Oxy og UF Acier). Med hensyn til det andet argument har parterne selv bekræftet, at Usinor rent faktisk har fælles kontrol med Eurodecoupe, hvorfor Eurodecoupes samlede salg skal tages i betragtning i forbindelse med vurderingen af den påtænkte fusion.
(232) På baggrund af ovenstående er Kommissionen nået til den konklusion, at den anmeldte transaktion vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for distribution af kvartoplader via flammeskæringscentre i Frankrig.
e) Andre berørte markeder
(233) I forbindelse med vurderingen af den påtænkte fusion er andre berørte markeder i distributionssektoren følgende:
1) Stålservicecentre i Benelux-landene og Nordrhein-Westfalen, hvor parternes samlede andel på markedet for distribution af flade produkter af kulstofstål i 2000 udgjorde [20-25 %]* ([10-15 %]* + [10-15 %]*). Deres væsentligste konkurrenter er Corus, hvis markedsandel er på [20-25 %]*, og TKS, som også har en markedsandel på [20-25 %]*.
Hvis dette regionale marked opdeles yderligere, havde Newcos markedsandele i 1999 udgjort [20-25 %]* i det område, der omfatter Belgien og Luxembourg, [25-30 %]* i Nederlandene og [15-20 %]* på et samlet tysk marked (inklusive Nordrhein-Westfalen). På alle tre markeder vil Newco stå over for lige så store eller endog større konkurrenter: Corus i Belgien og Luxembourg ([25-30 %]*) og i Nederlandene ([25-30 %]*) og TKS i Tyskland ([15-20 %]*).
2) Stålservicecentre i Det Forenede Kongerige og Irland, hvor parternes samlede markedsandel i 2000 udgjorde [15-20 %]* ([5-10 %]* + [10-15 %]*). Hvis der tages udgangspunkt i nationale markeder, ville Newcos markedsandel udgøre [20-25 %]* i Det Forenede Kongerige ([5-10 %]* + [10-15 %]*) og &lt; 5 % ([&lt; 5 %]* + [&lt; 5 %]*) i Irland. På markedet for distribution af flade produkter af kulstofstål i Det Forenede Kongerige og Irland er parternes markedsandel under alle omstændigheder betydeligt mindre end Corus' markedsandel ([30-35 %]*).
3) Lagerføring i Benelux-landene og Nordrhein-Westfalen, hvor parternes samlede markedsandel inden for produkter af kulstofstål i 2000 udgjorde [15-20 %]* ([10-15 %]* + [5-10 %]*). Uanset om der foretages andre yderligere opdelinger efter produktmarkeder (flade/lange produkter) eller geografiske markeder (nationale markeder), vil parternes samlede markedsandele i forhold til de øvrige markedsaktørers markedsandele ikke give anledning til alvorlige konkurrenceproblemer.
(234) Transaktionen giver derfor ikke anledning til alvorlige konkurrenceproblemer på de berørte markeder, der er beskrevet i dette afsnit.
VI. TILSAGN FRA PARTERNE
1. SAMMENDRAG AF TILSAGNENE
1. Tilbudte afhændelser
(235) For at løse de konkurrenceproblemer, som Kommissionen har påvist, har parterne tilbudt at afhænde en række virksomheder og aktivitetsområder i sektoren for stålproduktion og for distribution af stål.
a) Markeder for stålproduktion
(236) Parterne vil afhænde deres kapitalandele i følgende virksomheder:
1) Finarvedi: Usinor indvilger i at afhænde sin andel i ISP Arvedis anlæg til varmgalvanisering af stål eller at foranledige afhændelsen heraf.
2) Galmed: Aceralia og Usinor indvilger i at afhænde deres andele i Galvanizaciones del Mediterraneo SA (henholdsvis 51 % og 24,5 % af Galmeds kapital) eller at foranledige afhændelsen heraf. Galmed fremstiller varmgalvaniseret stål.
3) Lusosider: Usinor indvilger i at afhænde sine andele i Lusosider Projectos Siderurgicos SA (50 % af kapitalen) eller at foranledige afhændelsen heraf. Lusosider fremstiller koldvalset stål, varmgalvaniseret stål og hvidblik.
4) Segal: Arbeds Sidmar og Usinors Cockerill Sambre indvilger i at afhænde deres andele (hver især 33,33 % af kapitalen) i Société Européenne de Galvanisation SA eller at foranledige afhændelsen heraf. Segal fremstiller varmgalvaniseret stål.
(237) Endvidere vil parterne afhænde følgende aktivitetsområder eller foranledige afhændelsen heraf:
1) Beautor: Usinor indvilger i at afhænde sit anlæg Beautor i La Fere, Frankrig, eller at foranledige afhændelsen heraf. Beautor råder over et koldvalseværk og et elektrogalvaniseringsanlæg.
2) Dudelange: Arbed indvilger i at afhænde sit anlæg til varmgalvanisering af stål i Dudelange, Luxembourg, eller at foranledige afhændelsen heraf.
3) Strasbourg: Usinor indvilger i at afhænde sit anlæg i Strasbourg, Frankrig (varmgalvaniseret stål og stål, der er overtrukket med organisk materiale), eller at foranledige afhændelsen heraf.
(238) Afhændelsen af sidstnævnte aktivitetsområder vil omfatte alle materielle og immaterielle aktiver og overførsel af personale, der på nuværende tidspunkt er ansat på anlæggene.
(239) Såfremt de produktionsanlæg, der er nævnt i betragtning 236 og 237, ikke er integreret med koldvalseanlæg, vil parterne efter anmodning fra køberen tilbyde at stille den tilsvarende kapacitet inden for koldvalsning af råmateriale til rådighed eller at tilbyde valsning mod betaling, i overensstemmelse med normale markedsvilkår. Efter anmodning fra køberen vil der i en overgangsperiode blive tilbudt service-/leveringsaftaler. Anlæggene Galmed, Beautor og Strasbourg vil, med forbehold af den eksisterende forkøbsret med hensyn til Galmed, blive tilbudt som en samlet pakke.
b) Distributionsmarkeder
(240) Inden for distribution af stål har parterne afgivet følgende tilsagn:
1) Cofrafer: Arbed indvilger i at afhænde Cofrafer SA, et 100 % ejet datterselskab, herunder datterselskaberne Flaberga Découpe med hjemsted i Barberey St. Sulpice, Frankrig, Orn'oxycoupage med hjemsted i Chailloue, Frankrig, og Surfaçage de Normandie, som ligeledes har hjemsted i Chailloue, eller at foranledige afhændelsen heraf.
2) Bamesa: Usinor indvilger i at afhænde alle sine andele i Bamesa Aceros, SL, eller at foranledige afhændelsen heraf, eller alternativt at overdrage den eventuelt tilbageværende mindretalsaktiepost til en uafhængige administrator indtil det tidspunkt, hvor aktierne kan sælges (på nuværende tidspunkt ejer Usinor direkte og indirekte 49 % af kapitalen i Bamesa, som selskabet har fælles kontrol med).
2. Tilhørende tilsagn og procedure
(241) Parterne har afgivet tilsagn om at overholde en række tilhørende forpligtelser, som tager sigte på at sikre opretholdelsen af de afhændede aktivitetsområders fulde økonomiske levedygtighed og konkurrenceevne, og som omfatter udpegelsen af en administrator, som vil være ansvarlig for at føre tilsyn med gennemførelsen af tilsagnene. Endvidere fastsætter tilsagnene i detaljer afhændelsesproceduren. Den fulde ordlyd af disse tilsagn findes i bilaget til denne beslutning.
2. VURDERING AF TILSAGNENE
1. Galvaniserede produkter
(242) På grundlag af markedsandele vil de tilbudte afhændelser medføre, at Newco kommer til at ligge betydeligt tættere på Usinors niveau inden fusionen. I 1999 og med hensyn til det samlede salg havde Usinor en markedsandel på [30-35 %]* inden for galvaniseret stål i forhold til Arbed/Aceralias markedsandel på [10-15 %]*. Efter afhændelserne vil Usinors, Arbeds og Aceralias samlede markedsandel falde fra [40-45 %]* inden afhændelsen til [35-40 %]*. Parterne vil afhænde en markedsandel på over [5-10 %]*, hvilket vil korrigere deres stilling på markedet. Tallene for 2000 er stort set de samme, som det fremgår at tabel 25.
TABEL 25
Newcos salg og tilbudte afhændelser
TABELPOSITION
(243) Med hensyn til kapaciteten vil de tilbudte afhændelser også i vidt omfang nedsætte Newcos markedsandel fra [40-45 %]* til [35-40 %]* i 2002-2003, som det fremgår af tabel 26.
TABEL 26
Newcos kapacitet og tilbudte afhændelser
TABELPOSITION
(244) Med sådanne markedsandele vil den opfattelse, at Newco ensidigt vil kunne forhøje priserne og indskrænke produktionen, blive mindre realistisk, navnlig som følge af, at de direkte konkurrenters konkurrencesituation potentielt vil blive forbedret efter afhændelserne.
(245) De tilbudte afhændelser vil forbedre markedsstrukturen i to henseender. Såfremt større konkurrenter som TKS eller Corus skulle købe nogle af anlæggene, vil dette mindske forskellen mellem deres og Newcos størrelse. Såfremt mindre konkurrenter (som Salzgitter eller Voest-Alpine) skulle købe nogle af anlæggene, vil der opstå en ny konkurrent med en markedsandel på ca. [5-10 %]*. Dermed vil der blive skabt en konkurrent af samme størrelsesorden som Arbed/Aceralia.
(246) Desuden vil de tilbudte afhændelser løse de problemer, der er påvist i klagepunktsmeddelelsen med hensyn til bilindustrien. Mere end 65 % af afhændelserne vedrører denne industri. Det fremgik af undersøgelsen, at godkendelsesprocessen finder sted på basis af de enkelte anlæg. Potentielle købere vil derfor også få adgang til nogle bilproducenter ved at købe de anlæg, der leverer stål til disse kunder. Som parterne har fremført i deres svar, foregår leveringen af stål til bilindustrien i realiteten på baggrund af tilbudsindhentning. Med de tilbudte afhændelser vil kunderne i bilindustrien kunne finde andre leverandører end Newco, da nye konkurrenter eller stærkere konkurrenter vil kunne afgive tilbud.
(247) Efter afhændelserne vil de største EF-stålproducenters fælles ejerskab desuden i vidt omfang forsvinde på markedet for galvaniserede stålprodukter. Dette vil mindske konkurrenternes incitament til og muligheder for potentielt at samordne deres adfærd.
(248) Endelig vil det forhold, at afhændelserne finder sted på de fusionerende virksomheders "hjemmemarked" (området bestående af Frankrig, Spanien og Portugal og Benelux-landene), også mindske incitamentet til at udviklet subkontinentale geografiske markeder for disse produkter.
(249) Disse konklusioner er blevet bekræftet af den markedsundersøgelse af de foreslåede løsninger, som Kommissionen har foretaget.
2. Distribution af stål
(250) De tilbudte afhændelser vil løse de konkurrenceproblemer, som Kommissionen har påvist med hensyn til en række distributionsmarkeder i Frankrig og Spanien/Portugal.
(251) I Frankrig vil afhændelsen af Cofrafer nedsætte Newcos samlede markedsandel fra ca. [40-45 %]* til ca. [35-40 %]* på markedet for stålservicecentre i 2000. Hvad angår markederne for lagerføring af flade produkter af kulstofstål og flammeskæring, vil Newcos markedsandele efter afhændelserne udgøre ca. [30-35 %]*. Vigtigere er det imidlertid, at afhændelsen vil fjerne overlapningerne på markedet for stålservicecentre, lagerføring og flammeskæring i Frankrig, da den omfatter alle Arbed/Aceralias aktiviteter inden for distribution af stål på disse markeder.
(252) Desuden vil afhændelsen af Bamesa i vidt omfang nedsætte Newcos markedsandele på markedet for stålservicecentre i Spanien/Portugal. På grundlag af markedsandelene i 2000 udgør Newcos andel i Bamesa ca. [15-20 %]* af markedet. Efter afhændelsen vil Newcos andel af markedet falde fra [45-50 %]* til [25-30 %]* i forhold til Grupo Ros' markedsandel på [10-15 %]*, Gutsers på [5-10 %]* og A. Gallardos på [5-10 %]*. Hvis der tages udgangspunkt i nationale markeder, vil Newcos markedsandel i Spanien blive nedsat fra [40-45 %]* til [25-30 %]* og fra [65-70 %]* til [30-35 %]* i Portugal. Med afhændelsen vil en konkurrent derfor i vidt omfang kunne øge sin markedsandel og dermed udligne den manglende balance, der forårsages af fusionen mellem Usinor, Arbed og Aceralia.
(253) Disse konklusioner er blevet bekræftet af den markedsundersøgelse af de foreslåede løsninger, som Kommissionen har foretaget.
3. Konklusion
(254) Kommissionen er derfor af den opfattelse, at tilsagnene i tilstrækkeligt omfang løser de konkurrenceproblemer, som Kommissionen har påvist både på markedet for galvaniseret stål og på markedet for distribution af stål.
VII. KONKLUSION
(255) På baggrund af ovenstående er Kommissionen nået til den konklusion, at under forudsætning af, at de tilsagn, der er anført i bilaget til denne beslutning, overholdes fuldt ud, vil den påtænkte fusion ikke give anledning til konkurrenceproblemer og navnlig ikke sætter Newco Steel i stand til:
- at bestemme priserne, at kontrollere eller indskrænke produktionen eller distributionen eller at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence på en betydelig del af markedet for de pågældende produkter, eller
- at unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten, navnlig ved at skabe en kunstig fortrinsstilling, som medfører en væsentlig fordel i adgangen til forsyningskilderne og afsætningsmarkederne.
(256) Da betingelserne i EKSF-traktatens artikel 66, stk. 2, således er opfyldt, bør den påtænkte fusion godkendes på betingelse af, at parterne fuldt ud overholder følgende tilsagn (med forbehold af ændringer i overensstemmelse med den revisionsklausul, der er indeholdt i bilaget, og):
[...]* (Se den ikke-fortrolige udgave af tilsagnene i bilaget).
(257) Disse aspekter af tilsagnene udgør betingelser, da strukturændringen på de relevante markeder kun kan opnås, hvis disse opfyldes (med forbehold af ændringer i overensstemmelse med revisionsklausulen). De øvrige aspekter af tilsagnene vedrørende de gennemførelsesskridt, der er nødvendige for at opnå den tilstræbte strukturændring, udgør forpligtelser som omhandlet i EKSF-traktatens artikel 66, stk. 5, afsnit 5 -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Transaktionen, hvorved selskaberne Arbed SA, Aceralia Corporación Siderúrgica SA og Usinor SA fusioneres til selskabet Newco Steel, godkendes herved i henhold til EKSF-traktatens artikel 66, stk. 2, forudsat at de tilsagn, der er anført i bilaget, og navnlig følgende betingelser overholdes fuldt ud:
[...]* (Se den ikke-fortrolige udgave af tilsagnene i bilaget).
Artikel 2
Dette beslutning er rettet til de anmeldende parter.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. november 2001.
Komission päätös,
tehty 21 päivänä marraskuuta 2001,
Arbed SA:n, Aceralia Corporación Siderúrgica SA:n ja Usinor SA:n uudeksi Newco Steel -yritykseksi sulautumisen hyväksymisestä
(Asia COMP/EHTY.1351 - Usinor/Arbed/Aceralia)
(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 3696)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(2003/215/EHTY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 66 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon tiedonannon yrityskeskittymien käsittelyä koskevien menettelyjen yhteensovittamisesta EHTY:n ja EY:n perustamissopimusten mukaisesti(1),
ottaa huomioon osapuolten 18 päivänä kesäkuuta 2001 tekemän ilmoituksen ja myöhemmin toimittamat tiedot,
ottaa huomioon 19 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyn komission kirjeen, jossa osapuolille annetaan tiedoksi komission vakavat huolenaiheet,
on antanut asianosaisille yrityksille tilaisuuden vastata komission esittämiin väitteisiin,
ottaa huomioon kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tässä asiassa antaman loppukertomuksen(2),
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Komissio vastaanotti 18 päivänä kesäkuuta 2001 EHTY:n perustamissopimuksen 66 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla Luxemburgiin rekisteröitynyt Arbed SA (Arbed), Arbedin määräysvallassa oleva Espanjaan rekisteröitynyt Aceralia Corporación Siderúrgica SA (Aceralia)(3), ja Ranskaan rekisteröitynyt Usinor SA (Usinor) sulautuvat uudeksi Luxemburgiin rekisteröitäväksi yritykseksi, jonka alustavana nimenä on Newco Steel (Newco), ilmoittamallaan julkisella tarjouksella vaihtaa Aceralian, Arbedin ja Usinorin osakkeita äskettäin perustetun uuden yrityksen osakkeisiin.
(2) Tutkittuaan ilmoituksen komissio päätteli, että ehdotettu yrityskeskittymä kuuluu EHTY:n perustamissopimuksen 66 artiklan ja 80 artiklan soveltamisalaan. Niiltä osin kuin ehdotettu yrityskeskittymä koskee tuotteita tai markkinoita, jotka eivät kuulu EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan (nimittäin mittatilaustyönä tehdyt teräslevyt, rakennusprofiilit, kerroslevyt ja teräsputket), sovelletaan yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 4064/89(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(5)(6). Tämä päätös koskee vain niitä ehdotetun yrityskeskittymän osia, jotka kuuluvat EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan.
I OSAPUOLET
(3) Aceralia on osakeyhtiöksi (sociedad anónima) rekisteröity Espanjan lain mukaan muodostettu yhtiö. Se on Arbedin määräysvallassa. Aceralia on Espanjan suurin teräksen tuottaja, ja se valmistaa ja jakelee litteitä terästuotteita, pitkiä terästuotteita ja jalostettuja terästuotteita. Nämä liiketoiminta-alat kuuluvat EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan. Aceralia tuottaa myös tietyntyyppisiä pieniä hiilisaumahitsattuja putkia ja rakennusalan tuotteita ja harjoittaa jalostustoimintaa. Jälkimmäiset liiketoiminnat kuuluvat EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan.
(4) Arbed on osakeyhtiöksi (société anonyme) rekisteröity Luxemburgin lain mukaan muodostettu yhtiö. Se on suuri eurooppalainen teräksen tuottaja, jolla on merkittävää toimintaa Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Brasiliassa ja Yhdysvalloissa. Sen tärkeimpiä liiketoiminta-aloja ovat terästuotteiden (raskaat ja kevyet pitkät tuotteet, litteät tuotteet ja ruostumattomat terästuotteet mukaan luettuina) tuotanto ja jakelu, rautaromukauppa ja joidenkin raaka-aineiden (etenkin ferrometallien ja kirjometallien) jakelu terästeollisuudelle. Arbedilla on muutakin toimintaa konepajateollisuuden alalla. Nämä liiketoiminnat kuuluvat osittain EHTY:n perustamissopimuksen ja osittain EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan. Arbedin ja sen määräysvallassa olevan Aceralian yhteinen maailmanlaajuinen liikevaihto oli 13232 miljoonaa euroa vuonna 2000.
(5) Usinor on osakeyhtiöksi (société anonyme) rekisteröity Ranskan lain mukaan muodostettu yhtiö. Se on yksi yhteisön suurimmista teräksen tuottajista, ja sillä on toimintaa Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Yhdysvalloissa. Usinor valmistaa, jalostaa ja jakelee terästuotteita (etenkin litteitä hiiliterästuotteita, ruostumattomia terästuotteita ja muita seosteisia terästuotteita). Nämä liiketoiminnat kuuluvat osittain EHTY:n perustamissopimuksen ja osittain EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan. Usinorin maailmanlaajuinen liikevaihto oli 15733 miljoonaa euroa vuonna 2000.
II TOIMENPIDE
(6) Ehdotettu keskittymä on oikeudelliselta kannalta täydellinen sulautuma, jossa kaikki Aceralian, Arbedin ja Usinorin liiketoiminnat yhdistyvät täydellisesti. Tähän tarkoitukseen luodaan yksi uusi yritys, Newco Steel (Newco), joka on rakenteeltaan täysin integroitunut konserni. Newco rekisteröidään osakeyhtiöksi (société anonyme) Luxemburgin lain mukaan, ja sen perustamisen tarkoituksena on tarjota jokaisen osapuolen koko liikkeeseen lasketun osakepääoman vaihtamista sen osakkeisiin. Se aikoo samanaikaisesti tehdä kolme ehdollista vaihtotarjousta kaikille Aceralian, Arbedin ja Usinorin tavallisille osakkeille, jotka ovat tarjouksen tekoajankohtana osakkeenomistajien hallussa. Kaikkien kolmen tarjouksen ehtona on, että osakkeiden vaihtaja hyväksyy vähintään 75 prosenttia Aceralian, Arbedin ja Usinorin liikkeeseen lasketuista osakkeista. Tarjousten päättyessä Aceralian osakkeenomistajilla on noin 20,1 prosenttia Newcon osakkeista, Arbedin osakkeenomistajilla 23,4 prosenttia ja Usinorin osakkeenomistajilla loput 56,5 prosenttia.
III YRITYSKESKITTYMÄ
(7) Koska ilmoituksen tehneet osapuolet harjoittavat toimintaa terästuotteiden valmistuksen ja jakelun alalla, ovat ne EHTY:n perustamissopimuksen 80 artiklassa tarkoitettuja yrityksiä. Ilmoitettu liiketoimi on siis EHTY:n perustamissopimuksen 66 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yrityskeskittymä.
IV MENETTELY
(8) Komissio päätti käynnistää 19 päivänä heinäkuuta 2001 perusteellisen tutkimuksen ehdotetusta yrityskeskittymästä niiden tuotteiden osalta, jotka kuuluvat EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan, sillä toimenpide herättää vakavan huolen siitä, että osapuolet saavat mahdollisuuden haitata tehokasta kilpailua tai kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä. Osapuolille tiedotettiin lisätutkimuksesta 19 päivänä heinäkuuta päivätyllä kirjeellä.
(9) Komissio hyväksyi 28 päivänä syyskuuta 2001 väitetiedoksiannon EHTY:n perustamissopimuksen 66 artiklan ja yrityskeskittymien käsittelyä koskevien menettelyjen yhteensovittamisesta EHTY:n ja EY:n perustamissopimusten mukaisesti koskevan tiedonannon 4 kohdan mukaisesti. Komission alustava päätelmä oli, että ehdotettu keskittymä antaisi osapuolille mahdollisuuden haitata tehokasta kilpailua tai kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä.
(10) Niiden ehdotetun keskittymän kattamien tuotteiden osalta, jotka eivät kuulu EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan, komissio päätti 19 päivänä heinäkuuta 2001, ettei toimenpiteen soveltumisesta yhteismarkkinoille tai ETA-sopimuksen toimintaan ole vakavia epäilyjä(7).
V ARVIOINTI 66 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAAN
A. TAUSTA: TERÄSTEOLLISUUS
1. TUOTANTOPROSESSI
(11) Ennen kuin käsitellään yksityiskohtaisesti merkityksellisiä tuotemarkkinoita, on hyvä esittää puitteet, joissa teollisuudenala toimii. Teräs on yksi tärkeimmistä materiaaleista, joita yhteiskuntamme käyttää. Terästä on rakennuksissa, joissa asumme ja työskentelemme, sitä on kulkuneuvoissa, joita käytämme, ja sitä tarvitaan kuluttamamme ruoan ja juoman tuotantoon ja jakeluun. Teräs on lisäksi lähes kaiken ellei aivan kaiken muun tehdasteollisuuden olennainen raaka-aine.
(12) Teräksentuotanto on hyvin pääomavaltaista. Taloudellinen mittakaava on vähimmilläänkin suuri, ja alalla tehtävät investoinnit ovat hyvin spesifisiä. Markkinoille pääsylle on siis hyvin korkeat esteet. Vertikaalinen integroituminen on muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta sääntönä. Useimmilla tuottajilla on hallinnassaan merkittävä osa tuotantoketjua, ja moni on integroitunut tuotantoketjun loppupäässä teräksen jakelun ja ensimmäisestä jalostuksesta saatavien tuotteiden kuten putkien, levyjen ja profiileiden aloille.
(13) Ensimmäinen tärkeä erottelu terästeollisuudessa perustuu lähinnä teräksen kemialliseen koostumukseen. Teräs voidaan jakaa kolmeen päälajiin: hiiliteräs, ruostumaton teräs sekä erikois- tai seosteräkset. Tätä päätöstä varten ei ole tarpeellista käsitellä tarkemmin seosteräksiä, sillä niihin ei liity mitään ongelmia.
(14) Hiiliteräs on näistä teräksistä tunnetuin, ja sitä käytetään useissa eri sovelluksissa kuten autojen rungoissa, juomatölkeissä, rakennusteollisuuden kannatinpalkeissa ja vahvistusaineissa ja niin edelleen. Ruostumattomassa teräksessä on merkittävä osuus kromia ja nikkeliä, ja siksi se on hiiliterästä paljon kalliimpaa. Sitä käytetäänkin lähinnä sovelluksissa, joiden on kestettävä syöpymistä ja/tai korkeita lämpötiloja.
(15) Teräksen fyysisiä ominaisuuksia voidaan muunnella muuttamalla sen kemiallista koostumusta tai käsittelemällä sitä tuotantovaiheessa tai sitä seuraavissa valmistusprosesseissa. Esimerkiksi sekä juomatölkit, jotka vaativat erittäin taipuisaa materiaalia, että veitset, jotka vaativat erittäin kovaa materiaalia (säilyäkseen terävinä), tehdään erilaisista hiiliteräksistä.
(16) Lähes kaikessa maailman terästuotannossa käytetään nykyään kahta teräksen valmistusprosessia: integroitua prosessia ja valokaariuuniprosessia. Integroitu prosessi on pääomavaltaisin. Siinä valmistetaan rautamalmista, koksista ja kalkkikivestä nesterautaa, joka jalostetaan teräkseksi happikonvertterissa. Teräksen lopullinen kemiallinen koostumus määritellään tässä vaiheessa tai erillisessä astiassa. Toisessa tuotantoprosessissa rautaromu (ja toisinaan pelkistetty rauta tai raakarauta) sulatetaan valokaariuunissa. Tämän jälkeen siihen lisätään tarvittavat ainekset halutun kemiallisen koostumuksen saamiseksi. Nestemäisestä teräksestä valmistetaan jatkuvavalumenetelmällä puolivalmisteita, jotka jalostetaan valssaamossa erilaisiksi terästuotteiksi.
(17) Yleensä litteät terästuotteet, jotka aiheuttavat tässä päätöksessä mainittuja kilpailuongelmia, tuotetaan integroidulla prosessilla, sillä siten voidaan tuottaa terästä ilman rautaromun sisältämiä kuona-aineita. Huonolaatuisia litteitä terästuotteita voidaan tuottaa valokaariuuniprosessilla, mutta sovelluksiin, joissa teräksessä ei saa olla kuona-aineita, on pakko käyttää integroitua prosessia.
(18) Kaikissa prosesseissa teräksestä valmistetaan jatkuvavalumenetelmällä puolivalmisteita, aihioita ja teelmiä pitkiin tuotteisiin ja levyaihioita litteisiin tuotteisiin. Levyaihiot kuumavalssataan kvarttolevyiksi ja nauhoiksi (joko leveän tai kapean nauhan valssaamoissa). Leveät nauhat voidaan halkaista kapeiden nauhojen tuotantoon ja/tai katkaista ohutlevyjen tuotantoon. Lähes kaikki kvarttolevyt, kuumavalssatut kapeat nauhat ja teräsohutlevyt myydään tässä tilassa, eikä teräksen tuottaja jalosta niitä pitemmälle.
(19) Osa kuumavalssatuista leveistä nauhoista myydään suoraan asiakkaille, myös teräspalvelukeskuksiin, jotka voivat halkaista tai katkaista ne. Suuri osa tuotetusta kuumavalssatusta leveästä nauhasta jalostetaan kylmävalssatuksi nauhaksi, joka on ohuempaa ja joka on paremmin pintakäsiteltyä. Osa kylmävalssatusta materiaalista myydään tässä vaiheessa, mutta merkittävä osa metallipinnoitetaan tinalla tai kromilla tölkkiteollisuutta varten tai sinkillä. Sinkki suojelee terästä syöpymiseltä, ja se voidaan levittää upottamalla teräsnauha sulaan sinkkiin (kuumasinkitty nauha) tai elektrolyyttisesti (sähkösinkitty nauha). Sinkityn teräksen tärkeimpiä käyttäjiä ovat auto- ja rakennusteollisuus. Joitakin orgaanisesti pinnoitettuja (lähinnä kuumasinkittyjä) sinkittyjä materiaaleja lukuun ottamatta suurin osa pinnoitetusta materiaalista myydään pakkausteräksenä, kuumasinkittynä tai sähkösinkittynä teräksenä.
(20) Valokaariuuniprosessia käyttävät tuotantolaitokset sijaitsevat yleensä rautaromulähteiden lähettyvillä. Integroitua prosessia käyttävät tuotantolaitokset voidaan erotella yleensä melko nykyaikaisiin rannikkolaitoksiin ja sisämaalaitoksiin. Sisämaalaitokset perustettiin rautamalmin ja hiilen paikallisen saatavuuden mukaan. Nykyään lähes kaikki Euroopan terästuotannossa käytettävä hiili ja rautamalmi tuodaan muualta. Tämä tarjoaa tiettyjä etuja rannikkolaitoksille, etenkin niille, joissa on syvävesisatama.
(21) Tuotantovaiheiden kuvauksesta käy selkeästi ilmi, ettei eri tuotteilla ole keskenään samanlaista lisäarvoa. Tämä taas heijastuu erilaisiin kannattavuusasteisiin. Tuotantopään loppuosan tuotteilla on suurempi lisäarvo, ja ne tuottavat huomattavasti enemmän ennen veroja, poistoja ja kuoletuksia, kuten kuvasta 1 voidaan todeta.
KUVA 1
Indikatiiviset hintatasot (kuumavalssattu nauha = 100)
[KUVA POISTETTU]*(8)
Lähde:
osapuolet
(22) Litteiden tuotteiden myynti yhteisössä vuonna 2000 on esitetty taulukossa 1.
TAULUKKO 1
Litteiden tuotteiden myynti yhteisössä vuonna 2000
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet.
2. TERÄKSEN VALMISTAJAT
(23) Osapuolten mukaan Euroopan terästeollisuuden keskittyminen ei ole kovin suurta. Tämä on saattanut pitää aikaisemmin paikkansa, mutta kymmenen viime vuoden aikana on tapahtunut merkittävää yhdistymistä. Nykyään on viisi suurta teräsyhtiötä: Usinor, TKS, Corus, Riva ja Arbed/Aceralia. Näiden jälkeen tulee lukuisia huomattavasti pienempiä tuottajia, kuten Voest-Alpine, Rautaruukki, Salzgitter, Duferco ja SSAB. Tuotemarkkinoista riippuen viiden suurimman tuottajan myynti edustaa 50-85 prosenttia kokonaiskulutuksesta.
(24) Ensimmäinen teräksen valmistajien ryhmä koostuu suurista integroiduista yrityksistä, jotka valmistavat terästuotteita kaikilla tuotantotasoilla. Ne tuottavat kaikki litteitä tuotteita, ja TKS, Arbed /Aceralia ja Usinor tuottavat myös ruostumatonta terästä (Corus omistaa osan ruostumatonta terästä tuottavasta AvestaPolaritista). Lisäksi Corusilla ja Arbed/Aceralialla on merkittävää toimintaa pitkien tuotteiden alalla. Nämä kaikki ovat syntyneet hiljattain toteutuneissa keskittymissä. Usinor hankki Cockerill Sambren, joka oli puolestaan hankkinut Ekostahlin. TKS on perättäisten yhdentymisten tulos Saksassa, etenkin yhdentymisistä Kruppin ja Hoeschin välillä, jotka myöhemmin sulautuivat Thyssenin kanssa. Corus on British Steelin ja Hoogovensin sulautuman tulos. Arbed hankki Stahlwerke Bremenin ja sen jälkeen määräysvallan Aceraliassa, joka on sittemmin hankkinut Ucinin ja Aristrainin. Riva hankki yksityistetyn ILVAn.
(25) Nämä suuret tuottajat toimivat lukuisissa kohteissa eri Euroopan maissa ja kolmansissa maissa. Niillä on integroituneita tuotantolaitoksia, joissa hiilestä ja rautamalmista valmistettua terästä tuotetaan ja jalostetaan. Ne pystyvät tarjoamaan laajan valikoiman litteitä tuotteita. Useimmat niistä tuottavat myös ruostumattomia tuotteita ja pitkiä tuotteita. Kyseiset tuottajat toimivat myös teräksen jakelun ja tuotantoketjun loppupään tuotteiden parissa. Esimerkiksi ryhmän pienimmällä yrityksellä, Rivalla, on 44 erikokoista tuotantolaitosta, muun muassa valtava Taranton integroitu terästehdas.
(26) Toiseen teräksen valmistajien ryhmään kuuluu pienehköjä eurooppalaisia tuottajia, joilla ei ole samanlaista mittakaavaa tai tuotevalikoimaa kuin johtavilla toimijoilla, mutta jotka keskittyvät kapeaan erikoisalaan markkinoilla (tuotteiden ja/tai alueen mukaan). Tähän toissijaisten toimijoiden ryhmään kuuluvat seuraavat litteiden tuotteiden tuottajat, joilla on integroidut tuotantolaitokset: Voest-Alpine, Rautaruukki, SSAB ja Salzgitter. Yksi näistä yrityksistä totesikin komission kyselylomakkeessa, että "konserni ei pidä itseään teräksen suurtuottajana vaan pikemminkin korkealaatuisten terästuotteiden erikoistuneena valmistajana ja jalostajana". On myös olemassa huomattava määrä pitkien tuotteiden tuottajia, jotka käyttävät pääasiallisesti valokaariuuniprosessia.
(27) Ehdotetulla toimenpiteellä luotaisiin Euroopan ja maailman suurin teräsyhtiö. Kuvasta 2 voi nähdä Euroopan teräksen tuottajien suhteelliset koot laskettuina sen perusteella, kuinka paljon ne myyvät litteitä hiiliterästuotteita, jotka aiheuttavat tässä päätöksessä käsiteltävät ongelmat.
KUVA 2
Litteiden hiiliterästuotteiden kokonaismyynti (vuonna 2000)
PIC FILE= "L_2003088FI.000501.TIF
B. MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT
1. ALUSTAVAT HUOMIOT
(28) Ehdotetun keskittymän kohteena on hiiliterästuotteiden ja ruostumattomien terästuotteiden tuotanto, molempien jalostaminen kuumavalssatuiksi litteiksi tuotteiksi, jatkojalostaminen kylmävalssauksen avulla sekä metallituotteiden ja orgaanisesti pinnoitettujen tuotteiden, sähköteknisten ohutlevyjen ja pakkausteräksen tuotanto. Newco aikoo lisäksi toimia teräksen jakelussa teräspalvelukeskusten, tukkukeskusten ja happileikkauskeskusten verkoston kautta.
2. TERÄSTUOTTEET
a) Ero hiiliterästuotteiden, erittäin seostetusta teräksestä valmistettujen tuotteiden ja ruostumattomien terästuotteiden välillä
(29) Aiempien komission päätösten(9) mukaan hiiliterästuotteet muodostavat ruostumattomista terästuotteista ja erittäin seostetusta teräksestä valmistetuista tuotteista erilliset tuotemarkkinat.
(30) Hiiliterästuotteita ei voida korvata erittäin seostetusta teräksestä valmistetuilla tuotteilla, sillä 1) niiden kemiallinen koostumus on erilainen, 2) niiden hinnat ovat hyvin erilaiset ja 3) niiden sovellusalueet ovat erilaiset(10). Lisäksi hiiliterästuotteita tuotetaan laitoksissa, joita ei ole varustettu erittäin seostetusta teräksestä valmistettujen tuotteiden valmistamiseen.
(31) Hiiliterästuotteet muodostavat ruostumattomista terästuotteista erilliset markkinat etenkin siksi, että seostamattoman teräksen, ruostumattoman ja kuumankestävän teräksen ja muiden seosterästen kemialliset koostumukset ovat niin erilaiset(11). Ruostumaton teräs on seos, joka sisältää vähintään 10,5 prosenttia kromia ja mahdollisesti muita seosaineita sekä enintään 1,2 prosenttia hiiltä(12). Ruostumattoman teräksen tuotanto eroaa hiiliteräksen tuotannosta siinä, että teräkseen lisätään sulatusprosessissa kromia, nikkeliä ja muita seosaineita, joilla saadaan lopputuotteeseen metallurgisia eroja verrattuna tavalliseen teräkseen(13).
b) Litteät hiiliterästuotteet muodostavat pitkistä hiiliterästuotteista erilliset tuotemarkkinat
(32) Komissio on jo lukuisia kertoja päätellyt, että litteät terästuotteet muodostavat pitkistä terästuotteista erilliset tuotemarkkinat(14).
(33) Terästehtaassa tuotettu teräs valetaan muottiin ja jalostetaan muokkaamalla se lopullisen asiakkaan haluamiksi tuotteiksi. Valssatut terästuotteet voidaan jakaa litteisiin tuotteisiin (kuumavalssatut leveät nauhat, kuumavalssatut kapeat nauhat, kvarttolevyt ja ohutlevyt) ja pitkiin tuotteisiin (muototeräkset ja teräspalkit, rautatien kestorakenteet, muototangot ja leveät harkot). Litteitä ja pitkiä terästuotteita tuotetaan eri valssaamoissa, ja niitä ostetaan eri tarkoituksiin. Useimmat valssaamot on rakennettu tiettyä lopputuotetta varten, eikä niitä juuri koskaan muunneta muihin käyttötarkoituksiin(15). Lisäksi litteiden ja pitkien tuotteiden sovelluksissa ja hinnoissa on merkittäviä eroja. Litteiden terästuotteiden markkinat voidaan siis erottaa pitkien terästuotteiden markkinoista.
c) Litteät hiiliterästuotteet: ero kuumavalssattujen ja kylmävalssattujen tuotteiden välillä
(34) Komissio on todennut aiemmissa päätöksissään, että kuumavalssatut litteät hiiliterästuotteet ja kylmävalssatut litteät hiiliterästuotteet muodostavat keskenään erilliset tuotemarkkinat(16).
(35) Vain pieni osa kuumavalssatuista litteistä tuotteista myydään sellaisenaan käytettäviksi. Yli puolet jatkojalostetaan kylmävalssaamalla. Kylmävalssaamisella vähennetään huomattavasti paksuutta, lisätään koon tarkkuutta, tasoitetaan pintaa ja työstökarkaisemisen jälkeen saadaan lisää vahvuutta(17). Kuumavalssatuilla tuotteilla ei ole samoja pintaominaisuuksia kuin kylmävalssatuilla tuotteilla(18). Kylmävalssaamisen tuoma lisäarvo on huomattava, noin 25-30 prosenttia.
(36) Nykyaikaisessa leveiden nauhojen kuumavalssaamisessa saadaan vähimmäispaksuudeksi 1,5 millimetriä. Ohuemmat nauhat ja levyt, joita käytetään etenkin autoteollisuudessa ja pinnoituksen jälkeen pakkaus- ja rakennusteollisuudessa, vaativat jatkojalostusta kylmävalssaamoissa, joissa voidaan saavuttaa 0,12-0,15 millimetrin vähimmäispaksuus(19).
(37) Litteiden hiiliterästuotteiden alalla voidaan siis erottaa toisistaan kuumavalssatut ja kylmävalssatut litteät tuotteet.
i) Kuumavalssatut litteät hiiliterästuotteet
(38) Kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden markkinoilla osapuolet erottavat seuraavat tuotteet:
- Kuumavalssatut leveät nauhat, jotka valssataan ensin leveän nauhan valssaamoissa ja sitten kierretään kelalle.
- Kuumavalssatut levyt, nelikulmaiset tai suorakaiteen muotoiset, jotka saadaan nauhan katkaisemisesta.
- Kuumavalssatut kapeat nauhat, joiden leveys on viimeistelyn jälkeen alle 600 millimetriä ja jotka voidaan tuottaa erityisissä valssaamoissa tai halkaisemalla leveä nauha halutun levyiseksi.
- Kvarttolevyt, tuotteet, jotka eivät ole kelalla ja joiden mitat, etenkin paksuus, ovat hyvin erilaiset kuin minkään muun kuumavalssatun litteän hiiliterästuotteen.
(39) Osapuolet väittävät, että kaikki kuumavalssatut litteät hiiliterästuotteet, kvarttolevyjä lukuun ottamatta, muodostavat yhdet ainoat merkitykselliset tuotemarkkinat. Kvarttolevyt eroavat muista fyysisten ominaisuuksiensa (muodon, paksuuden ja leveyden) suhteen, ja niitä tuotetaan eri laitteilla ja prosesseilla, eli ne muodostavat näin ollen erilliset tuotemarkkinat.
(40) Kvarttolevy on levy(20), joka valmistetaan erityisissä kvarttolevyvalssaamoissa neljällä valssaimen telalla (neljällä suurvalssaimella) ja jota ei paksuutensa takia voida kiertää kelalle(21). Kuten osapuolet kuvailivat CO-lomakkeessa, kvarttolevyillä on aivan erityiset fyysiset ominaisuudet: niitä ei kierretä kelalle ja niiden mitat ovat hyvin erilaiset kuin minkään muun kuumavalssatun litteän hiiliterästuotteen mitat: a) niiden paksuus voi olla jopa 400 millimetriä, kun taas kuumavalssattujen kelojen enimmäispaksuus on 25 millimetriä, b) niiden leveys voi olla jopa 5000 millimetriä verrattuna kuumavalssattujen kelojen 2200 millimetrin enimmäisleveyteen. Lisäksi kvarttolevyjä käytetään erilaisissa sovelluksissa kuin ohuita litteitä terästuotteita, etenkin teollisuuslaite-, kone-, energia-, ydin-, kemian- ja petrokemian-, kaasu-, laivanrakennus-, metallityö-, höyrykattila- ja työkaluteollisuudessa. Kaikilla näillä aloilla kvarttolevyjen mitat tarjoavat teräksen käyttäjille huomattavaa taloudellista etua (verrattuna esimerkiksi kapeisiin litteisiin terästuotteisiin). Edellä mainittujen huomioiden perusteella komissio päättelee, että kvarttolevyt muodostavat erilliset tuotemarkkinat.
(41) Muiden kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden kohdalla on syytä miettiä, muodostavatko kuumavalssatut leveät nauhat erilliset tuotemarkkinat. Kuumavalssattu leveä nauha on yli 600 millimetriä leveää nauhaa, joka tuotetaan levyaihioista automatisoiduissa nauhojen kuumavalssaamoissa ja kierretään keloiksi(22). Leveän nauhan osuus kaikkien kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden myynnistä (kvarttolevyjä lukuun ottamatta) on noin 82 prosenttia. Tarjontapuolen korvattavuus kuumavalssatun leveän nauhan, kapean nauhan ja ohutlevyjen välillä on niin korkea, että kaikkien kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden (kvarttolevyjä lukuun ottamatta) voidaan päätellä kuuluvan samoihin merkityksellisiin tuotemarkkinoihin. Näin ollen, ellei asiaa erikseen mainita, tarkoitetaan tässä päätöksessä kuumavalssatuilla litteillä hiiliterästuotteilla kaikkia kuumavalssattuja litteitä hiiliterästuotteita, kvarttolevyjä lukuun ottamatta (toisin sanoen leveää nauhaa, kapeaa nauhaa ja ohutlevyjä).
ii) Kylmävalssatut litteät hiiliterästuotteet
(42) Kylmävalssatut litteät hiiliterästuotteet muodostavat kuumavalssatuista litteistä hiiliterästuotteista erilliset tuotemarkkinat. Osapuolet väittävät, ettei kylmävalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden markkinoilla pidä erottaa toisistaan keloja ja ohutlevyjä. Väite on yhdenmukainen komission aiempien päätösten kanssa(23).
(43) Lisäksi EHTY:n perustamissopimuksen liitteen I mukaan alle 500 millimetriä leveät kylmävalssatut litteät tuotteet eivät kuulu EHTY:n perustamissopimuksen vaan EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan. Nykyisten tuotantoprosessien ja tarjontaolojen valossa erottelu ei kuitenkaan ole enää tarkoituksenmukainen tarkasteltaessa sulautumia kilpailun näkökulmasta. Sekä yli että alle 500 millimetriä leveät kylmävalssatut litteät tuotteet tuotetaan nykyään samoissa valssaamoissa. Alle 500 millimetriä leveitä ohutlevyjä voidaan lisäksi saada halkaisemalla leveää nauhaa. Aiempien komission päätösten(24) mukaisesti ehdotetun keskittymän vaikutusten arviointia varten voidaan siis päätellä, että tuotteen leveydestä riippumatta on vain yhdet tuotemarkkinat paitsi kylmävalssatuille litteille hiiliterästuotteille myös tuotantoketjun loppupään markkinoiden jatkojalostetuille tuotteille kuten erilaisille pinnoitetuille litteille tuotteille.
(44) Kylmävalssatut litteät hiiliterästuotteet on tarkoitettu lähinnä tuottajien omaan jatkojalostukseen, etenkin pinnoitetuiksi tuotteiksi, ja ne tulevat siten omaan käyttöön. Esimerkiksi noin 70-80 prosenttia ilmoituksen tehneiden osapuolten valmistamista kylmävalssatuista litteistä hiiliterästuotteista toimitetaan konsernin sisällä jatkojalostukseen. Komissio on todennut aiemmissa päätöksissään, että (pinnoittamattomat) kylmävalssatut litteät hiiliterästuotteet muodostavat pinnoitetuista tuotteista erilliset markkinat.
d) Sähkötekniset teräsohutlevyt
(45) Komission aiemman päätöksen(25) mukaisesti osapuolet väittävät, että sähkötekniset teräsohutlevyt muodostavat kylmävalssatuista hiiliteräksisistä ohutlevyistä erilliset tuotemarkkinat sähkömagneettisten ominaisuuksiensa (johtavuus ja sähkövastus) ja käyttösovellustensa (muuntajien valmistus, sähkömoottorit, jännitesarjat ja kytkimet sekä voimalaitosgeneraattorit) vuoksi.
(46) Osapuolet erottavat lisäksi toisistaan suuntaisrakeiset ja ei-suuntaisrakeiset sähkötekniset teräsohutlevyt, sillä niiden välillä on eroja sekä kysyntä- että tarjontapuolella. Komissio on aiemmin todennut, että suuntaisrakeiset ja ei-suuntaisrakeiset sähkötekniset teräsohutlevyt muodostavat toisistaan erilliset tuotemarkkinat(26). Molemmat tuotteet ovat puhdistettuja ja kylmävalssattuja, mutta niiden kanssa käytetään erilaisia karkaisuprosesseja, joilla materiaalin sähkömagneettiset ominaisuudet määritellään halutunlaisiksi. Näiden kahden tuotteen valmistukseen käytettävät laitteistot ovat hyvin erilaisia, eikä tarjontapuolella ole näin ollen mitään korvattavuutta. Myös kysyntäpuolella on eroja: suuntaisrakeisia käytetään lähes yksinomaan suuriin muuntajiin, kun taas ei-suuntaisrakeisten teräsohutlevyjen tärkeimpiä käyttökohteita ovat moottorit, generaattorit ja pienet muuntajat.
e) Litteän hiiliteräksen jatkojalostus: pinnoitetut tuotteet muodostavat pinnoittamattomista tuotteista erilliset markkinat
(47) Pinnoitus on tuotantoprosessi, joka tapahtuu kuumavalssauksen tai kylmävalssauksen jälkeen. Yli kaksi kolmasosaa kaikista yhteisössä tuotetuista kylmävalssatuista litteistä hiiliterästuotteista pinnoitetaan loppukäytön mukaisella pinnoitteella. Komissio on todennut, että pinnoitetut ja pinnoittamattomat kylmävalssatut litteät hiiliterästuotteet muodostavat erilliset tuotemarkkinat niiden erilaisten ominaisuuksien, hintojen ja sovellusten perusteella(27).
(48) Pinnoittamattoman kylmävalssatun nauhan ominaisuudet ovat pinnan viimeistelyn ja syöpymisen kestävyyden kannalta hyvin erilaiset verrattuna pinnoitetun kylmävalssatun nauhan ominaisuuksiin. Lisäksi pinnoituksen tuoma lisäarvo on huomattava, vaikka se vaihteleekin erilaisten pinnoitusmenetelmien välillä [20-30 prosentista]* (kuumasinkityt ohutlevyt) [75-85 prosenttiin]* (orgaanisesti pinnoitetut ohutlevyt) eli keskimäärin noin 35 prosenttia(28).
i) Ero metallipinnoitettujen ja orgaanisesti pinnoitettujen tuotteiden välillä
(49) Kuten osapuolet ovat ilmoituksessaan selittäneet, litteän hiiliteräksen syöpymisen kestävyyttä voidaan lisätä pinnoittamalla se sinkillä, tinalla tai muulla metallilla(29) ja/tai levittämällä sen päälle orgaaninen pinnoite(30).
(50) Osapuolet väittävät, että orgaanisesti pinnoitetut tuotteet muodostavat metallipinnoitetuista tuotteista erilliset markkinat, sillä niiden ominaisuudet ovat erilaiset, ja etenkin siksi, että orgaaninen pinnoite on huomattavasti kalliimpi(31) Lisäksi osapuolet väittävät, että merkitykselliset markkinat voivat olla orgaanisesti pinnoitetun teräksen markkinoita laajemmat ja kattaa useita kilpailevia tuotteita(32), etenkin orgaanisesti pinnoitetun alumiinin.
(51) Orgaanisen pinnoitteen ja metallipinnoitteen muodostamien markkinoiden ehdotettu jakaminen erillisiksi markkinoiksi on yhdenmukainen aiempien komission päätösten kanssa(33). Markkinatutkimuksessa ei kuitenkaan ole vahvistettu, että olisi olemassa laajemmat markkinat, jotka kattaisivat orgaanisesti pinnoitetun teräksen ja orgaanisesti pinnoitetun alumiinin.
ii) Läkkilevy ja sinkityt tuotteet
(52) Metallipinnoitetut nauhat voidaan jakaa karkeasti kahteen ryhmään: 1) pakkausteräs (läkkipelti ja elektrolyyttinen kromipinnoitettu teräs) ja 2) sinkitty teräs (kuumasinkitty ja sähkösinkitty teräs, sinkkiseospinnoitteet mukaan luettuina).
(53) Näiden tuoteryhmien hinnat ja sovellukset ovat hyvin vaihtelevia. Pakkausterästä käytetään lähes yksinomaan elintarvike- ja juomatölkkeihin. Sinkittyjä teräsnauhoja taas käytetään laajalti auto-, rakennus- ja konepajateollisuuksissa, joissa sinkkipinnoite estää teräksen syöpymistä ja siten pidentää sen käyttöikää. Näiden kahden tuoteryhmän välillä voidaan siis tehdä selkeä erottelu.
iii) Sinkityt tuotteet: kuumasinkityt ja sähkösinkityt tuotteet
(54) Sinkitykseen on kaksi eri tuotantoprosessia: kuumasinkitys ja sähkösinkitys.
(55) Kuumasinkityt tuotteet saadaan upottamalla kuumavalssattu tai kylmävalssattu teräs 460-asteiseen sinkkiin pinnoittaen siten kaikki paljaat pinnat sinkillä(34). Sähkösinkityt tuotteet taas saadaan levittämällä nauhojen yhdelle tai kummallekin puolelle elektrolyyttisen menetelmän mukainen pinnoite joko puhtaasta sinkistä tai sinkin ja nikkelin seoksesta.
(56) Osapuolten mukaan kuumasinkityt ja sähkösinkityt tuotteet kuuluvat samoille markkinoille eli sinkittyjen tuotteiden markkinoille (tosin markkinat saattavat niiden mukaan olla vielä laajemmat, jos otetaan huomioon metallipinnoitetun teräksen kanssa kilpailevat tuotteet)(35). Osapuolten mukaan molemmat tuotteet ovat kysynnän tasolla korvattavissa, ja korvattavuus on viime aikoina lisääntynyt kuumasinkittyjen tuotteiden ulkonäön ja suorituskyvyn parantumisen takia; täten kuumasinkittyjä ja sähkösinkittyjä tuotteita voidaan käyttää vaihtoehtoisesti kaikissa tärkeimmissä sovelluksissa (autoissa, kodinkoneissa ja metallikalusteissa), kunhan prosessia hieman mukautetaan, mutta mukauttaminen ei rajoita korvattavuutta. Lisäksi molempien syöpymisenkestävyys, pinnan laatu ja hinnat vastaavat toisiaan.
(57) Komissio on aiemmissa päätöksissään(36) esittänyt, että kuumasinkityt ja sähkösinkityt tuotteet saattavat muodostaa erilliset tuotemarkkinat, sillä ne eroavat ominaisuuksiltaan ja hinnoiltaan, mutta se on jättänyt sinkittyjen tuotteiden tarkemman erottelun avoimeksi.
(58) Markkinatutkimus on kuitenkin tässä tapauksessa osoittanut, että etenkin kuumasinkittyjen tuotteiden syöpymisen kestävyydessä, ulkonäössä ja suorituskyvyssä viime aikoina tapahtuneen edistyksen ansiosta vaikuttaa siltä, ettei kuumasinkittyjen ja sähkösinkittyjen tuotteiden ominaisuuksissa ole merkittäviä eroja. Asiakkaat ovat laajalti vahvistaneet pitävänsä molempia tuoteluokkia keskenään teknisesti vaihtoehtoisina useimpien sovellusten yhteydessä. Etenkin autoteollisuus, joka on sekä kuumasinkittyjen että sähkösinkittyjen tuotteiden suurin asiakasryhmä, käyttää molempia tuotteita tuotantoprosesseissaan, myös autonkorin ulkoisissa osissa, jotka aiemmin valmistettiin yksinomaan sähkösinkitystä teräksestä.
(59) Tämä voidaan osoittaa kuumasinkittyjen ja sähkösinkittyjen tuotteiden kysynnän kehittymisellä yhteisössä. Esimerkiksi vuonna 1993 myytiin autoteollisuudelle 70 prosenttia sähkösinkitystä teräksestä ja vain 27 prosenttia kuumasinkitystä teräsnauhasta. Vuoteen 2000 mennessä kuumasinkitystä teräksestä käytettiin autoteollisuudessa kuitenkin jo 44 prosenttia. Vuonna 1999 autoteollisuuden käyttämien metallipinnoitettujen tuotteiden kokonaismäärästä noin 60 prosenttia oli kuumasinkittyä ja 40 prosenttia oli sähkösinkittyä. Taulukossa 2 analysoidaan tätä kuumasinkityn ja sähkösinkityn teräksen kysynnän kehitystä aloittain. Teollisuuden ennusteiden mukaan autoteollisuus tulee lähivuosina käyttämään yhä enemmän kuumasinkittyä terästä.
TAULUKKO 2
Kuumasinkityn ja sähkösinkityn teräksen kysynnän arvioitu kehitys yhteisössä
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet.
(60) Kuumasinkityn teräksen ja sähkösinkityn teräksen hinnoista markkinatutkimus osoitti, että ne riippuvat pitkälti erityisistä laatuvaatimuksista (etenkin pinnoitteen paksuudesta ja kemiallisesta koostumuksesta, teräskannattimen paksuudesta, leveydestä, kemiallisesta koostumuksesta, lujuudesta jne.) ja tuotteiden käyttösovelluksista. Näin ollen on vaikea määritellä vertailukelpoista keskimääräistä hintaa tai vakiohintaa koko kuumasinkittyjen tai sähkösinkittyjen tuotteiden valikoimalle.
(61) Sinkityn ohutlevyn suurimpien tuottajien virallisten hintaluetteloiden mukaan (katso taulukko 3) näiden tuotteiden keskimääräinen hintaero yhteisössä on alle 5 prosenttia. Markkinatutkimus vahvisti, ettei kuumasinkityn ja sähkösinkityn teräksen välisen hintaeron vaihteluväli ole merkityksellinen.
TAULUKKO 3
Hintaerot kuumasinkityn ja sähkösinkityn teräksen välillä jäsenvaltioittain
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
mainituissa maissa toimivien tuottajien viralliset hintaluettelot.
(62) Komissio on näin ollen päätellyt, että merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat kaikki sinkityt tuotteet, eli sekä kuumasinkityn teräksen että sähkösinkityn teräksen.
f) Pakkausteräs: ero juomapakkauksissa käytetyn teräksen ja muun pakkausteräksen välillä
(63) Pakkausteräs koostuu erittäin ohuista (0,13-0,49 mm) hiiliteräskeloista tai -ohutlevyistä, jotka on pinnoitettu elektrolyyttisesti ohuella kerroksella tinaa (läkkipelti) tai kromia (elektrolyyttinen kromipinnoitettu teräs, tinaton teräs). Pakkausteräs voidaan jakaa kahteen lajiin käyttösovellusten mukaan: juomapakkauksissa käytetty teräs ja muu pakkausteräs. Erottelu perustuu seuraaviin tekijöihin: 1) juomatölkkien laatuvaatimukset ovat paljon korkeammat kuin muiden pakkausterästen (rasituksen kestävyys käsittelyn aikana, metallin laatu huokoisuuden osalta jne.), 2) tinauslinjojen on oltava leveät tölkkien tuotantolinjojen optimointia varten (1,2 metriä 1,0 metrin enimmäisleveyden sijasta) ja 3) juomapakkauksissa käytettävästä teräksestä on poistettava kaasu tyhjiössä ultratiheän hiiliteräksen tuottamiseksi. Vaikka juomatölkkien pakkausteräksen valmistuksen tuotantolinjoja voitaisiin teoriassa käyttää muun pakkausteräksen valmistukseen, tämä ei olisi taloudellisesti kannattavaa.
(64) Osapuolet väittävät, että juomatölkkimetallin merkityksellisten tuotemarkkinoiden pitäisi kattaa teräksen lisäksi alumiini, sillä molempia materiaaleja käytetään juomatölkkien valmistamiseen. Osapuolten mukaan eurooppalaisilla asiakkailla on vapaus valita, käyttävätkö ne tölkkeihin terästä vai alumiinia, sillä vaikka alumiini on kalliimpi raaka-aine, sen jalostaminen juomatölkkeihin kelpaavaksi on yksinkertaisempaa. Pakkausalumiinin ja -teräksen hinnat vaikuttavat siis toisiinsa. Vaikka perinteiset tölkinvalmistuksen tuotantolinjat on varustettu joko pakkausalumiinin tai pakkausteräksen käyttöön, ne voidaan muuttaa toisen materiaalin käyttöön (osapuolten laskelmien mukaan muuttaminen teräksestä alumiiniin maksaa [...]* miljoonaa euroa ja alumiinista teräkseen maksaa [...]* miljoonaa euroa); lisäksi nykyaikaisissa laitoksissa on vaihtokelpoiset linjat, joissa pakkausterästä ja alumiinia voidaan käyttää vaihtokelpoisesti. Osapuolet väittävät myös, että asiakkailla, jotka ovat suuria keskittyneitä juomatölkkien valmistajia, on riittävästi teräkselle ja alumiinille varattuja tuotantolinjoja, jotta ne voivat sopeutua nopeasti kysyntämuutoksiin ja vaihtaa materiaalista toiseen.
(65) Komissio on aikaisemmin päätellyt, että pakkausteräs muodostaa erilliset tuotemarkkinat(37). Komissio ei ole kuitenkaan määritellyt toistaiseksi, pitäisikö markkinat jakaa vielä pienempiin osiin, eli muodostavatko juomapakkauksissa käytetty pakkausteräs ja muut pakkausteräkset (tai metallit) toisistaan erilliset tuotemarkkinat. Tarkka jaottelu voidaan jättää avoimeksi myös ilmoitetun toimenpiteen arvioinnissa, sillä se ei vaikuta merkittävästi kilpailua koskevaan arviointiin.
(66) Osapuolten väitteestä, jonka mukaan teräs ja alumiini kuuluisivat samoihin juomapakkausten merkityksellisiin tuotemarkkinoihin, voidaan todeta komission hiljattain päätelleen, että pakkausteräs ja -alumiini yleisesti muodostavat erilliset merkitykselliset markkinat(38). Vaikka molemmissa tapauksissa lopputuotteet ovat samankaltaiset, näiden kahden materiaalin hinnoissa ja hintakehityksessä on merkittäviä eroja. Komission markkinatutkimus ei tässä tapauksessa vahvista alumiinin ja teräksen kuulumista samoille juomatölkkien markkinoille.
(67) Lopuksi osapuolet esittävät, että juomapakkausten markkinat saattavat kattaa alumiinin ja teräksen lisäksi myös kilpailevat materiaalit, kuten muovin ja lasin. Nämä kilpailevat materiaalit eivät kuulu samoille markkinoille kuin teräs tai alumiini, sillä materiaalien ominaisuudet ovat täysin erilaiset, lasi- ja muovipullojen täyttämiseen käytetään aivan erilaisia laitteita ja ne ovat erihintaisia.
g) Ruostumattomasta teräksestä valmistetut litteät tuotteet: ero kuumavalssattujen ja kylmävalssattujen tuotteiden välillä
(68) Ruostumaton teräs voidaan erottaa hiiliteräksestä ja seosteräksistä fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksiensa perusteella, etenkin syöpymisen kestävyyden ja lämmön kestävyyden takia. Se soveltuu näin ollen ainutlaatuisesti joihinkin sovelluksiin muun muassa jalostusteollisuudessa, autoteollisuudessa, hygieniatuotteissa ja aterimissa(39).
(69) Aiemmissa päätöksissään komissio on määritellyt erilliset tuotemarkkinat kuumavalssatuille ja kylmävalssatuille ruostumattomille litteille tuotteille(40). Osapuolet tuovat esiin, että erot kuumavalssattujen ja kylmävalssattujen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tuotteiden välillä ovat katoamassa ruostumattoman teräksen alalla saavutettujen teknisten edistysten myötä, mutta ne myöntävät, että päällekkäisyydet kuumavalssatun ja kylmävalssatun ruostumattoman teräksen välillä ovat vielä vähäisiä.
i) Kuumavalssatut ruostumattomasta teräksestä valmistetut litteät tuotteet
(70) Kuten kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden tapauksessa, komissio on päätellyt, että kuumavalssatun leveän nauhan, kapean nauhan ja ohutlevyn tarjontapuolen korkean korvattavuuden takia kaikki kuumavalssatut ruostumattomasta teräksestä valmistetut litteät tuotteet (kvarttolevyjä lukuun ottamatta) kuuluvat samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille.
ii) Kylmävalssatut ruostumattomasta teräksestä valmistetut litteät tuotteet
(71) Kylmävalssatut ruostumattomat litteät tuotteet (nauha ja ohutlevy) valmistetaan kylmävalssaamalla kuumavalssattua nauhaa. Ne muodostavat erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat, sillä ne eroavat kuumavalssatuista litteistä tuotteista ominaisuuksiltaan (etenkin pinnan viimeistely), käyttötarkoituksiltaan ja hinnoiltaan(41). Kylmävalssattuja ruostumattomia litteitä tuotteita käytetään useilla eri teollisuudenaloilla, joilla on seuraavat laatuvaatimukset(42): 1) lämmön kestävyys, kestävyys ruostetta vastaan ja kestävyys happoa (syöpymistä) vastaan, 2) teräksen rakenteellinen peruslaatu, kuten syvävetokelpoisuus/hitsattavuus ja 3) pitkälti esikäsitelty pinta, joka on sileä ja hyvännäköinen.
(72) Lisäksi alle 500 millimetriä leveä kylmävalssattu nauha kuuluu EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan, kun taas yli 500 millimetriä leveä kylmävalssattu nauha kuuluu EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan(43). Erottelu ei kuitenkaan ole enää tarkoituksenmukainen, sillä nykyaikaiset kylmävalssaamot pystyvät tuottamaan useita eri leveyksiä, jotka ovat sekä yli että alle 500 millimetriä, ja kapeampia nauhoja saadaan myös halkaisemalla leveämpää materiaalia. Komissio katsoo näin ollen, että jaottelu on keinotekoinen ja että kaikki kylmävalssattu ruostumattomasta teräksestä valmistettu nauha kuuluu samoille markkinoille(44).
h) Päätelmät
(73) Näin ollen komissio päättelee, että seuraavat tuoteryhmät muodostavat merkitykselliset tuotemarkkinat, jotka on otettava huomioon ilmoitetun toimenpiteen kilpailua koskevassa arvioinnissa:
1) kuumavalssatut litteät hiiliterästuotteet;
2) kvarttolevyt;
3) kylmävalssatut litteät hiiliterästuotteet;
4) ei-suuntaisrakeiset sähkötekniset teräsohutlevyt;
5) sinkitty teräs;
6) orgaanisesti pinnoitettu hiiliteräs;
7) pakkausteräs tai vaihtoehtoisesti erilliset markkinat a) juomapakkauksissa käytetylle teräkselle ja b) muulle pakkausteräkselle;
8) kuumavalssatut ruostumattomasta teräksestä valmistetut litteät tuotteet;
9) kylmävalssatut ruostumattomasta teräksestä valmistetut litteät tuotteet.
3. TERÄKSEN JAKELU
a) Ero teräksen jakelun sekä teräksen tuotannon ja suoramyynnin välillä
(74) Osapuolet katsovat, että teräksen jakelu muodostaa erilliset markkinat teräksen tuotannosta ja terästuottajien suoramyynnistä kuluttajille. Komissio on päätellyt aikaisemmissa tapauksissa, että teräksen jakelutoiminta muodostaa erilliset tuotemarkkinat(45). Terästuotteiden jakelu voidaan erottaa terästuotteiden tuotannosta ja suoramyynnistä useiden tekijöiden perusteella(46):
1) erilaiset asiakkaat: terästuotteiden jakelukanavilla on usein eri asiakkaat, joilla on erilaiset tarpeet kuin suoramyynnin asiakkailla;
2) pienemmät tilaukset: terästehtaiden myynnit lasketaan yleensä kymmenissä tonneissa, mutta teräspalvelukeskuksien myynnit lasketaan tonneissa ja tukkukauppiaiden myynnit lasketaan yleensä sadoissa kiloissa;
3) jakelijat voivat vastata nopeasti asiakkaiden vaatimuksiin: terästehtaiden toimitusajat mitataan usein viikoissa, jollei kuukausissa, kun taas tukkukauppiaat toimittavat tunneissa tai päivissä, ja teräspalvelukeskukset sopivat toimitusajan päivän tai joskus jopa kellonajan tarkkuudella;
4) toiminnan paikallinen luonne: jakelupisteet palvelevat yleensä asiakkaita rajallisen välimatkan säteellä sijaintipaikastaan; ja
5) toimintaan osallistuvien yritysten suuri määrä: teräsyhtiöiden omistamista integroiduista jakelijoista aina pieniin itsenäisiin yrityksiin asti.
(75) Lisäksi komissio on päätellyt, että jakelutoiminnot ovat luonteeltaan itsenäisiä eivätkä ne ole myyntiorganisaatioita(47), mitä tukee myös se, että yhteisössä toimii lukuisia itsenäisiä (integroitumattomia) teräksen jakelijoita. Vaikka useat teräksen tuottajat omistavat kokonaan tai osittain teräksen jakelutoimintoja, on olemassa myös itsenäinen sektori, joka koostuu useista kooltaan ja taloudelliselta vahvuudeltaan vaihtelevista yrityksistä aina pienistä perheyrityksistä lähtien suurten teollisuusyritysten tytäryhtiöihin asti(48).
b) Erot teräksen eri jakelukanavien välillä
(76) Osapuolet väittävät, että teräksen jakelumarkkinat pitäisi jakaa kolmeen osaan: 1) teräspalvelukeskuksiin, 2) tukkukeskuksiin ja 3) happileikkauskeskuksiin. Nämä markkinamääritelmät ovat yhdenmukaiset komission aiempien päätösten(49) kanssa, ja ne on vahvistettu markkinatutkimuksessa. Nämä jakelukanavat jaetaan edelleen myytävien tuoteryhmien perusteella.
i) Teräspalvelukeskukset
(77) Teräspalvelukeskukset ostavat nauhavalssaamotuotteita teräksen tuottajilta ja halkaisevat ja leikkaavat materiaalin asiakkaan vaatimusten mukaisesti(50). Heidän asiakkaitaan ovat suurkuluttajat, kuten autojen ja kodinkoneiden valmistajat, tukkukauppiaat ja kaikenkokoiset asiakkaat.
(78) Teräspalvelukeskukset toimivat vain hiiliteräksestä ja ruostumattomasta teräksestä valmistettujen litteiden terästuotteiden alalla. Aiempien komission päätösten(51) mukaisesti tässä päätöksessä erotetaan toisistaan hiiliterästuotteiden ja ruostumattomien terästuotteiden jakelumarkkinat. Ilmoituksen tehneet osapuolet vahvistavat erottelun ja esittävät, että hiiliteräksisten ja ruostumattomien litteiden terästuotteiden jakelukanavat eroavat toisistaan. Osapuolilla on päällekkäistä toimintaa vain hiiliterästuotteiden alalla, muttei ruostumattomien tuotteiden alalla (paitsi Saksassa, jossa niiden yhdistetty markkinaosuus on [&lt; 15 prosenttia]*).
ii) Tukkukeskukset
(79) Tukkukauppiaat harjoittavat perinteistä tukkukauppaa ostamalla valmistajilta suuria määriä ja myymällä pienemmissä erissä(52). Tukkukauppatoimintaan kuuluu etenkin laajan terästuotevalikoiman varastointi paikoissa, joista voidaan helposti toimittaa lähinnä (muttei ainoastaan) pienten ja keskisuurten asiakkaiden tarpeisiin teräsmääriä, jotka eivät ole niin suuria, että ne voitaisiin hankkia suoraan teräksen tuottajilta tai teräspalvelukeskuksista(53). Lisäksi tukkukauppiaat voivat toimittaa terästä suoraan, ja ne voivat täten tarjota palvelun, jota ei saa teräksentuottajilta. Tukkukauppiailla on myös omat jalostusmahdollisuutensa, joilla ne voivat nostaa tuotteiden arvoa ja parantaa asiakaspalvelua(54). Tällaista jalostusta on katkaisu, halkaisu, leikkaus ja kiillotus.
(80) Tukkukauppatoiminta sisältää lähes kaikki terästuotteet(55). Kuten teräspalvelukeskusten tapauksessa, ala jaetaan hiiliterästuotteiden ja ruostumattomien terästuotteiden jakeluun, ja osapuolilla on päällekkäistä toimintaa vain hiiliterästuotteiden alalla. Lisäksi tämän arvioinnin yhteydessä päätöksessä erotetaan toisistaan kaksi hiiliterästuotteiden ryhmää, eli a) litteät tuotteet ja b) pitkät tuotteet. Erottelu jaettujen tuotteiden lajin mukaan on yhdenmukainen komission aiemman päätöksen kanssa(56).
(81) Väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa osapuolet kiistävät merkityksellisten tuotemarkkinoiden jaottelun litteiden hiiliterästuotteiden ja pitkien hiiliterästuotteiden tukkukauppaan. Osapuolten mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat ovat tukkukaupan kokonaismarkkinat ilman erottelua litteiden ja pitkien tuotteiden välillä, ja ne perustelevat väitteensä seuraavasti: 1) tukkukauppa on asiakaskeskeinen palvelu, jolle on ominaista, että asiakaspohja on erittäin pirstoutunut, ja täten asiakkaiden kysyntään vastaamiseksi useiden teräksen tukkukauppiaiden on tarjottava useimpia terästuoteryhmiä, ja 2) tarjontapuolella korvattavuus on suurta eikä ole esteitä, joiden vuoksi litteiden tuotteiden tukkukauppias ei voisi tarjota pitkiä tuotteita tai päinvastoin.
(82) Huolimatta osapuolten väitteestä, erityisesti siitä, että useat tukkukauppiaat toimivat sekä litteiden hiiliterästuotteiden että pitkien hiiliterästuotteiden markkinoilla, merkityksellisten tuotemarkkinoiden määrittelyssä on otettava huomioon jokaisen tuotelajin kysynnän erityispiirteet ja niiden keskihintojen erot. Etenkin litteillä hiiliterästuotteilla on eri asiakkaat kuin pitkillä hiiliterästuotteilla, ja myös niiden jakelukanavilla on erityispiirteitä (teräspalvelukeskukset jakavat vain litteitä tuotteita eivätkä pitkiä tuotteita).
(83) Komissio katsoo näin seuraavat tuotemarkkinat merkityksellisiksi: 1) litteiden hiiliterästuotteiden jakelu tukkukauppatoiminnan kautta, 2) pitkien hiiliterästuotteiden jakelu tukkukauppatoiminnan kautta ja 3) ruostumattomien terästuotteiden jakelu tukkukauppatoiminnan kautta.
iii) Happileikkauskeskukset
(84) Happileikkauskeskukset käsittelevät erityistä tuotetta, 8-600 millimetriä paksuja kvarttolevyjä, jotka vaativat erityistä viimeistelytyökalua, joka on hyvin tarkka ja voimakas (suurpaineleikkauspoltin)(57). Happileikkauskeskukset työskentelevät tiiviisti asiakkaidensa kanssa ja käsittelevät pieniä määriä terästä, joka leikataan asiakkaan vaatimusten mukaisesti.
(85) Komissio on aiemmin päätellyt, että happileikkaustoiminnat muodostavat erilliset markkinat(58). Myös markkinatutkimus vahvisti tämän päätelmän.
c) Päätelmä
(86) Komissio toteaa näin ollen, että seuraavat ryhmät muodostavat merkitykselliset tuotemarkkinat, jotka on otettava huomioon ilmoitetun toimenpiteen kilpailua koskevassa arvioinnissa:
1) litteiden hiiliterästuotteiden jakelu teräspalvelukeskuksien kautta;
2) litteiden ruostumattomien terästuotteiden jakelu teräspalvelukeskuksien kautta;
3) litteiden hiiliterästuotteiden jakelu tukkukauppatoiminnan kautta;
4) pitkien hiiliterästuotteiden jakelu tukkukauppatoiminnan kautta;
5) ruostumattomien terästuotteiden jakelu tukkukauppatoiminnan kautta;
6) kvarttolevyjen jakelu happileikkauskeskuksien kautta.
C. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT
1. TERÄSTUOTTEET
a) Kuumavalssatut litteät hiiliterästuotteet
(87) Osapuolet väittävät, että kaikkien kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden (kvarttolevyt mukaan luettuina) merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat vähintäänkin yhteisön markkinat, mutta ne saattavat olla vielä laajemmat.
(88) Aiemmissa päätöksissään komissio on todennut, että kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden merkitykselliset markkinat kattavat vähintäänkin yhteisön alueen(59). Vaikka kuumavalssattujen terästuotteiden tuotantokapasiteetit kuuluivat aiemmin useimmissa jäsenvaltioissa yhdelle (kansalliselle) teräsyhtiölle, jolla oli säännönmukaisesti suurimmat toimitusosuudet kotimarkkinoilla, teräksen tuottajat ovat jo pitkään päässeet kilpailijoidensa kotimarkkinoille ja saavuttaneet merkittäviä markkinaosuuksia(60). Nykyään suuret teräksentuottajat toimivat lähes jokaisessa jäsenvaltiossa sekä suorilla toimituksilla loppuasiakkaille että niihin yhteydessä olevien jakelukeskuksien kautta. Lisäksi kuljetuskustannukset yhteisössä eivät ole korkeat, markkinoille pääsylle ei ole tullimuureja tai muita esteitä, eivätkä asiakkaiden mieltymykset ole merkittävä tekijä, sillä suurin osa tuotteista on tasalaatuisia (massatuotannon tuotteet).
(89) Markkinoiden tarkka määrittely voidaan päätöksen kannalta jättää avoimeksi, sillä ehdotettu keskittymä ei aiheuta vakavia kilpailuongelmia näillä markkinoilla, vaikka käytettäisiin kaikkein kapeinta maantieteellisten markkinoiden määritelmää.
b) Kylmävalssatut litteät hiiliterästuotteet
(90) Osapuolet väittävät, että kylmävalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden tuotannon merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat vähintäänkin Länsi-Euroopan, eli yhteisön ja EFTAn, ja että ne voivat olla vieläkin laajemmat. Osapuolet viittaavat kylmävalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden tuonnin tasoon vuonna 2000 (osapuolten mukaan lähes 18 prosenttia) ja osapuolten talouskonsulttien laatimaan raporttiin, jossa pyritään osoittamaan ekonometrisen analyysin avulla, että tuonnin verrannollinen hinta vaikuttaa merkittävästi tuonnin määrään yhteisössä.
(91) Aiemmissa asioissa komissio on päätellyt, että kylmävalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat vähintäänkin Länsi-Euroopan, eli yhteisön ja EFTAn(61). Tarkasteltavana olevassa asiassa tehdyt tutkimukset viittaavat siihen, etteivät markkinat ole Länsi-Eurooppaa laajemmat. Markkinoiden tarkka määrittely voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, sillä maantieteellisten markkinoiden täsmällisestä määrittelystä riippumatta ehdotettu keskittymä ei tarjoa sulautuville yrityksille mahdollisuutta haitata tehokasta kilpailua tai kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä.
c) Ei-suuntaisrakeiset sähkötekniset teräsohutlevyt
(92) Osapuolet väittävät, että ei-suuntaisrakeisten sähköteknisten teräsohutlevyjen merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat Länsi-Euroopan. Ehdotettu määritelmä on yhdenmukainen komission aiempien päätösten(62) kanssa, ja se on vahvistettu markkinatutkimuksessa.
d) Pinnoitetut hiiliterästuotteet
(93) Osapuolet väittävät, että sinkityn ja orgaanisesti pinnoitetun teräksen merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat vähintäänkin yhteisön laajuiset elleivät laajemmat. Komissio on aiemmin todennut, että kuumasinkityn teräksen ja muiden pinnoitettujen tuotteiden markkinat ovat yhteisön laajuiset(63). Kuljetuskustannukset yhteisössä eivät ole korkeat (niiden osuus esimerkiksi orgaanisesti pinnoitetun teräksen lopullisesta arvosta on alle 5 prosenttia), ja huomattava osa sinkitystä teräksestä (40-50 prosenttia) ja orgaanisesti pinnoitetusta teräksestä (yli 30 prosenttia) myydään rajojen yli EU:ssa.
(94) Merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät kuitenkaan ulotu yhteisön ulkopuolelle. Osapuolet ovat ilmoittaneet, että tuonti kolmansista maista on viime vuosina lisääntynyt. Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin volyymit ovat silti yhä suhteellisen pieniä ja erot tuotteiden välillä ovat suuria: 6-9 prosenttia sinkityssä teräksessä ja 6 prosenttia orgaanisesti pinnoitetussa teräksessä vuosina 1999-2000. Lisäksi markkinatutkimuksen mukaan moni asiakas uskoo, etteivät yhteisön ulkopuoliset teräksentuottajat pysty tällä hetkellä vastaamaan yhteisön asiakkaiden laatu-, luotettavuus- ja palveluvaatimuksiin. Komissio päättelee näin ollen aiempien päätöstensä mukaisesti, että pinnoitettujen hiiliterästuotteiden markkinat kattavat yhteisön alueen.
e) Pakkausteräs
(95) Osapuolet väittävät, että pakkausteräksen merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat vähintäänkin yhteisön laajuiset. Komissio on aiemmin todennut, että markkinat kattavat yhteisön(64). Yhteisön sisäinen kauppa on vilkasta (noin 40 prosenttia), eivätkä kuljetuskustannukset ole erityisen korkeat (3-4 prosenttia).
(96) Markkinatutkimus vahvisti, että merkitykselliset markkinat kattavat yhteisön. Tuonnin osuus oli noin 10 prosenttia vuonna 2000 kaikesta pakkausteräksestä, josta suurin osa oli muuta kuin juomapakkauksissa käytettyä pakkausterästä (juomapakkauksissa käytettyä pakkausterästä ei tuotu juuri lainkaan).
f) Ruostumattomasta teräksestä valmistetut litteät tuotteet
(97) Osapuolet väittävät, että kuumavalssattujen ja kylmävalssattujen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen litteiden tuotteiden merkitykselliset tuotemarkkinat kattavat vähintäänkin Länsi-Euroopan, eli yhteisön ja EFTAn. Niiden mukaan markkinat ovat kuitenkin kehittymässä maailmanlaajuisiksi, sillä mannerten välillä käydään paljon kauppaa, kauppa- ja kilpailuolosuhteet yhdenmukaistuvat eri puolilla maailmaa, on olemassa yleinen hintojen kehityssuuntaus, eivätkä kuljetuskustannukset ole kovin korkeat.
(98) Komissio on aiemmin määritellyt merkityksellisiksi markkinat, jotka kattavat Länsi-Euroopan(65). Vaikka tuonti kolmansista maista on viime vuosina lisääntynyt, sen osuus on yhä alle 8 prosenttia kuumavalssattujen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen litteiden tuotteiden ja 6 prosenttia kylmävalssattujen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen litteiden tuotteiden alalla. Kysymys voidaan joka tapauksessa jättää avoimeksi, sillä toimenpide ei aiheuta vakavia kilpailuongelmia, vaikka markkinat määriteltäisiin mahdollisimman kapeasti.
2. TERÄKSEN JAKELU
(99) Osapuolet väittävät, että teräksen jakelun maantieteelliset markkinat ovat kansalliset tai alueelliset ja että ne on määriteltävä tapauskohtaisesti ottaen huomioon muun muassa seuraavat tekijät: 1) käsitellyn materiaalin arvo, 2) kyseisen palvelun lisäarvo, 3) kilpailijoiden sijainti, 4) toimitusajat ja 5) kuljetuskustannukset.
(100) Osapuolet katsovat, että tämän toimenpiteen kannalta merkitykselliset markkinat ovat:
1) Ranska;
2) Benelux-maat ja niiden lähellä sijaitseva Luoteis-Saksan osa (Nordrhein-Westfalen);
3) Espanja ja Portugali; sekä
4) Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti.
(101) Komissio on aiemmissa päätöksissään(66) todennut, että yksittäisen tukkuvaraston palvelema maantieteellinen alue määritellään kuljetuskustannusten ja toimitusaikojen perusteella. Teräksen jakelutoimintojen tuoma lisäarvo on suhteellisen pieni, joten kuljetuskustannukset rajoittavat merkittävästi jakelun hoitajan mahdollisuutta kilpailla pitkien välimatkojen päässä(67). Markkinatutkimuksesta ilmenee, että jakelupisteet palvelevat yleensä asiakkaita noin 200-250 kilometrin säteellä. Jakelu on näin ollen pääasiallisesti alueellista liiketoimintaa. Se, ulottuuko alue useaan jäsenvaltioon, riippuu monista tekijöistä, kuten jäsenvaltion koosta, myytävien tuotteiden lajista ja arvosta sekä kilpailijoiden sijainnista(68).
(102) Komissio on näin ollen aiemmissa päätöksissään todennut, että teräksen jakelijoiden toiminnat rajoittuvat yleensä yksittäiseen jäsenvaltioon eivätkä tukkukauppiaat, teräspalvelukeskukset ja happileikkauskeskukset juurikaan harjoita rajat ylittävää liiketoimintaa(69). Komission tätä tapausta koskeva tutkimus osoittaa, että vierekkäisten alueiden välillä on jonkin verran rajat ylittävää kauppaa, mutta suuri osa myynnistä tapahtuu maassa, joka on jakelijan ja asiakkaan kotimaa.
(103) Kuten osapuolet esittävät CO-lomakkeessa, Ranskaa pidetään jo teräspalvelukeskusten ja tukkukeskusten(70) ja happileikkauskeskusten(71) kautta tapahtuvan teräksen jakelun kannalta merkityksellisenä maantieteellisenä markkina-alueena. Markkinatutkimus vahvisti, että Ranskan ja sen naapurimaiden välillä käydään vain vähän rajatylittävää kauppaa.
(104) Osapuolet pitävät merkityksellisinä maantieteellisinä markkinoina aluetta, joka kattaa Benelux-maat ja niiden lähellä sijaitsevan Luoteis-Saksan osan (Nordrhein-Westfalen), ja ne perustelevat tämän sillä, että: 1) kaupalle ei ole esteitä, 2) alueella perittävät hinnat vastaavat toisiaan ja 3) tuotteiden rajatylittävä kauppa on vilkasta. Komissio on aiemmin todennut merkityksellisiksi markkinat, jotka kattavat Alankomaat, Belgian ja Luoteis-Saksan(72). Markkinatutkimus vahvisti, että kyseisellä alueella käydään paljon rajatylittävää kauppaa. Erityisesti on syytä tuoda esille, että eri jakeluverkostot toimittavat materiaalia alueen asiakkaille jakelupisteiden sijainnin perusteella. Esimerkiksi osapuolet ovat tällä alueella keskittäneet tärkeimmät teräspalvelukeskuksensa Belgiaan, ja sieltä ne voivat tehokkaasti ja edullisesti toimittaa tuotteita asiakkaille Luxemburgiin, Alankomaihin ja Luoteis-Saksaan. Osapuolten belgialaisten teräspalvelukeskusten myynnistä suuntautui huomattava osa asiakkaille, jotka ovat edellä mainituissa maissa. Lisäksi osapuolten hollantilaisten tukkukauppiaiden osuus niiden tukkumyynnistä belgialaisille asiakkaille oli [20-30 prosenttia]*, ja osapuolten belgialaisten tukkukauppiaiden osuus tukkumyynnistä hollantilaisille asiakkaille oli [30-40 prosenttia]*, toisaalta Benelux-maiden tukkumyyjien osuus osapuolten tukkumyynnistä Nordrhein-Westfalenin osavaltioon oli [40-50 prosenttia]*. Markkinatutkimus vahvisti, että alueella veloitettavat hinnat ovat keskenään hyvin samankaltaisia.
(105) Osapuolet väittävät myös, että Espanja ja Portugali muodostavat yhdessä merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Markkinatutkimus vahvisti, että alueella esiintyy rajatylittävää kauppaa, yleensä Espanjasta Portugaliin. Näin ollen vaikuttaa siltä, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat koko Iberian niemimaan. Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden tarkka rajaaminen (toisin sanoen sen määritteleminen, kuuluvatko nämä kaksi maata samoihin markkinoihin vai muodostavatko ne erilliset markkinat) voidaan joka tapauksessa jättää avoimeksi, sillä maantieteellisen määritelmän muuttaminen ei poista ilmoitetun toimenpiteen arvioinnissa ilmenneitä kilpailuongelmia.
(106) Lopuksi osapuolet väittävät, että Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti muodostavat yhdessä merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Kuljetuskustannukset, jotka rajoittavat pitkälti teräspalvelukeskuksien toimintaa, vähentävät huomattavasti tuontia alueen ulkopuolelta. Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden tarkka määritelmä voidaan kuitenkin tässäkin tapauksessa jättää avoimeksi, sillä minkään muun määritelmän mukaan (toisin sanoen, jos Yhdistyneellä kuningaskunnalla ja Irlannilla katsottaisiin olevan erilliset kansalliset markkinat) toimenpide ei aiheuta kilpailuongelmia.
(107) Näin ollen komissio päättelee, että ilmoitetun toimenpiteen arvioinnin kannalta merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat:
1) Ranska;
2) Benelux-maat ja niiden lähellä sijaitseva Luoteis-Saksan osa (Nordrhein-Westfalen);
3) alue, joka kattaa Espanjan ja Portugalin, tai vaihtoehtoisesti kumpikin maa erillisinä merkityksellisinä markkinoina; ja
4) alue, joka kattaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin, tai vaihtoehtoisesti kumpikin maa erillisinä merkityksellisinä markkinoina.
D. KILPAILUA KOSKEVA ARVIOINTI
1. TERÄSTUOTTEET
1) Kuumavalssatut litteät hiiliterästuotteet
(108) Kuten tuotemarkkinoiden määrittelyä käsitelleessä jaksossa mainittiin, vain pieni osa tuotetusta kuumavalssatusta litteästä hiiliteräksestä myydään käytettäväksi sellaisenaan: yli puolet kuumavalssatusta hiiliterästuotannosta jatkojalostetaan kylmävalssaamalla. Taulukosta 4 voidaan todeta, että yhteisössä tuotetaan noin 75 miljoonaa tonnia kuumavalssattua terästä, ja siitä vain 29 miljoonaa tonnia myydään kuumavalssattuna leveänä nauhana, kuumavalssattuina ohutlevyinä tai kuumavalssattuna kapeana nauhana (kvarttolevyjä käsitellään erikseen).
TAULUKKO 4
Kuumavalssatun litteän hiiliteräksen tuotanto ja myynti yhteisössä
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(109) Newco saa merkittävän osuuden kuumavalssatun teräksen tuotantokapasiteetista yhteisössä ([35-40 prosenttia]* vuosina 1997-1999). Yrityksen integroituneen luonteen takia suuri osa tästä tuotannosta menee kuitenkin omaan käyttöön tuotantoketjun loppupäässä.
Markkinarakenne
(110) Jos kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden merkityksellisiin markkinoihin sovelletaan mahdollisimman kapeaa määritelmää, eli jos näiden markkinoiden katsotaan olevan yhteisön laajuiset, osapuolten yhdistetty markkinaosuus niin kokonaismyynnistä kuin kaupallisesta myynnistäkin (myynti kolmansille osapuolille) on ollut vuosina 1997-2000 [25-35 prosenttia]* (katso taulukko 5).
TAULUKKO 5
Osapuolten kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden yhdistetty myynti
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(111) Kuumavalssattujen litteiden tuotteiden yhteisön markkinat olivat vuonna 2000 yhteensä 29,2 miljoonaa tonnia, josta Usinorin kokonaismyynti oli [...]* miljoonaa tonnia ([15-20 prosenttia]* markkinoista) ja Arbed/Aceralian kokonaismyynti oli [...]* miljoonaa tonnia ([10-15 prosenttia]* markkinoista). Yhdistetty myynti ([...]* miljoonaa tonnia) edustaa [25-30 prosenttia]* kokonaismyynnistä yhteisössä vuonna 2000. Osapuolten yhdistetty osuus yhteisön markkinoiden kokonaismyynnistä vuonna 1999 oli [30-35 prosenttia]*.
(112) Usinorin kaupallinen myynti kohosi vuonna 2000 [...]* miljoonaan ja Arbed/Aceralian [...]* miljoonaan tonniin. Taulukosta 6 käy ilmi, että ilmoituksen tehneiden osapuolten kaupallinen myynti kohosi vuonna 1999 ensin mainitun osalta [...]* ja jälkimmäisen osalta [...]* miljoonaan tonniin, eli niiden yhdistetty markkinaosuus oli [25-30 prosenttia]* ([10-15 prosenttia]* + [10-15 prosenttia]*).
TAULUKKO 6
Osuus kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden myynnistä yhteisössä vuonna 1999
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(113) Newcon kolme suurinta kilpailijaa kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden markkinoilla ovat Corus (markkinaosuus [10-15 prosenttia]* kokonaismyynnistä vuonna 1999 ja [10-15 prosenttia]* kaupallisesta myynnistä kyseisenä vuonna), TKS ([10-15 prosenttia]* kokonaismyynnistä ja [15-20 prosenttia]* kaupallisesta myynnistä) ja Riva (&lt; 10 prosenttia kokonaismyynnistä ja &lt; 10 prosenttia kaupallisesta myynnistä). Myös toissijaiset eurooppalaiset tuottajat ovat aktiivisia markkinoilla: Voest-Alpine (&lt; 5 prosenttia kokonaismyynnistä), Salzgitter (&lt; 5 prosenttia), SSAB (&lt; 5 prosenttia) ja Rautaruukki (&lt; 5 prosenttia). Tuonti kolmansista maista on lisääntynyt viime vuosina, ja sen osuus oli vuonna 2000 noin [15-20 prosenttia]*.
(114) Markkinarakenne ei anna kilpailun kannalta aihetta vakavaan huoleen siitä, että sulautuman jälkeen 1) Newco haittaisi yksipuolisesti tehokasta kilpailua tai kiertäisi kilpailusääntöjä tai 2) suurimmat tuottajat ryhtyisivät samansuuntaiseen kilpailun vastaiseen käyttäytymiseen. Erityisen epätodennäköistä on, että Newco pystyisi korottamaan yksipuolisesti kaikkien kuumavalssattujen litteiden tuotteiden hintoja.
Tuonti
(115) Kuumavalssatun hiiliteräksen markkinoita leimaa tuonnin suuri osuus: 16,3 prosenttia vuonna 2000, 13,8 prosenttia vuonna 1999 ja 17,5 prosenttia vuonna 1998. Suuri enemmistö ETA-alueella kulutetusta kuumavalssatusta hiiliteräksestä on massatuotantoluokan terästä. Ei näin ollen vaikuta siltä, että kolmansista maista tuleva tuonti kärsii laatuhaitoista.
Päätelmä
(116) Edellä mainittujen huomioiden perusteella komissio on päätellyt, ettei ilmoitettu toimenpide tarjoa osapuolille mahdollisuutta haitata tehokasta kilpailua tai kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä kuumavalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden markkinoilla.
2. Kvarttolevyt
Markkinarakenne
(117) Vuonna 2000 kvarttolevyjen kokonaismarkkinat ylsivät 7,8 miljoonaan tonniin. Usinorin kokonaismyynti (myös myynti omaan käyttöön) oli tästä [...]* miljoonaa tonnia ([15-20 prosenttia]*) vuonna 2000. Samana vuonna Arbed/Aceralian osuus kokonaismarkkinoista oli [...]* miljoonaa tonnia ([5-10 prosenttia]*), eli niiden yhdistetty markkinaosuus oli [20-25 prosenttia]*. Yhdistetty markkinaosuus kasvoi hieman vuodesta 1999, jolloin se oli [20-25 prosenttia]*. Taulukosta 7 ilmenee, että osapuolien osuus kaupallisista markkinoista (myynti kolmansille osapuolille) ylsi [20-25 prosenttiin]* vuonna 1999 (Usinor: [15-20 prosenttia]*, Arbed/Aceralia: [5-10 prosenttia]*), mikä vastaa tuon vuoden kokonaismyynnistä suunnilleen [20-25 prosentin]* markkinaosuutta).
TAULUKKO 7
Osapuolten kvarttolevyjen yhdistetty myynti
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(118) Kun tarkastellaan kokonaismyyntiä vuonna 1999, Corusin markkinaosuus oli [5-10 prosenttia]*, Rautaruukin [5-10 prosenttia]*, Rivan [5-10 prosenttia]*, Salzgitterin [5-10 prosenttia]* ja TKS:n [5-10 prosenttia]*. Vaikka Newcon ja sen kilpailijoiden välillä on huomattava välimatka, Newcon kokonaismarkkinaosuus on yhä kohtuullinen, sillä se kattaa vain noin viidenneksen markkinoista.
Kapasiteetin käyttö
(119) Yhteisön kapasiteetin käyttöaste oli 68 prosenttia vuonna 1999. Kilpailijoilla olisi siis riittävästi vapaata kapasiteettia tuotannon ja myynnin lisäämiseen, jos Newco päättäisi yksipuolisesti korottaa hintoja. Ne voivat näin ollen toimia vakuuttavasti vaihtoehtoisina toimittajina ja hillitä siten Newcon markkinakäyttäytymistä.
Markkinoiden uudet tulokkaat
(120) Osapuolten mukaan markkinoille on viiden kuluneen vuoden aikana tullut kolme uutta toimijaa: a) tsekkiläinen kuumavalssaamo Vitkowice maahantuojana, b) Duferco, jonka suunniteltu kapasiteetti on 950 kilotonnia, ja c) Marcegaglia.
Tuonti
(121) Tuonnin osuus näillä markkinoilla oli 14,6 prosenttia myynnistä vuonna 2000 ja 19,5 prosenttia vuonna 1999. Tuonnin suhteellisen korkea taso vähentää entisestään Newcon mahdollisuutta toimia itsenäisesti suhteessa kilpailijoihinsa.
Päätelmä
(122) Komissio päättelee tämän analyysin perusteella, ettei ilmoitettu toimenpide tarjoa osapuolille mahdollisuutta haitata tehokasta kilpailua tai kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä kvarttolevyjen markkinoilla.
3. Kylmävalssatut litteät hiiliterästuotteet
(123) Aiemmassa jaksossa (90 ja 91 kappale) kylmävalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden maantieteellisten markkinoiden tarkka määritelmä jätettiin avoimeksi, ja sen katsottiin kattavan vähintäänkin Länsi-Euroopan. Arvioinnissa käytetään yhteisöä koskevia lukuja, sillä täydellisiä tietoja Länsi-Euroopan kokonaismarkkinoista ei ole saatavilla. Kokonaisarviointi ei kuitenkaan muuttuisi, jos käytettäisiin Länsi-Euroopan lukuja, sillä muiden maiden (Norja, Sveitsi, Liechtenstein ja Islanti) painoarvo on verrannollisesti niin pieni, ettei Länsi-Euroopan kokonaistilanne ole kovin erilainen kuin yhteisön tilanne.
(124) Yhteisön kylmävalssattujen litteiden tuotteiden markkinat olivat vuonna 2000 yhteensä 13,1 miljoonaa tonnia. Usinorin kokonaismyynti oli [...]* miljoonaa tonnia ([15-20 prosenttia]* markkinoista) ja Arbed/Aceralian kokonaismyynti oli [...]* miljoonaa tonnia ([15-20 prosenttia]* markkinoista). Yhdistetty luku ([...]* miljoonaa tonnia) edusti [35-40 prosenttia]* yhteisön kokonaismyynnistä vuonna 2000. Vuonna 1999 osapuolien yhteinen osuus yhteisön markkinoista oli kokonaismyynnin osalta 40 prosenttia (katso taulukko 8).
TAULUKKO 8
Osapuolten kylmävalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden yhdistetty myynti
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(125) Mainitusta [...]* miljoonan tonnin kokonaismyynnistä noin [...]* tonnia myytiin muille yrityksille Usinorin ja Arbedin konserneissa. Newcon markkinaosuus kaupallisen myynnin osalta (myynti kolmansille osapuolille) oli [35-40 prosenttia]* vuonna 1999. Taulukossa 9 esitetään osapuolien ja kilpailijoiden myynnit ja markkinaosuudet sekä kokonaismyynnin että kaupallisen myynnin osalta vuonna 1999.
TAULUKKO 9
Osuus kylmävalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden myynnistä yhteisössä vuonna 1999
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(126) Osapuolia sulautuman vaikutuksissa neuvonut riippumaton konsultti arvioi markkinoiden todennäköistä kehitystä siten, että Newcon osuus kylmävalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden kokonaismarkkinoista olisi vuonna 2006 noin [35-40 prosenttia]*.
(127) Komission alustava näkemys väitetiedoksiannossa oli, että ilmoitettu toimenpide antaisi osapuolille mahdollisuuden korottaa hintoja yksipuolisesti. Komissio perusteli tämän sillä, että a) keskittymän osapuolten yhdistetty markkinaosuus on erityisen korkea ja lähimpiin kilpailijoihin on pitkä välimatka, b) lähivuosiksi ei ole suunniteltu kovin paljon uutta kapasiteettia, c) uusien toimijoiden markkinoille tulo on epätodennäköistä, d) vaihtoehtoiset materiaalit eivät luo kilpailupainetta, e) tuonnin aiheuttama kilpailupaine on riittämätön, f) etenkään autoteollisuus ei pysty vaihtamaan toimittajaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, ja g) Newcolla on vahva asema tuotantoketjun alku- ja loppupään markkinoilla.
(128) Osapuolet kiistävät vastauksessaan komission toteamukset. Osapuolten väitteet ovat pääpiirteiltään seuraavat:
- Osapuolet ovat viime vuosina menettäneet merkittävästi markkinaosuuttaan, ja se oli vuonna 2000 kokonaismyynnistä vain [30-35 prosenttia]* (kun se oli vuonna 1997 [40-45 prosenttia]*).
- Markkinoilla on runsaasti vapaata kapasiteettia, jonka odotetaan vain lisääntyvän tulevina vuosina. Lisäksi osapuolten talouskonsulttien laatiman raportin perusteella osapuolet väittävät, että korkeiden kiinteiden kustannusten takia teräksentuottajilla on kova paine myydä "marginaalinen" tonni. Tämän takia uhka siitä, että asiakkaat vaihtavat pienenkin volyymin pois toimittajilta, riittää luomaan huomattavan hintapaineen.
- Kylmävalssattujen litteiden tuotteiden markkinoilla on huomattava määrä tuontia, josta suurin osa (68 prosenttia) on peräisin Keski- ja Itä-Euroopasta, Turkista ja IVY-maista. Kotimainen kysyntä ei kata näiden maiden vapaata kapasiteettia lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä.
- Mainituista maista suuntautuva tuonti ei kärsi laatuhaitasta, sillä suuri enemmistö ETA-alueella kulutetuista kylmävalssatuista litteistä tuotteista on massatuotantoluokan terästä.
- Tuonti luo tosiasiallista ja kestävää kilpailupainetta kotimaisten tuottajien käyttäytymiselle jopa ilman pitkäaikaisia myyntisitoumuksia tai jakeluverkostoja.
- Asiakkaat - jotka ovat hyvin keskittyneitä - pystyvät käyttämään merkittävää neuvotteluvoimaa.
- Vertikaalinen integraatio ei paranna Newcon asemaa, sillä kilpailijat ovat samalla tavalla integroituneita ja asiakaspohjat ovat eri markkinoilla erilaiset.
Yhteenvetona osapuolet väittävät, että kylmävalssattujen litteiden tuotteiden markkinoiden olot takaavat tehokkaan kilpailun sulautuman jälkeenkin.
(129) Komissio on tutkinut tarkkaan osapuolten väitteet ja ottanut erityisesti huomioon useat kilpailun säilymisen kannalta olennaiset tekijät, kuten a) tuonnin korkean tason ja b) asianomaisilla markkinoilla olevan vapaan kapasiteetin.
(130) Ensinnäkin - kuten taulukossa 10 esitetään - tuonnin osuus oli lähes 18 prosenttia vuonna 2000, kun vuonna 1997 se oli vain 9,8 prosenttia. Tuonti ja tuonnin kasvuaste on suurempi kuin millään muilla teräsmarkkinoilla, joita on tutkittu tarkasti tämän tapauksen käsittelyssä. Tuonnin markkinaosuuksien kasvu näyttää tapahtuneen osapuolten kustannuksella, sillä niiden yhdistetty markkinaosuus on laskenut vuoden 1997 [40-45 prosentista]* [30-35 prosenttiin]* kokonaismyyntimäärän perusteella laskettuna. Muiden toimijoiden markkinaosuudet ovat pysyneet ennallaan.
TAULUKKO 10
Tuonnin osuus kylmävalssattujen tuotteiden markkinoilla
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
CO-lomake
(131) Kuten osapuolet mainitsivat, tuonti on pääasiallisesti peräisin Itä-Euroopan maista, joten kuljetuskustannukset tuskin eroavat merkittävästi kuljetuskustannuksista yhteisön sisällä. Tuonnin korkea taso ja voimakas lisääntyminen viime vuosina viittaa joka tapauksessa siihen, etteivät kolmansien maiden toimittajien kylmävalssatut litteät terästuotteet kärsi laadun, hinnan tai kuljetuksen puolesta kilpailuhaitoista, jotka estäisivät niitä pääsemästä Länsi-Euroopan markkinoille.
(132) Lisäksi - kuten taulukot 11 ja 12 osoittavat - kylmävalssattujen litteiden tuotteiden markkinoilla on yksi korkeimmista vapaan kapasiteetin määristä niiden markkinoiden keskuudessa, joita on tutkittu tarkasti tämän tapauksen käsittelyssä.
TAULUKKO 11
Kapasiteetin käyttö vuonna 1999
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolien ilmoitus
TAULUKKO 12
Kylmävalssattujen tuotteiden kapasiteetin käyttöasteen kehitys
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet ja EU:n tiedot
(133) Ylimääräisen kysynnän ei uskota kattavan markkinoiden vapaata kapasiteettia lähivuosina. Kylmävalssattujen tuotteiden kokonaismyynnin markkinat ovat tosiasiassa kasvaneet vain vähän kuluneen neljän vuoden aikana (alle neljä prosenttia vuosina 1997-2000). Kaupallisen myynnin markkinat ovat jopa supistuneet, kun asiakkaat ovat siirtyneet käyttämään kuumasinkittyä ohutlevyä. Näin ollen tämänhetkinen kapasiteetin käyttöaste antaa yhteisössä toimiville kilpailijoille riittävästi syytä vastata Newcon hinnankorotuksiin lisäämällä tuotantoa ja luomalla siten kilpailupaineita Newcolle. Vielä todennäköisemmäksi tämän tekee se, että teollisuudenalan kapasiteetin käyttöaste on matalampi kuin Newcon. Vapaata kapasiteettia on myös Itä-Euroopassa, joka on kylmävalssattujen litteiden tuotteiden tärkein tuonnin lähde.
(134) Näin ollen komissio päättelee, että vaikka sulautuman jälkeinen markkinarakenne on sellainen, että Newco voisi toimia itsenäisesti suhteessa kilpailijoihinsa, yhteisöön suuntautuvan tuonnin korkea taso luo Newcolle kilpailupainetta, ja Newco joutuu myös ottamaan huomioon teollisuudenalan huomattavan suuren vapaan kapasiteetin, kun se tekee strategisia päätöksiä. Jäljelle jäävät kilpailijat (maahantuojat mukaan luettuina) pystyvät hillitsemään tehokkaasti Newcon käyttäytymistä markkinoilla.
Päätelmä
(135) Komissio on päätellyt edellä mainittujen huomioiden perusteella, ettei ehdotettu keskittymä tarjoa osapuolille mahdollisuutta haitata tehokasta kilpailua tai kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä kylmävalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden markkinoilla.
4. Ei-suuntaisrakeiset sähkötekniset teräsohutlevyt
Markkinarakenne
(136) Ei-suuntaisrakeisten sähköteknisten teräsohutlevyjen markkinoiden kokonaismyynti vuonna 2000 Länsi-Euroopassa (saatavilla olevat tiedot käsittävät yhteisön, Norjan ja Sveitsin) oli 1,4 miljoonaa tonnia. Osapuolien myynti ylsi [...]* miljoonaan tonniin, josta Usinorin osuus oli [...]* miljoonaa tonnia ja Arbed/Aceralian osuus oli [...]* miljoonaa tonnia (myynti omaan käyttöön mukaan luettuna). Yhdistetty markkinaosuus oli [15-20 prosenttia]* (Usinor [10-15 prosenttia]*, Arbed/Aceralia [5-10 prosenttia]*), kun vuonna 1999 se oli [20-25 prosenttia]*.
TAULUKKO 13
Osapuolien yhdistetty osuus ei-suuntaisrakeisten sähköteknisten teräsohutlevyjen markkinoista yhteisössä + Norjassa ja Sveitsissä
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(137) Markkinajohtajana säilyy TKS, jonka markkinaosuus oli [35-40 prosenttia]* vuonna 1999. Myös Corus (markkinaosuus [15-20 prosenttia]*) ja Voest-Alpine (markkinaosuus [10-15 prosenttia]*) ovat vahvassa asemassa markkinoilla. Kilpailijoiden asema on niin vahva, ettei Newco pysty yksipuolisesti haittaamaan tehokasta kilpailua tai kiertämään kilpailusääntöjä.
(138) Komissio on lisäksi päätellyt, ettei ehdotettu keskittymä aiheuta tai vahvista riskiä kilpailun vastaisesta samansuuntaisesta käyttäytymisestä näillä markkinoilla. Markkinaosuudet eivät ole tasasuhtaisia, mutta ne hajaantuvat yli 20 prosenttiyksikön vaihteluvälille, mikä viittaa siihen, ettei eri toimijoilla ole yhteisiä taloudellisia intressejä. TKS on selkeä markkinajohtaja, jolla on pitkä etumatka kilpailijoihinsa. Voest-Alpine on ollut erittäin aktiivinen, ja sen markkinaosuus on kasvanut viime vuosina lähes 30 prosenttia ([10-15 prosentista]* vuonna 1997 [10-15 prosenttiin]* vuonna 1999). Tuonnin osuus markkinoista oli noin 10 prosenttia. Osapuolten mukaan tuonti todennäköisesti lisääntyy lähivuosina, kun kuljetuskustannukset laskevat suhteessa tuotteen kokonaishintaan.
Päätelmä
(139) Edellä mainitun perusteella komissio uskoo, ettei ehdotettu keskittymä aiheuta kilpailuongelmia ei-suuntaisrakeisten sähköteknisten teräsohutlevyjen markkinoilla.
5. Sinkitty teräs
(140) Yhteisön sinkityn teräksen markkinat olivat vuonna 2000 yhteensä 21,1 miljoonaa tonnia. Markkinat ovat kasvaneet viime vuosina merkittävästi: keskimääräinen vuotuinen kasvu vuoden 1997 jälkeen on ollut 9-10 prosenttia (katso taulukko 14).
TAULUKKO 14
Sinkityn teräksen myynti yhteisössä
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(141) Osapuolet myivät vuonna 2000 [...]* miljoonaa tonnia (Usinor [...]* miljoonaa tonnia, Arbed/Aceralia [...]* miljoonaa tonnia) eli noin [40-45 prosenttia]* kokonaismarkkinoista. Tästä myytiin kuitenkin noin [...]* miljoonaa tonnia muille yrityksille Usinorin ja Arbedin konsernien sisällä. Osapuolien osuus kaupallisen myynnin markkinoista (myynnistä kolmansille osapuolille) vuonna 1999 (vuoden 2000 lukuja ei ole saatavilla) oli noin [40-45 prosenttia]* (Usinor [25-30 prosenttia]* ja Arbed/Aceralia [10-15 prosenttia]*).
Markkinajohtaja
(142) Ehdotetun keskittymän tuloksena Newcosta tulee yhteisön metallipinnoitettujen tuotteiden kiistaton markkinajohtaja. Tässä asemassa se pystyy korottamaan hintoja yksipuolisesti. Muilla tuottajilla ei ole yllykkeitä kilpailla voimakkaasti, eivätkä ne pystyisikään siihen.
(143) Markkinarakenne tarjoaa tosiasiassa Newcolle mahdollisuuden toimia yksipuolisesti. Kuten taulukosta 15 voidaan todeta, osapuolet ovat yhdessä yli kaksi kertaa suurempia kuin niiden suurin kilpailija, TKS, ja paljon suurempia kuin yksikään muista toimijoista (neljä kertaa suurempia kuin Corus ja viisi kertaa suurempia kuin Riva). Newcosta tulee oikeastaan suurempi kuin sen neljä tärkeintä kilpailijaa yhdessä.
TAULUKKO 15
Osuus yhteisön sinkityn teräksen myynnistä vuonna 1999
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(144) Newcon markkinaosuuden ja sen kilpailijoiden markkinaosuuksien välisen suuren eron takia muiden toimijoiden on vaikea vastata Newcon hinnankorotuksiin ja/tai tuotannon rajoittamiseen siten, että sulautuneen yrityksen yksipuoliset toimet kävisivät kannattamattomiksi. Sulautuma tarjoaa Newcolle laajan myyntipohjan, jolla se voi nauttia hinnankorotuksesta samalla, kun siltä poistuu kilpailija (Arbed/Aceralia), jolta asiakkaat olisivat muutoin voineet siirtyä ostamaan. On syytä tuoda esiin, että Arbed/Aceralia on tällä hetkellä Usinorin toiseksi suurin kilpailija (TKS:n jälkeen). Toisin sanoen asiakkaat eivät todennäköisesti pysty löytämään taloudellisesti kannattavaa vaihtoehtoista toimittajaa, kuten jäljempänä selitetään.
Nykyisen kapasiteetin rajallisuus
(145) Kapasiteetin käyttöasteet ovat yleensä korkeat (yhteisön keskimääräinen kapasiteetin käyttöaste vuonna 1999 oli 86 prosenttia) etenkin kuumasinkityn teräksen alalla (vuonna 1999 keskimäärin 90 prosenttia), joten kilpailevilla tuottajilla on vain rajallisesti vapaata kapasiteettia toimitettavaksi Newcon asiakkaille.
Suunniteltu uusi kapasiteetti
(146) Vastauksessaan komission väitetiedoksiantoon osapuolet esittävät, että sinkityn teräksen alalla on yhteisössä tulevaisuudessa huomattava määrä vapaata kapasiteettia, sillä kuumasinkityn teräksen kapasiteettia lisätään vuosina 2001-2004 (kuumasinkityn teräksen osuus kokonaismarkkinoista oli 76 prosenttia vuonna 2000, ja sen odotetaan olevan yli 80 prosenttia vuonna 2003). Osapuolet ovat esittäneet väitteensä tueksi tietoja Euroopassa ja Euroopan lähiseuduilla rakenteilla olevasta tai virallisesti ilmoitetusta uudesta kuumasinkityn teräksen kapasiteetista sekä Euroferin vuosiksi 2000-2005 ennustamasta kysynnän kasvusta. Ne päättelevät, että kokonaiskysyntä kasvaa vuoteen 2004 mennessä [ &gt; 2000]* kilotonnia verrattuna kokonaiskapasiteetin [ &gt; 5000]* kilotonniin(73).
(147) Komissio on nähnyt tutkinnan aikana erilaisia lukuja - eri lähteistä - siitä, kuinka kapasiteetti ja kysyntä kehittyvät lähivuosina. Erilaisten lukujen perusteella on vaikea ennustaa kapasiteetin kehittymistä. Komission investointikyselyn mukaan kolmannet osapuolet suunnittelevat lisäävänsä kapasiteettia 1,6 miljoonalla tonnilla vuoteen 2004 mennessä. Luku on matalampi kuin osapuolien CO-lomakkeessa ilmoittama [...]* miljoonaa(74) ja Euroferin tutkimuksessa vuosiksi 2001-2004 ennustettu 2,6 miljoonan tonnin kasvu. Osapuolten viimeisin kasvuennuste, jonka ne antoivat vastauksessaan väitetiedoksiantoon, oli [...]* miljoonaa tonnia.
(148) Myös kysynnän kasvusta tuona ajanjaksona on erilaisia arvioita. CO-lomakkeessa kysynnän ennustettiin kasvavan [...]* prosenttia vuodessa. Luku on matala verrattuna viime vuosien kasvuun (yli 10 prosenttia vuodessa vuosina 1997-2000). Osapuolien viimeisin ennuste väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa on, että vuotuista kasvua tapahtuu keskimäärin vain [...]* prosenttia, kuten taulukossa 16 esitetään:
TAULUKKO 16
Kuumasinkityn teräksen kysynnän kehitys yhteisössä
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
vastaus komission väitetiedoksiantoon, s. 21.
(149) Osapuolet ovat joka tapauksessa laskeneet kapasiteetin kasvun merkityksellisiä maantieteellisiä markkinoita laajemmalla pohjalla (Itä-Eurooppa ja Turkki mukaan luettuina). Osapuolet eivät lisäksi ole ottaneet huomioon kysynnän kasvua näissä maissa. Ennustettu vapaa kapasiteetti saattaa siis olla osapuolien ennustetta pienempi. Taulukossa 17 on yhteenveto osapuolien esittämistä kapasiteetin kasvua koskevista tiedoista.
TAULUKKO 17
Ennuste kuumasinkityn teräksen kapasiteetin kasvusta
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
vastaus komission väitetiedoksiantoon, s. 20
(150) Osapuolten esittämien yhteisön kapasiteetin ja kysynnän kehitystä koskevien ennusteiden perusteella voidaan olettaa, että kapasiteetin käyttöaste pysyy todennäköisesti suhteellisen korkeana. Lisäksi osapuolten omien arvioiden mukaan Newcolla olisi suuri osuus yhteisön nykyisestä tuotantokapasiteetista ([40-45 prosenttia]* kaikesta sinkitystä teräksestä ja [40-45 prosenttia]* kuumasinkitystä teräksestä vuoteen 2004 mennessä), ja täten Newcon kilpailijoilla on yhteensä hallussaan vain suhteellisen vähän vapaata kapasiteettia verrattuna Newcon kapasiteetti- ja tuotantolukuihin.
(151) Puhuttaessa kapasiteetin lisääntymisestä yhteisön reuna-alueilla, ja vaikka ei otettaisi huomioon kysynnän mahdollista kasvua näissä maissa, tämä ylimääräinen kapasiteetti ei vaikuta lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä merkittävästi kilpailutilanteeseen yhteisössä, sillä näiden maiden toimitukset eivät näytä täyttävän kuumasinkityn teräksen tärkeimmän asiakasryhmän eli autoteollisuuden laatuvaatimuksia.
Uudet tulokkaat
(152) On myös epätodennäköistä, että uudet tulokkaat aiheuttaisivat kilpailupainetta. Vaikka pääomakustannukset ja teknologialisenssit eivät ole suurena esteenä markkinoille pääsylle, sinkittyjen terästuotteiden markkinoiden erityinen luonne aiheuttaa muita rajoitteita. Ensinnäkin sinkitty teräs on tuotantoketjun loppupään tuote, joten markkinoille haluavan yrityksen on voitava varmistaa kylmävalssatun hiiliteräksen saantinsa. Vaaditut teräslaadut ovat usein erikoislaatuja (suuri kestävyys tai erittäin suuri kestävyys asiakkaiden vaatimusten täyttämiseksi), jotka eivät ole massatuotannon tuotteita. Toiseksi asiakkaiden saaminen, etenkin autoteollisuuden alalla, on vaikea prosessi, jossa - kuten jäljempänä selitetään - yrityksen on läpäistävä tietty hyväksymismenettely. Raportissa, jonka osapuolet esittivät vastauksena komission väitetiedoksiantoon, korostetaan, että "hyväksymismenettely tarkoittaa teräksentuottajille tietenkin korkeita aikakustannuksia ja huomattavia hallinnollisia menoja"(75).
(153) Lisäksi kasvavilla markkinoilla uudet tulokkaat pystyvät tuskin luomaan merkittävää kilpailupainetta. Kuumasinkityn teräksen alalle on viime aikoina tullut kolme uutta toimijaa: Marcegaglia vuonna 1999 (kapasiteetti 700000 tonnia vuodessa), Bancolor vuonna 2001 (200000 tonnia vuodessa) ja Dufercon suunniteltu tuotantolinja vuonna 2002 (350000 tonnia vuodessa). Uusien tulokkaiden mittakaava on sellainen, että vaikka ne yhdistettäisiin, ne lisäisivät kapasiteettia alle 5 prosenttia.
(154) Lisäksi kaikki nämä kapasiteetin lisäämiset suunniteltiin ennen kuin Newcon hankkeesta tiedotettiin, ja niitä on käsitelty jo edellä (146-151 kohta). Mahdollisten uusien markkinatulokkaiden tilanne huononee Newcon perustamisen myötä. Newco pystyy tavoittelemaan valikoivasti uusien tulokkaiden (mahdollisia) asiakkaita, sillä se on auto- ja rakennusalan suurin toimittaja.
(155) Myöskään sähkösinkityn teräksen alalla ei odoteta uusia tulokkaita, sillä sähkösinkityn teräsnauhan kysyntä on vähentynyt.
Vaihtoehtoiset materiaalit
(156) Vaihtoehtoiset materiaalit eivät yleisesti ottaen pysty korvaamaan sinkittyä terästä. Kun materiaali on valittu, oli kyse sitten teollisuusrakennusten komponenteista, autoista tai kodinkoneiden osista, muotti valetaan. Autojen ja kodinkoneiden tapauksessa on vaikeaa ellei mahdotonta vaihtaa materiaalista toiseen tuotteen elinkaaren aikana. Auton valmistajat valitsevat tuotantolaitteet, hitsaus- tai kokoonpanolaitteet ja maalit tietyille materiaaleille kutakin osaa varten. Ne eivät voi lähes koskaan vakuuttavasti uhata vaihtavansa toiseen materiaaliin, sillä se edellyttäisi perusteellisia muutoksia tuotantoprosesseihin.
(157) Komission väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa osapuolet väittävät, että kilpailua syntyisi etenkin teräksen ja alumiinin välille pitkällä aikavälillä ja uuden auton suunnitteluvaiheessa. Osapuolten esittämistä väitteistä huolimatta vaikuttaa siltä, ettei terästä ja alumiinia pidetä kilpailun kannalta toistensa korvikkeina. Osapuolet selittävät, että "alumiinin käyttö keskittyi perinteisesti kalliiden autojen erityisiin kapean sektorin markkinoihin"(76), eivätkä ne kiistä, että näin on yhä tänä päivänäkin: paljon alumiinia käyttävät auton valmistajat toimivat kaikki ylemmällä markkinasektorilla (Audi, Jaguar). Alumiini ja muovi maksavat käytännössä tiettyä osaa kohti kaksi-neljä kertaa enemmän kuin teräs, eivätkä ne toimi vastapainona teräksen hinnankorotuksille. Täten alumiiniin tai muoviin siirtymisellä ei voida uhata.
Tuonti
(158) Tuonnin osuus sinkittyjen terästuotteiden kokonaismyynnistä yhteisössä on ollut kuluneiden neljän vuoden aikana 3-9 prosenttia. Ei vaikuta siltä, että tuonti aiheuttaa vakavaa kilpailupainetta yhteisön tuottajille näillä markkinoilla. On erityisesti syytä tuoda esiin, että lähinnä massatuotantoluokan teräksestä koostuvat tuontituotteet eivät ole vaihtoehtona suurimman asiakasryhmän, autoteollisuuden - jonka osuus sinkityn teräksen kysynnästä oli 51 prosenttia vuonna 1999 - käyttämille metallipinnoitteisten materiaalien laaduille. Vain harva yhteisön ulkopuolinen tuottaja pystyy tarjoamaan kyseisiä laatuja. Ainoastaan Kauko-idän toimittajat, Japani ja Etelä-Korea, voivat täyttää vaaditut laatuvaatimukset. Näiden maiden tuotteet ovat kuitenkin eurooppalaisia tuotteita kalliimpia, ja lisähinta yhdessä kuljetuskustannusten ja erityisten pakkauskustannusten kanssa nostaa toimitushinnan lähes kaksi kertaa korkeammaksi kuin Euroopassa tuotetun materiaalin. Markkinaoloihin ei vaikuta terästeollisuuden vaikea tilanne Kaukoidässä.
(159) Osapuolet eivät ole juurikaan kiistäneet hintaeroja. Väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa osapuolet kuitenkin esittivät, että niiden mielestä hintakehitys yhteisössä ja Kaukoidässä on hyvin samankaltainen (hintaeroista huolimatta) ja että yhteisön hinnat ja kolmansista maista suuntautuva tuonti vaikuttavat selvästi toisiinsa. Tässäkin yhteydessä on syytä tuoda esiin, että tuonti koskee lähinnä massatuotantoluokan terästä. Korkealaatuisen teräksen - jota autoteollisuus tarvitsee - tuonti vaikuttaa olevan hyvin vähäistä. Osapuolten mukaan Fiat osti hiljattain 200 kilotonnia kuumasinkittyä terästä Baosteelilta ja PSA osti 50 kilotonnia kuumasinkittyä terästä Poscolta. Luvut osoittavat, ettei tuonti ole riittävän suurta, jotta se voisi luoda merkittävää painetta tuotemarkkinoiden tärkeässä yläpäässä. [...]*.
(160) Tuonnilla ei näin ollen pystytä vakavasti estämään Newcoa korottamasta hintoja ja vähentämästä tuotantoa yksipuolisesti.
Asiakkaiden neuvotteluvoima
(161) Autoteollisuuden ulkopuolella yhdenkään asiakkaan osuus Newcon myynnistä ei ole yli [0-5 prosenttia]*, ja useimpien osuus on paljon alle prosentin. Tällaiset asiakkaat eivät voi kohdistaa Usinoriin mitään painetta, sillä niiden yksittäiset ostot ovat vain merkityksetön osa Newcon myyntiä.
(162) Autoteollisuuden osuus sinkityn teräsnauhan nykyisestä kysynnästä on noin 50 prosenttia. Suurimman autoalan asiakkaan osuus yhdistyneiden yritysten myynnistä olisi noin [5-15 prosenttia]*. Asianomainen auton valmistaja tilaa kuitenkin nykyään enemmistön materiaalistaan joko Usinorilta tai Arbedilta. Toiseksi suurimman yrityksen osuus Newcon myynnistä on alle 10 prosenttia, mutta senkin materiaalista tulee suurin osa Usinorilta tai Arbedilta. Kun otetaan huomioon uusien toimittajien hankkimiseen menevä pitkä aika, vaihtoehtoisten toimittajien rajallinen määrä ja näiden toimittajien käytettävissä olevan kapasiteetin rajallisuus, vaikuttaa epätodennäköiseltä, että kumpikaan näistä yrityksistä voisi millään tavoin käyttää neuvotteluvoimaa lyhyellä aikavälillä. Muut autoalan asiakkaat eivät ole yhtä riippuvaisia Usinorista ja Arbedista, mutta niiden osuus näiden yritysten myynnistä on vielä pienempi.
(163) Autoteollisuudella on lisäksi erityisvaatimuksia, kuten toimitus juuri oikeaan aikaan, turvallisuuden kannalta olennaisten osien laadunvalvonta koko tuotantoprosessin ajan (kirjausketju mukaan luettuna) sekä erityiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet, jotka esitetään yksityiskohtaisesti tuote-eritelmissä, jotka voivat koskea vain yhtä tiettyä asiakasta. Autoteollisuuden palvelemiseksi teräksentuottajan on siis tehtävä huomattavia investointeja mahdollisten asiakkaiden hyväksymiin laadunvalvontajärjestelmiin ja juuri oikeaan aikaan toimittamiseen tarvittavan infrastruktuurin luomiseen. Auton valmistajien tuotantolaitosten teräsvarastot ovat minimaaliset: yksi tärkeimmistä valmistajista pitää keskimäärin kolmen päivän varastoa. Jokainen auton osa valmistetaan tietystä materiaalista ja tilataan tietyltä toimittajalta. Toimittajissa ei ole paljon valinnanvaraa, ja valmistajan on oltava varma, että teräksen tuottaja täyttää aina vaatimukset. Uuden toimittajan valintaa edeltää siis pitkä testaus- ja koemenettely. Yhdessä tapauksessa kesti viisi vuotta, ennen kuin toimittaja sai täyden hyväksynnän. Muut auton valmistajat ovat ilmoittaneet, että valintamenettely kestää kolmesta kuukaudesta vuoteen ja siihen liittyy melkoisia menoja.
(164) Autoalan yritykset eivät näin ollen voi vaihtaa helposti toimittajaa, ja mahdollisia ehdokkaita on joka tapauksessa vain vähän. Mahdollisille toimittajille aiheutuu huomattavia riskejä ja menoja testimateriaalin toimittamisesta sekä tarvittavien teknisten tukiryhmien ja juuri oikeaan aikaan toimittamiseen tarvittavan infrastruktuurin perustamisesta. Niiden on käytettävä paljon aikaa ja vaivaa ilman mitään takeita siitä, että ne saavat riittävän suuret tilaukset kattamaan perustamiskustannukset ja jatkuvat menot.
(165) Asiakkaiden vaikeus löytää edullinen vaihtoehto toimituksille lisää sulautuneen yrityksen yksipuolisten toimien todennäköisyyttä, olipa kyse sitten hintojen korottamisesta tai tuotannon rajoittamisesta.
(166) Komission väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa osapuolet kiistivät komission tulokset. Ne vetosivat seuraaviin seikkoihin: 1) autoteollisuudella on huomattavaa neuvotteluvoimaa, sillä se on hyvin keskittynyt, ja viiden suurimman valmistajan yhdistetty markkinaosuus yhteisössä on 77 prosenttia. 2) Autojen valmistajat voivat muuttaa ja ne muuttavatkin volyymeja lyhyellä aikavälillä, sillä ne hyväksyvät useampia toimittajia kuin ne käyttävät. 3) Koska pienenkin volyymin menettämisellä on suhteettoman suuri vaikutus osapuolien tuottavuuteen, pelko siitä, että autojen valmistajat siirtävät edes pieniä volyymeja kilpaileville hyväksytyille yrityksille, rajoittaa osapuolien mahdollisuutta korottaa hintoja. Osapuolet perustelivat talouskonsulttinsa laatimalla raportilla väitteensä, että korkeiden kiinteiden kustannusten takia terästeollisuudella on voimakkaat yllykkeet myydä viimeinen tonni jopa tuotantoketjun loppupään tuotteista kuten metallipinnoitteisesta hiiliteräksestä. Ajatuksena on, että myymällä suurehkoja määriä tuotantoketjun loppupään tuotteita lisätään kapasiteetin käyttöä tuotantoketjun alkupäässä ja etenkin masuunin tasolla. Tämä puolestaan vähentää mittakaavaedun takia tuotantokuluja tonnia kohti. Esimerkiksi integroidun masuunin kapasiteetin käytön lisääminen 90 prosentista 100 prosenttiin säästäisi 35 prosenttia sähkösinkityn teräksen tuotantokustannuksissa tonnia kohti.
(167) Pohdittuaan tarkkaan esitettyjä väitteitä komissio pysyy näkemyksessään, ettei kysyntävoima riitä estämään Newcoa toimimasta yksipuolisesti metallipinnoitettujen tuotteiden markkinoilla. Kohdasta 1) - autoteollisuuden keskittyminen - sinkityn teräksen viiden suurimman toimittajan markkinaosuus on sulautuman jälkeen [ &gt; 80 prosenttia]*, eli niiden keskittymisaste on korkeampi kuin autoteollisuuden (joka ei ole niiden ainoa asiakasryhmä). Jotkin yksittäiset auton valmistajat hankkivat huomattavan osan tarvitsemastaan materiaalista ([ &gt; 50 prosenttia]*) sulautuvilta osapuolilta, kun taas Newcon suurimman asiakkaan osuus sen sinkityn teräksen myynnistä olisi vain [5-15 prosenttia]*. Näin ollen alan keskittymisaste tuskin riittää toimimaan vastapainona Newcon markkinavoimalle.
(168) Kohdasta 2): erittäin keskittynytkin asiakasryhmä pystyy kohdistamaan merkittävää kysyntävoimaa ainoastaan, jos on varteenotettavia vaihtoehtoja, joihin se voi siirtää kysyntänsä. Näin ei kuitenkaan ole tässä tapauksessa. Suurten volyymien siirtämisen uhka ei riitä hillitsemään Newcon markkinakäyttäytymistä. Kuten aiemmin on todettu, teollisuudenalan kapasiteetin käyttöaste on korkea ja pysyy korkeana lähitulevaisuudessa, joten vaihtoehtoiset toimittajat eivät pysty vastaamaan merkittävään kysynnän kasvuun.
(169) Kohdasta 3): uhka kysynnän pienien volyymien (viimeisen tonnin) siirtämisestä lyhyellä aikavälillä ei riitä rajoittamaan Newcon neuvotteluvoimaa. Euroopan masuunien kapasiteetin käyttöaste on yleensä jo korkea (paljon yli 90 prosenttia). Asiakkaiden kysynnän pienien määrien menettäminen ei vaikuttaisi voimakkaasti Newcon kustannuskäyrään. Tämä voidaan havainnollistaa seuraavasti: vuonna 1999 osapuolet tuottivat 40 miljoonaa tonnia raakaterästä ja noin [5-10]* miljoonaa tonnia sinkittyä terästä. Newcon suurimman asiakkaan ([5-15]* prosenttia osapuolien yhdistetystä sinkitystä tuotannosta) osuus sinkitystä teräksestä oli noin [...]* miljoonaa tonnia. Vaikka tämä asiakas siirtäisi kaiken sinkityn teräksen kysyntänsä muualle, sen osuus Newcon raakateräksen tuotannosta olisi vain noin [&lt; 5 prosenttia]*. Tämä osoittaa, etteivät pieniä kysynnän määriä siirtävät asiakkaat pysty tehokkaasti hillitsemään Newcon markkinakäyttäytymistä.
Päätelmä
(170) Komissio on edellä mainitun perusteella päätellyt, että ehdotettu keskittymä tarjoaa osapuolille mahdollisuuden haitata tehokasta kilpailua tai kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä sinkittyjen tuotteiden markkinoilla kuumasinkitty teräs ja sähkösinkitty teräs mukaan luettuina.
6. Orgaanisesti pinnoitettu hiiliteräs
Ei riskiä yksipuolisesta tehokkaan kilpailun haittaamisesta tai kilpailusääntöjen kiertämisestä
(171) Vuonna 2000 orgaanisesti pinnoitetun hiiliteräksen kokonaismarkkinat olivat 4,13 miljoonaa tonnia. Usinorin osuus oli [...]* miljoonalla tonnilla [30-35 prosenttia]* ja Arbed/Aceralian osuus oli [...]* miljoonalla tonnilla [5-10 prosenttia]*, eli niiden yhdistetty markkinaosuus oli [35-40 prosenttia]*. Kaupallisen myynnin alalla osapuolien yhdistetty markkinaosuus oli [25-30 prosenttia]* (Usinor [15-20 prosenttia]*, Arbed/Aceralia: [5-10 prosenttia]*) vuonna 1999.
(172) Newcon läheisimpiä kilpailijoita tulevat olemaan Corus, jonka markkinaosuus vuonna 1999 oli [20-25 prosenttia]* kokonaismyynnistä ([20-25 prosenttia]* kaupallisesta myynnistä), ja TKS, jonka markkinaosuus vuonna 1999 oli [10-15 prosenttia]* kokonaismyynnistä ([&lt; 10 prosenttia]* kaupallisesta myynnistä) (katso taulukko 18).
TAULUKKO 18
Osapuolien orgaanisesti pinnoitetun hiiliteräksen yhdistetyt markkinaosuudet
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(173) Sulautuman jälkeen Newco on [35-40 prosentin]* markkinaosuudella kokonaismyynnin puolesta selkeä markkinajohtaja. Yhdistetyn markkinaosuuden korkeat luvut saattavat herättää huolta Newcon mahdollisuudesta toimia itsenäisesti suhteessa kilpailijoihinsa. Osapuolien yhdistetty markkinaosuus kaupallisesta myynnistä (myynti kolmansille osapuolille) on kuitenkin vain [25-30 prosenttia]*. Ero johtuu alan korkeasta vertikaalisesta integraatiosta, ja sekä Usinor että Arbed/Aceralia käyttävät suuren osan tuotannostaan niiden konsernien omistuksessa tai hallinnassa olevien yritysten toteuttamiin jatkojalostustoimiin. Komissio ei ole todennut näillä tuotantoketjun loppupään markkinoilla mitään kilpailuongelmia. Lisäksi Newco joutuu kilpailemaan muiden suurien tuottajien kanssa, kuten Corusin ja TKS:n kanssa, joilla molemmilla on huomattava määrä vapaata kapasiteettia näillä markkinoilla.
Ei riskiä kilpailun vastaisesta samansuuntaisesta käyttäytymisestä
(174) Markkinoiden luonne ei kannusta kilpailun vastaiseen samansuuntaiseen käyttäytymiseen. Kolmen tärkeimmän toimijan yhdistetty osuus kaupallisessa myynnissä on alle 60 prosenttia kokonaismarkkinoista. Lisäksi kapasiteetin käyttöasteet eivät ole tasasuhtaisia. Usinorin ja Arbed/Aceralian käyttöasteet ovat [ &gt; 80 prosentilla]* suhteellisen korkeat, kun yhteisön keskimääräinen kapasiteetin käyttöaste koko teollisuudenalalla on 75 prosenttia. Lisäksi useat toissijaiset tuottajat, kuten SSAB, Rautaruukki, Voest-Alpine ja Salzgitter, ovat erittäin aktiivisia näillä markkinoilla.
Markkinakasvu
(175) Markkinoita on leimannut voimakas kasvu, ja toimitukset ovat lisääntyneet 41 prosenttia kuluneiden kolmen vuoden aikana (mikä voidaan osittain selittää sillä, että orgaanisesti pinnoitetut terästuotteet ovat korvanneet tavallisen kylmävalssatun litteän hiiliteräksen ja sinkityn teräksen). Suuntaus saattaa jatkua tulevaisuudessa.
Päätelmä
(176) Edellä mainituista syistä komissio ei katso, että sulautunut yhtiö pystyisi haittaamaan tehokasta kilpailua tai kiertämään EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä orgaanisesti pinnoitetun hiiliteräksen markkinoilla.
7. Pakkausteräs
(177) Markkinoiden tarkka määritelmä on jätetty avoimeksi, ja se on joko a) pakkausteräksen kokonaismarkkinat tai b) kapeammat erilliset markkinat i) juomapakkauksissa käytetylle teräkselle ja ii) muulle pakkausteräkselle. Markkinaosuuksien jakautuminen näillä mahdollisilla eri markkinoilla on esitetty taulukossa 19.
TAULUKKO 19
Pakkausteräksen markkinaosuudet vuonna 1999
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
a) Juomapakkauksissa käytetty teräs
Markkinarakenne
(178) Markkinoiden koko oli 0,6 miljoonaa tonnia vuosina 2000 ja 1999. Vuonna 2000 osapuolien yhdistetty markkinaosuus oli [40-45 prosenttia]* (Usinor [35-40 prosenttia]*, Arbed/Aceralia [5-10 prosenttia]*). Corusin markkinaosuus vuonna 1999 oli [30-35 prosenttia]* ja TKS:n osuus samana vuonna oli [25-30 prosenttia]*.
Ei riskiä yksipuolisesta tehokkaan kilpailun haittaamisesta tai kilpailusääntöjen kiertämisestä
(179) Kilpailijoilla on niin vahva asema markkinoilla, ettei Newco pysty luomaan tai vahvistamaan asemaa, jossa se voisi toimia itsenäisesti suhteessa muihin tuottajiin.
Ei riskiä kilpailun vastaisesta samansuuntaisesta käyttäytymisestä
(180) Komissio on myös tutkinut, johtaisiko ehdotettu liiketoimi Euroopan suurimpien tuottajien harjoittamaan kilpailun vastaiseen samansuuntaiseen käyttäytymiseen. Ensinnäkin, toimenpide kasvattaa epäsuhtaisuutta tuottajien välillä. Vielä tärkeämpää on, että kolmella toimijalla on vain muutama monikansallinen asiakas pakkausvalmistajien teollisuudenalalla. Juomapakkauksissa käytetyn teräksen alalla Usinorin liikevaihto on vain [...]* asiakkaan varassa ([...]*). Arbed/Aceralialla on vain [...]* asiakasta ([...]*). Näihin yrityksiin kohdistuu puolestaan voimakasta painetta kansainvälisten pullottajien taholta (kuten Coca Colan, Pepsi Colan ja keskitetyn olutteollisuuden taholta). Lisäksi, vaikka komissio katsoo yhä, että juomatölkkeihin käytettävä teräs ja alumiini (sekä muut materiaalit) kuuluvat erillisille markkinoille, teräs joutuu kilpailemaan alumiinin ja PET:n kanssa.
(181) Kolmella teräksentuottajalla ei siis ole juurikaan mahdollisuutta korottaa hintoja samansuuntaisesti. Lisäksi markkinoiden kapasiteetin käyttöaste on suhteellisen matala (keskimäärin 75 prosenttia yhteisön juomien ja muun kuin juomien pakkausteräksen kokonaismarkkinoilla). Vapaan kapasiteetin suuri määrä kannustaa "huijaamaan" sovituissa hinnoissa, mikä vaikeuttaa entisestään hiljaisia sopimuksia.
(182) Komissio on näin ollen päätellyt, ettei ehdotettu keskittymä johda Euroopan suurimpien tuottajien samansuuntaiseen kilpailun vastaiseen käyttäytymiseen.
b) Muu pakkausteräs
(183) Markkinoiden koko oli 3,8 miljoonaa tonnia vuonna 2000 ja 3,5 miljoonaa tonnia vuonna 1999. Muun pakkausteräksen mahdollisilla markkinoilla osapuolien yhdistetty markkinaosuus oli [35-40 prosenttia]* (Usinor [20-25 prosenttia]*, Arbed/Aceralia [10-15 prosenttia]*) vuonna 2000. Vuonna 1999 Corusin markkinaosuus oli [25-30 prosenttia]*, TKS:n [10-15 prosenttia]* ja Rivan [10-15 prosenttia]*, kun muiden tuottajien osuus oli [15-20 prosenttia]*.
Ei riskiä yksipuolisesta tehokkaan kilpailun haittaamisesta tai kilpailusääntöjen kiertämisestä
(184) Kilpailijoilla on niin vahva asema markkinoilla, ettei Newco pysty luomaan tai vahvistamaan asemaa, jossa se voisi toimia itsenäisesti suhteessa muihin tuottajiin.
Ei riskiä kilpailun vastaisesta samansuuntaisesta käyttäytymisestä
(185) Komissio on myös tutkinut, johtaisiko ehdotettu toimenpide Euroopan suurimpien tuottajien samansuuntaiseen kilpailun vastaiseen käyttäytymiseen muun pakkausteräksen markkinoilla. Ehdotettu toimenpide lisää myös näillä markkinoilla epäsuhtaisuutta tärkeimpien toimijoiden markkinaosuuksien välillä. Kysyntäpuoli on erittäin keskittynyt ja toimii voimakkaana vastapainona. Kolme yritystä ([...]*) vastaa 50 prosentista yhteisön kulutuksesta. [...]* on Usinorin suurin asiakas, sen osuus Usinorin myynnistä on [20-25 prosenttia]* ja Arbed/Aceralian myynnistä [15-20 prosenttia]*. Arbed/Aceralian suurimman asiakkaan [...]* osuus yrityksen liikevaihdosta merkityksellisillä markkinoilla on [20-25 prosenttia]*.
(186) Kuten juomapakkauksissa käytetyn pakkausteräksen tapauksessa, vaihtoehtoiset pakkausmateriaalit (muovi, yhdistelmämateriaalit, alumiini, lasi) lisäävät kilpailupainetta. Esimerkiksi elintarvikkeiden pakkaamisessa uudet säilöntämenetelmät, kuten pakastaminen, tyhjiöpakkaaminen ja suojakaasupakkaaminen, suosivat muovia ja yhdistelmämateriaaleja. Näin ollen teräksentuottajien ei kannata korottaa hintoja ja vaarantaa siten tuotteensa kilpailukykyä.
(187) Hiljaista sopimista haittaa myös tuonti kolmansista maista, jonka osuus kokonaismyynnistä on [15-20 prosenttia]*. Muu pakkausteräs näyttää olevan standardoitu massatuotannon tuote, joten tuonti saattaa lisääntyä, jos eurooppalaiset toimittajat asettavat tuotteilleen kohtuuttomat hinnat.
(188) Lopuksi, myös markkinoiden huomattavan suuri vapaa kapasiteetti - joka mainittiin edellä (181 kappale) - kannustaa kilpailijoita laskemaan muun pakkausteräksen liian korkeaa hintatasoa.
(189) Komissio on näin ollen päätellyt, ettei ehdotettu keskittymä johda eurooppalaisten tuottajien samansuuntaiseen kilpailun vastaiseen käyttäytymiseen.
c) Kokonaismarkkinat: pakkausteräs
(190) Kokonaismarkkinat olivat 4,3 miljoonaa tonnia vuonna 2000 ja 4,1 miljoonaa tonnia vuonna 1999. Newcon markkinaosuus vuonna 1999 oli [35-40 prosenttia]* (Usinor [25-30 prosenttia]*, Arbed/Aceralia [10-15 prosenttia]*). Kilpailijoiden markkinaosuudet olivat Corus: [25-30 prosenttia]*, TKS: [10-15 prosenttia]*, Riva: [&lt; 10 prosenttia]* ja muut tuottajat: [10-15 prosenttia]*. Luvut eivät eroa kovinkaan paljon muun kuin juomapakkauksissa käytetyn pakkausteräksen alan luvuista. Tämä johtuu siitä, että muun kuin juomapakkauksissa käytetyn pakkausteräksen osuus kokonaismarkkinoista on lähes 90 prosenttia. Kyseisiä markkinoita koskevan tutkimuksen tulokset pätevät siis tässäkin. Komissio ei todennut kilpailuongelmia juomapakkauksissa käytetyn pakkausteräksen kapeilla markkinoilla. Näin ollen ehdotettu liiketoimi ei aiheuta kilpailuongelmia myöskään hypoteettisilla kokonaismarkkinoilla.
Päätelmä
(191) Komissio päättelee edellä mainittujen seikkojen perusteella, ettei ehdotettu keskittymä haittaa tehokasta kilpailua tai anna osapuolille mahdollisuutta kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä pakkausteräksen markkinoilla niiden jaottelusta riippumatta.
8. Ruostumattomasta teräksestä valmistetut litteät tuotteet
(192) Ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin litteisiin tuotteisiin kuuluvat kuumavalssatut ja kylmävalssatut ruostumattomat tuotteet. Samoin kuin näitä markkinoita koskevissa aiemmissa komission päätöksissä(77), on ehdotetun sulautuman vaikutuksia tässäkin tarkasteltava kahdella tasolla, jotta voitaisiin päätellä, 1) pystyykö Newco toimenpiteen jälkeen yksin määrittelemään hinnat tai estämään kilpailua ja 2) loisiko toimenpide olot, joissa Euroopan ruostumattoman teräksen tuottajien pieni joukko pystyisi tekemään keskenään hiljaisia sopimuksia.
Ei riskiä yksipuolisesta tehokkaan kilpailun haittaamisesta tai kilpailusääntöjen kiertämisestä
i) Kuumavalssatut ruostumattomat terästuotteet
(193) Taulukossa 20 esitetään kuumavalssattujen ruostumattomien terästuotteiden markkinaosuudet kokonaismyynnin perusteella yhteisössä + Norjassa ja Sveitsissä. Tämän perusteella osapuolien yhdistetty markkinaosuus oli [25-30 prosenttia]* vuonna 2000 ja [25-30 prosenttia]* vuonna 1999. Niiden kilpailijoita ovat AvestaPolarit ([30-35 prosenttia]* vuonna 1999), TKS ([20-25 prosenttia]*) ja Acerinox ([10-15 prosenttia]*).
TAULUKKO 20
Markkinaosuudet vuonna 1999 yhteisössä + Norjassa ja Sveitsissä (kokonaismyynti)
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(194) Sulautuneesta yhtiöstä ei näin ollen tulisi Euroopan johtajaa kuumavalssattujen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen litteiden tuotteiden markkinoilla. Lisäksi Newco ei pystyisi hyötymään koostaan ja integraatioasteestaan, sillä osapuolien mukaan sen kilpailijatkin kuluvat vertikaalisesti integroituneisiin konserneihin: AvestaPolarit on Outokumpu Steelin ja Avesta Sheffieldin yhteisyritys, Krupp Thyssen Stainless on TKS:n omistuksessa, Acerinoxilla on määräysvalta yhdysvaltalaisessa North American Stainless -yrityksessä ja yksi sen suurimmista osakkaista on Japanin suurin ruostumattoman teräksen tuottaja Nisshin Steel. Tässä tilanteessa ehdotettu sulautuma ei tarjoaisi osapuolille mahdollisuutta määritellä hintoja yksipuolisesti tai estää tehokasta kilpailua.
ii) Kylmävalssatut ruostumattomat terästuotteet
(195) Taulukossa 21 esitetään osapuolien ja niiden kilpailijoiden osuudet kylmävalssattujen ruostumattomien terästuotteiden markkinoista. Osapuolien yhdistetty markkinaosuus kokonaismyynnin perusteella (myynti omaan käyttöön mukaan luettuna) olisi noin [20-25 prosenttia]* vuonna 2000 ja [20-25 prosenttia]* vuonna 1999 (ne ovat kaukana TKS:n takana, jonka markkinaosuus oli noin [35-40 prosenttia]* vuonna 1999). Kaupallisen myynnin alalla osapuolien yhdistetty markkinaosuus kohoaisi [15-20 prosenttiin]*. Newco joutuisi myös kilpailemaan AvestaPolaritin ([20-25 prosenttia]* kokonaismyynnistä) ja Acerinoxin ([10-15 prosenttia]* kokonaismyynnistä) kanssa. Tässäkin tapauksessa markkinaosuudet ja vahvat kilpailijat estäisivät Usinor/Arbed/Aceraliaa määrittelemästä hintoja tai estämästä tehokasta kilpailua yksipuolisesti.
TAULUKKO 21
Markkinaosuudet vuonna 1999 yhteisössä + Norjassa ja Sveitsissä (kokonaismyynti)
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
Ei riskiä kilpailun vastaisesta samansuuntaisesta käyttäytymisestä
i) Kuumavalssatut ruostumattomat terästuotteet
(196) Ehdotetun keskittymän toteuduttua kuumavalssattujen ruostumattomien terästuotteiden toimittajia on vain viisi. Kolmella suurimmalla toimijalla on hallussaan &gt; 80 prosenttia kuumavalssatun ruostumattoman teräksen markkinoista (katso taulukko 22).
TAULUKKO 22
Markkinaosuudet vuonna 1999 yhteisössä + Norjassa ja Sveitsissä (kokonaismyynti)
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(197) Komissio tutki, voisiko sulautuma johtaa kilpailun vastaiseen samansuuntaiseen käyttäytymiseen. Komissio päätteli, että seuraavista syistä toimenpide tuskin johtaa siihen, että ruostumattoman teräksen tuottajat korottavat yhdessä hintoja ja/tai rajoittavat tuotantoa tai jakelua tai kiertävät muutoin EHTY:n kilpailusääntöjä.
Markkinakasvu
(198) Toisin kuin lähes millään muulla terästeollisuuden alalla, ruostumattomien terästuotteiden markkinat kasvavat vähintään 6 prosenttia vuodessa. Kasvun odotetaan jatkuvan yhtä voimakkaana vielä ainakin neljän vuoden ajan. Nykyisten toimijoiden on siis syytä kilpailla markkinaosuuksista jatkuvilla investoinneilla. Merkittävästä kapasiteetin lisäämisestä ovat viime aikoina ilmoittaneet AvestaPolarit (700 kt Torniossa) ja ALZ (600 kt vuoteen 2003 mennessä).
Kapasiteetin lisääminen
(199) Vaikka kapasiteettia voidaankin lisätä poistamalla pullonkaulatekijöitä, se on yhä harvemmin mahdollista, ja yritysten onkin investoitava uusiin tuotantolaitoksiin voidakseen vastata kysyntään. Investointien optimaalinen mittakaava on hyvin suuri suhteessa yhteisön markkinoiden kokoon. AvestaPolaritin (joka syntyi Avesta Sheffieldin ja Outokummun sulautumasta) Suomeen rakentaman uuden terästehtaan kapasiteetti on miljoona tonnia vuodessa (700000 tonnia vuodessa kuumavalssattua terästä ja 300000 tonnia vuodessa kylmävalssattua terästä) ja AST:n uusi kapasiteetti on 600000 tonnia vuodessa. Lukuja on vertailtava kuumavalssatun ruostumattoman teräksen kokonaiskapasiteettiin (6,7 miljoonaa tonnia vuonna 2000). Kun uusi kapasiteetti on otettu käyttöön, omistajan on kilpailtava voimakkaasti saadakseen uuden tuotantolaitoksen täyteen tuotantotehoon.
Kustannusrakenteet
(200) Markkinoilla toimivilla kilpailijoilla on hyvin erilaiset kustannusrakenteet, mikä johtuu useista eri tekijöistä, kuten raaka-aineiden saatavuudesta. Tätä päätelmää tukevia todisteita esitettiin jo joulukuussa 2000 asiassa Outokumpu / Avesta Sheffield tehdyssä komission päätöksessä (31-35 kappale), jossa todettiin jopa 40 prosentin eroja yhteisön tuottajien jalostuskustannuksissa. Osapuolet selittivät myös, että seosaineiden, kuten nikkelin ja kromin, osuus kuumavalssatun ruostumattoman teräksen hinnasta on keskimäärin noin 30 prosenttia. Jotkin kilpailijoista ovat vertikaalisesti integroituneita kaivostoimintaan, näitä ovat esimerkiksi Outokumpu Steel, Columbus (jonka osakkaista suuri osa on kromin tuottajia) tai useat japanilaiset kilpailijat, joilla on taloudellisia sidoksia nikkelin ja kromin tuottajiin. Arbed/Aceralialla ja Usinorilla taas ei ole mitään alaan liittyvää kaivostoimintaa. Kustannusrakenteiden erot johtuvat myös tuotantolaitosten erilaisista sijaintipaikoista, joiden takia kuljetuskustannukset vaihtelevat. Kuljetuskustannukset ovat matalat absoluuttisesti mitattuina, mutta ne voivat tehdä eron tappion ja voiton välillä. Sisäiset kuljetuskustannukset ovat joillakin kilpailijoilla (esim. Acerinoxilla ja Outokummulla) hyvin matalat ja toisilla taas erittäin korkeat (Avesta Sheffield). Osapuolien kuljetuskustannukset sijoittuvat näiden kahden ääripään välimaastoon.
ii) Kylmävalssatut ruostumattomat terästuotteet
(201) Ehdotetun sulautuman toteuduttua kylmävalssattujen ruostumattomien terästuotteiden toimittajia on vain viisi. Kolmella suurimmalla toimijalla on hallussaan [ &gt; 80 prosenttia]* kylmävalssatun ruostumattoman teräksen markkinoista, kuten taulukossa 23 esitetään. TKS:llä on kuitenkin sulautuman jälkeenkin huomattavasti suurempi markkinaosuus kuin sulautuneella yrityksellä.
TAULUKKO 23
Markkinaosuudet vuonna 1999 yhteisössä + Norjassa ja Sveitsissä (kokonaismyynti)
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(202) Komissio tutki, voisiko ehdotettu keskittymä johtaa kilpailun vastaiseen samansuuntaiseen käyttäytymiseen. Komissio päätteli, että samoista syistä kuin kuumavalssatun ruostumattoman teräksen kohdalla, toimenpide tuskin johtaa siihen, että ruostumattoman teräksen tuottajat korottavat yhdessä hintoja ja/tai rajoittavat tuotantoa tai jakelua tai kiertävät muutoin EHTY:n kilpailusääntöjä.
Päätelmä
(203) Komission tutkimuksessa päädyttiin siihen, ettei ehdotettu sulautuma aiheuta mitään kilpailuongelmia sen enempää kuumavalssattujen kuin kylmävalssattujenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistettujen litteiden tuotteiden markkinoilla.
2. TERÄKSEN JAKELU
1. Vertikaalisesti integroituneet jakelijat / itsenäiset jakelijat
(204) Teräksen jakelu on erittäin tärkeä osa vertikaalisesti integroituneiden teräksentuottajien yleistä kauppapolitiikkaa. Arbed/Aceralia esittää, että noin 40 prosenttia Euroopan teräksen kulutuksesta kulkee erilaisia jakelukanavia pitkin.
(205) Kaikilla Euroopan suurimmilla teräksentuottajilla on omat jakelukeskusverkostonsa, jotka kattavat yleensä huomattavan osan Euroopan alueesta, etenkin tärkeimmät teollisuusalueet. Jakelukeskuksien verkostoilla on tavallisesti yhteinen kauppapolitiikka tai myyntistrategia, ja ne ovat keskitetysti koordinoituja tai toimivat saman liikkeenjohtorakenteen tai keskusmyyntiosaston alaisuudessa, vaikka ne ovatkin kaikki tietyssä määrin itsenäisiä.
(206) Integroituneiden jakelijoiden lisäksi on itsenäinen sektori, joka koostuu useista kooltaan ja taloudelliselta vahvuudeltaan vaihtelevista yrityksistä. Itsenäisen sektorin osuus myynnistä teräspalvelukeskuksien kautta vuonna 1999 esitetään taulukossa 24.
TAULUKKO 24
Itsenäisten jakelijoiden osuus myynnistä teräspalvelukeskuksien kautta vuonna 1999
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
osapuolet
(207) Itsenäiset jakelijat voivat teoriassa tarjota samat palvelut kuin integroituneet jakelijatkin, kunhan ne ovat investoineet tarvittaviin laitteisiin. Suuri osa niiden materiaalista tulee kuitenkin väistämättä sellaisten eurooppalaisten teräksentuottajien terästehtaista, joiden integroituneet jakelijat ovat niiden kilpailijoita jakelualalla. Etenkin mahdollisuus varmistaa tarpeelliset toimitukset tai hintatason säilyminen riippuu täysin itsenäisten jakelijoiden ja tuottajien keskinäisistä suhteista. On syytä tuoda esiin teräspalvelukeskuksien toiminnan yhteydessä, että terästehtaiden toimittamien leveiden kelojen hinta määrittelee pitkälti halkaistun kelan hinnan, kuten osapuolet ovat korostaneet.
(208) Lisäksi yksi itsenäinen jakelija huomautti vastauksessaan komission kyselylomakkeeseen, että vaikeina aikoina integroituneet jakelijat vahvistavat loppukuluttajille hinnat, jotka ovat jokseenkin samat kuin hinnat, joita tuottajat perivät samoista tuotteista itsenäisiltä jakelijoilta. Samaten toinen itsenäinen jakelija vakuutettuaan, että suuret teräksen tuottajat suosivat selkeästi integroituneita jakelijoitaan, väitti, että jotkin integroituneiden teräsjakelukeskusten hinnoittelumenetelmistä eivät perustu tarpeeseen kattaa täydellisesti käsittely- ja logistiikkakustannukset.
(209) Teräksen tuottajien omistamat jakelijat hyötyvät itsenäisiin jakelijoihin verrattuna paitsi integroitumisesta tuotantoketjun alkupäässä asianmukaisten tuotteiden valmistukseen myös useista muista tekijöistä. Integroituneet jakelijat voivat ympäri Eurooppaa levittäytyneiden eri keskustensa maantieteellisen sijainnin ansiosta tehdä kokonaissopimuksia sellaisten suurten asiakkaiden kanssa, joilla on useita tuotantolaitoksia Euroopassa ja yksi päätöksentekokeskus ostoja varten. Todellisuudessa, vaikka pienten asiakkaiden ja kunkin teräspalvelukeskuksen myyntiorganisaation välillä käydään yksittäisiä neuvotteluja, suuret asiakkaat neuvottelevat yleensä Euroopan laajuisia kokonaistoimitussopimuksia siten, että tuotteet ja palvelut toimitetaan asiakasta lähimpänä sijaitsevasta jakelukeskuksesta. Käytäntö vallitsee etenkin autoteollisuudessa ja kodinkoneteollisuudessa.
(210) Markkinatutkimus vahvistaa, että ehdotettu toimenpide huolestuttaa useita itsenäisiä kilpailijoita. Vaikka muutama kilpailija uskookin, että ehdotettu sulautuma parantaa sulautuvien osapuolien tehokkuutta ja siten markkinoiden vakautta, muut pelkäävät, että tuottajat lisäävät valtaansa teräksen jakelussa pienten itsenäisten jakelijoiden vahingoksi. Tämä saattaa johtaa siihen, että jakelijoiden toimituslähteiden määrä vähenee ja hinnat kohoavat. Jotkin itsenäiset jakelijat esittivät, että ehdotettu keskittymä saattaa viedä niiltä toimituslähteet, etenkin kun otetaan huomioon, että yhteisön ulkopuolisten valmistajien toimitusten jatkuvuus on ollut aikaisemmin hyvin epävarmaa.
(211) Komission aiempien päätösten(78) mukaisesti onkin pääteltävä, että vaikka teräksen jakelu on alueellinen tai kansallinen palvelu, arvioitaessa sulautuman vaikutuksia jakeluun on otettava huomioon teräksen valmistajien vertikaalisen integroitumisen vaikutukset jakelijoiden väliseen kilpailuun, etenkin terästuotteiden toimittamiseen jakelijoille Euroopan tasolla.
2. Eri jakelumarkkinoiden arviointi
(212) Ehdotettu toimenpide johtaa erityisen suuriin markkinaosuuksiin seuraavilla markkinoilla:
a) teräspalvelukeskukset Ranskassa;
b) teräspalvelukeskukset Espanjassa/Portugalissa;
c) tukkukauppatoiminta Ranskassa; ja
d) happileikkauskeskukset Ranskassa.
(213) Tämän päätöksen vaikutusalaan kuuluvat myös seuraavat markkinat:
a) teräspalvelukeskukset Benelux-maissa ja Nordrhein-Westfalenissa;
b) teräspalvelukeskukset Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa; ja
c) tukkukauppatoiminta Benelux-maissa ja Nordrhein-Westfalenissa.
a) Teräspalvelukeskukset Ranskassa
(214) Teräspalvelukeskukset myivät Ranskassa vuonna 2000 litteitä hiiliterästuotteita yhteensä 3,9 miljoonaa tonnia (joka on noin 41 prosenttia litteiden hiiliterästuotteiden kokonaistoimituksista), josta Usinor myi noin [...]* miljoonaa tonnia ja Arbed/Aceralia myi noin [...]* miljoonaa tonnia. Osapuolten yhdistetty markkinaosuus oli [40-45 prosenttia]* vuonna 2000 ([40-45 prosenttia]* vuonna 1999), jota ehdotettu keskittymä kasvatti [5-10 prosenttia]* ([5-10 prosenttia]* vuonna 1999). Suurimpien kilpailijoiden markkinaosuudet vuonna 1999 olivat [5-10 prosenttia]* (Corus), [5-10 prosenttia]* (Riva) ja [5-10 prosenttia]* (TKS).
(215) Sulautuman jälkeen Newcon markkinaosuus on noin viisi kertaa suurempi kuin sen suurimman kilpailijan Ranskan markkinoilla ja lähes kaksi kertaa suurempi kuin sen kolmen suurimman kilpailijan markkinaosuudet yhteensä. Lisäksi Ranskan itsenäisten teräspalvelukeskuksien markkinaosuus on suhteellisen pieni verrattuna tilanteeseen naapurimaissa. Itsenäisten teräspalvelukeskuksien osuus Ranskan markkinoista on vain noin [&lt; 30 prosenttia]*, kun taas Saksassa (Nordrhein-Westfalenia lukuun ottamatta) niiden osuus on [ &gt; 50 prosenttia]*, Italiassa [ &gt; 40 prosenttia]* ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa [ &gt; 40 prosenttia]*. Itsenäinen sektori on lisäksi erittäin pirstoutunut usean pienen toimittajan kesken.
(216) On syytä ottaa huomioon myös osapuolten vertikaalinen integroituminen ja etenkin Newcon voimakas asema tuotantoketjun alkupään markkinoilla litteiden hiiliterästuotteiden tuotannossa ja suoramyynnissä niin ETA:n alueella kuin Ranskassakin. Osapuolten kuumavalssatun hiiliteräksen tuotannon osuus yhteisön tuotannosta oli vuonna 1999 noin [40-45 prosenttia]*, ja niiden kylmävalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden osuus yhteisön tuotannosta oli [45-50 prosenttia]*. Lisäksi markkinatutkimuksesta ilmenee, että jotkin Usinorin Ranskan jakeluverkon kanssa kilpailevat itsenäiset jakelijat ovat pitkälti riippuvaisia Arbed/Aceralian toimituksista; toimenpiteen myötä tämä vaihtoehtoinen toimituslähde katoaa. Uusi yritys on siis sulautuman jälkeen sellaisessa asemassa, että se voi määritellä hinnat, valvoa tai rajoittaa jakelua tai haitata tehokasta kilpailua.
(217) Komissio on edellä mainittujen huomioiden perusteella päätellyt, että ilmoitettu toimenpide tarjoaa osapuolille mahdollisuuden haitata tehokasta kilpailua tai kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä teräspalvelukeskuksien kautta Ranskassa tapahtuvan litteiden hiiliterästuotteiden jakelun markkinoilla.
b) Teräspalvelukeskukset Espanjassa/Portugalissa
(218) Iberian niemimaalla teräspalvelukeskuksien osuus litteiden hiiliterästuotteiden kokonaistoimituksista on noin 44 prosenttia, kun taas tukku- ja happileikkauskeskusten osuus toimituksista on noin 10 prosenttia. Etenkin on syytä tuoda esille, että teräspalvelukeskuksien Espanjassa ja Portugalissa vuonna 2000 myymien litteiden hiiliterästuotteiden kokonaismäärä oli 4,2 miljoonaa tonnia, josta Usinor myi noin [...]* miljoonaa tonnia ja Arbed/Aceralia myi noin [...]* miljoonaa tonnia. Osapuolten yhdistetty markkinaosuus oli [45-50 prosenttia]* vuonna 2000 ([50-55 prosenttia]* vuonna 1999), jota ehdotettu keskittymä kasvatti [10-15 prosenttia]* ([10-15 prosenttia]* myös vuonna 1999). Tärkeimpien kilpailijoiden markkinaosuudet vuonna 1999 olivat [10-15 prosenttia]* (Grupo Ros), [5-10 prosenttia]* (Gutser) ja [5-10 prosenttia]* (A. Gallardo).
(219) Lisäksi molemmissa maissa aiheutuisi vakavia kilpailuongelmia, jos Espanjan ja Portugalin katsottaisiin muodostavan erilliset maantieteelliset markkinat. Newcon markkinaosuus olisi vuonna 1999 ollut Espanjassa [40-45 prosenttia]* ([30-35 prosenttia]* + [10-15 prosenttia]*) ja Portugalissa [65-70 prosenttia]* ([65-70 prosenttia]* + [&lt; 5 prosenttia]*).
(220) Tässäkin tapauksessa Newcon ja sen kilpailijoiden välinen ero on sulautuman jälkeen merkittävä. Newco on yli neljä kertaa suurempi kuin sen läheisin kilpailija. Newcon tärkeimmät kilpailijat ovat lisäksi itsenäisiä jakelijoita (eivätkä muiden teräksen tuottajien integroituneita jakelijoita), jotka ovat pitkälti riippuvaisia ilmoituksen tehneistä osapuolista terästuotteiden toimituksissa. Newcolla on myös erityisen vahva asema litteiden hiiliterästuotteiden jakelussa niin teräspalvelukeskuksien kuin tukkukeskuksienkin kautta Ranskassa, jossa ovat Iberian niemimaan läheisimmät markkinat, mikä rajoittaa entisestään espanjalaisten ja portugalilaisten asiakkaiden vaihtoehtoisien toimittajien määrää.
(221) Väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa osapuolet kuitenkin esittävät, että kansallisten markkinoiden perusteella Portugalissa ei ole olennaista päällekkäisyyttä, sillä Arbed/Aceralian markkinaosuus on [&lt; 5 prosenttia]*. Kun otetaan huomioon Usinorin huomattavan korkea markkinaosuus Portugalissa ([65-70 prosenttia]*) sekä Espanjan ja Portugalin rajatylittävän myynnin määrä, Arbed/Aceralia on Espanjassa harjoittamansa toiminnan puolesta tärkein mahdollisen kilpailun lähde Portugalin markkinoilla. Portugalin ja Espanjan markkinoiden välillä on niin suuri kokoero, että vaikka Arbed/Aceralian litteiden hiiliterästuotteiden espanjalaisten teräspalvelukeskuksien kautta tapahtuvan myynnin ([...]* kilotonnia vuonna 1999) osuus Espanjan markkinoista on vain [10-15 prosenttia]*, myynnin määrä on huomattavasti suurempi kuin Portugalin litteiden hiiliterästuotteiden teräspalvelukeskuksien kautta tapahtuvan myynnin kokonaismarkkinat (399 kilotonnia vuonna 1999).
(222) Komissio on edellä mainittujen huomioiden perusteella päätellyt, että ilmoitettu toimenpide tarjoaa osapuolille mahdollisuuden haitata tehokasta kilpailua tai kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä teräspalvelukeskuksien kautta Espanjassa ja Portugalissa tapahtuvan litteiden hiiliterästuotteiden jakelun markkinoilla.
c) Tukkukauppatoiminta Ranskassa
(223) Osapuolten yhdistetty markkinaosuus kaikkien hiiliterästuotteiden jakelussa oli [25-30 prosenttia]* vuonna 2000 ([20-25 prosenttia]* + [5-10 prosenttia]*) ja vuonna 1999 ([15-20 prosenttia]* + [5-10 prosenttia]*). Niiden suurimmat kilpailijat olivat KDI, jonka markkinaosuus vuonna 1999 oli [25-30 prosenttia]*, ja Descours et Cabaud, jonka markkinaosuus oli [15-20 prosenttia]*.
(224) Newcon markkinaosuus litteiden hiiliterästuotteiden jakelussa olisi kuitenkin paljon suurempi ([35-40 prosenttia]* vuonna 1999). Newco olisi paljon suurempi kuin sen tärkeimmät kilpailijat litteiden tuotteiden jakelun markkinoilla, eli KDI (10-15 prosenttia) ja Descours et Cabaud (5-10 prosenttia). Tukkumarkkinoiden jäljelle jäävä osuus on äärimmäisen pirstoutunut yli 500 pienen itsenäisen toimittajan kesken. Myös asiakaspohja on hyvin pirstoutunut, ja tärkeimmät asiakkaat ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä.
(225) On lisäksi syytä huomata, että Newcolla olisi paitsi huomattava osuus tukkukeskuksien kautta Ranskassa tapahtuvasta litteiden hiiliterästuotteiden jakelusta myös määräävä asema teräspalvelukeskuksien kautta Ranskassa tapahtuvassa litteiden hiiliterästuotteiden jakelussa (yli 40 prosentin markkinaosuudella). Vertikaalisesti integroituneella Newcolla olisi myös vahva asema tuotantoketjun alkupään markkinoilla litteiden hiiliterästuotteiden tuotannossa Euroopassa (esimerkiksi [45-50 prosenttia]* kylmävalssattujen litteiden hiiliterästuotteiden tuotannosta yhteisössä vuonna 1999).
(226) Vastauksessaan väitetiedoksiantoon osapuolet kiistävät komission arvion sen perusteella, että merkityksellisten markkinoiden pitäisi kattaa kaikkien hiiliterästuotteiden tukkukauppa, jossa osapuolten yhdistetty markkinaosuus on [25-30 prosenttia]* kokonaismarkkinoista, kuten edellä (223 kappale) on mainittu. Tätä kysymystä on kuitenkin käsitelty tuotemarkkinoiden määrittelyä koskevassa osassa.
(227) Komissio on edellä mainittujen huomioiden perusteella päätellyt, että ilmoitettu toimenpide tarjoaa osapuolille mahdollisuuden haitata tehokasta kilpailua tai kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä tukkukeskusten kautta Ranskassa tapahtuvan litteiden hiiliterästuotteiden jakelun markkinoilla.
d) Happileikkauskeskukset Ranskassa
(228) Happileikkauskeskusten Ranskassa vuonna 2000 myymät kokonaismäärät kohosivat 200000 tonniin, josta Usinor myi noin [...]* ja Arbed/Aceralia myi noin [...]*. Osapuolten yhdistetty markkinaosuus oli [35-40 prosenttia]* vuonna 2000 ([30-35 prosenttia]* vuonna 1999), jota ehdotettu keskittymä kasvatti [5-10 prosenttia]* ([5-10 prosenttia]* myös vuonna 1999). Tärkeimpien kilpailijoiden markkinaosuudet vuonna 1999 olivat [5-10 prosenttia]* (Oxymetal), [5-10 prosenttia]* (Devillers) ja [5-10 prosenttia]* (Oxycentre).
(229) Newcon markkinaosuus tulee olemaan huomattavasti suurempi kuin sen tärkeimpien kilpailijoiden: Newcon osuus on viisi kertaa suurempi kuin sen läheisimmän kilpailijan. Suuri osa markkinoista (34 prosenttia) on erittäin pirstaloitunut yli sadan toimijan kesken. Myös asiakaspohja on melko pirstaloitunut: suurin osa toimijoista on pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joiden kulutus on vähäistä ja joilla on vain vähän jos lainkaan neuvotteluvoimaa. Tuonti ETAn ulkopuolelta on vähäpätöistä eikä aiheuta mitään kilpailupainetta. Happileikkauksen markkinat ovat lisäksi uuden teknologian, kuten laserleikkauksen ja vesisuihkun, kehittymisen takia laskussa, minkä vuoksi on epätodennäköistä, että markkinoille tulee uusia merkittäviä toimijoita, mitä tukee se, ettei markkinoille ole viiden kuluneen vuoden aikana tullut merkittäviä uusia toimijoita.
(230) Väitetiedoksiantoon antamassaan vastauksessa osapuolet ovat eri mieltä komission päätelmistä, ja ne perustelevat kantaansa seuraavilla väitteillä: 1) Arbedin myynti on vähäistä ja 2) Usinorin asemaan on sisällytetty 100 prosenttia Eurodecoupen tuotannosta, vaikka Eurodecoupen emoyhtiö on todellisuudessa DHS, jossa Usinorilla ei ole yksinomaista määräysvaltaa.
(231) Ensimmäisestä väitteestä voidaan todeta, että Arbedin myynnin osuus happileikkauskeskusten markkinoilla Ranskassa on [5-10 prosenttia]*, ja Arbed on tällä hetkellä myyntivolyymien perusteella Usinorin toiseksi suurin kilpailija, se on vain hieman jäljessä suurimmasta kilpailijasta (Oxymetalista, jonka markkinaosuus oli [5-10 prosenttia]* vuonna 1999) ja edellä kaikkia muita markkinatoimijoita (Devillers, Oxycentre, Savoy Decoupe, Bretagne Oxy ja UF Acier). Toisesta väitteestä taas voidaan todeta, että osapuolet ovat itse vahvistaneet, että Usinorilla on yhteinen määräysvalta Eurodecoupessa, ja siten koko Eurodecoupen myynti on otettava huomioon ehdotetun keskittymän arvioinnissa.
(232) Komissio on edellä mainittujen huomioiden perusteella päätellyt, että ilmoitettu toimenpide tarjoaa osapuolille mahdollisuuden haitata tehokasta kilpailua tai kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä happileikkauskeskusten kautta Ranskassa tapahtuvan kvarttolevyjen jakelun markkinoilla.
e) Muut vaikutusalaan kuuluvat markkinat
(233) Ehdotetun keskittymän arvioinnissa katsotaan myös seuraavien jakelualan markkinoiden kuuluvan päätöksen vaikutusalaan:
1. Teräspalvelukeskukset Benelux-maissa ja Nordrhein-Westfalenissa, joissa osapuolten yhdistetty markkinaosuus litteiden hiiliterästuotteiden jakelun markkinoilla vuonna 2000 oli [20-25 prosenttia]* ([10-15 prosenttia]* + [10-15 prosenttia]*). Niiden tärkeimmät kilpailijat ovat Corus, jonka markkinaosuus on [20-25 prosenttia]*, ja TKS, jonka markkinaosuus on myös [20-25 prosenttia]*.
Jos nämä alueelliset markkinat jaettaisiin pienempiin osiin, Newcon markkinaosuudet vuonna 1999 olisivat olleet [20-25 prosenttia]* Belgian ja Luxemburgin kattavalla alueella, [25-30 prosenttia]* Alankomaissa ja [15-20 prosenttia]* Saksan kokonaismarkkinoilla (Nordrhein-Westfalen mukaan luettuna). Kaikilla kolmilla markkinoilla Newcolla olisi vastaavankokoisia tai jopa suurempia kilpailijoita: Corus Belgiassa ja Luxemburgissa ([25-30 prosenttia]*) ja Alankomaissa ([25-30 prosenttia]*) sekä TKS Saksassa ([15-20 prosenttia]*).
2. Teräspalvelukeskukset Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa, joissa osapuolten yhdistetty markkinaosuus vuonna 2000 oli [15-20 prosenttia]* ([5-10 prosenttia]* + [10-15 prosenttia]*). Jos tarkasteltaisiin kansallisia markkinoita, Newcon markkinaosuus olisi [20-25 prosenttia]* Yhdistyneessä kuningaskunnassa ([5-10 prosenttia]* + [10-15 prosenttia]*) ja &lt; 5 prosenttia ([&lt; 5 prosenttia]* + [&lt; 5 prosenttia]*) Irlannissa. Osapuolten markkinaosuus litteiden hiiliterästuotteiden markkinoilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa on joka tapauksessa selkeästi pienempi kuin Corusin ([30-35 prosenttia]*).
3. Tukkukauppatoiminta Benelux-maissa ja Nordrhein-Westfalenissa, joissa osapuolten markkinaosuus hiiliterästuotteiden markkinoilla vuonna 2000 oli [15-20 prosenttia]* ([10-15 prosenttia]* + [5-10 prosenttia]*). Millään muilla vaihtoehtoisilla kapeammilla markkinoilla, olipa kyse sitten tuotemarkkinoista (litteät / pitkät tuotteet) tai maantieteellisistä markkinoista (kansalliset markkinat), osapuolten yhdistetyt markkinaosuudet - kun otetaan huomioon markkinoiden muiden toimijoiden markkinaosuudet - eivät aiheuttaisi vakavia kilpailuongelmia.
(234) Toimenpide ei näin ollen aiheuta vakavia kilpailuongelmia tässä jaksossa kuvailluilla vaikutusalaan kuuluvilla markkinoilla.
VI OSAPUOLTEN ANTAMAT SITOUMUKSET
1. YHTEENVETO SITOUMUKSISTA
1. Ehdotetut yritysmyynnit
(235) Korjatakseen komission yksilöimät kilpailuongelmat osapuolet ovat tarjoutuneet myymään joitakin yrityksiä ja liiketoimintoja teräksen tuotannon ja teräksen jakelun alalla.
a) Terästuotantomarkkinat
(236) Osapuolet myyvät osuutensa seuraavista yrityksistä:
1) Finarvedi: Usinor sitoutuu myymään tai antamaan myytäväksi osuutensa ISP Arvedin kuumasinkityn teräksen tuotantolinjasta.
2) Galmed: Aceralia ja Usinor sitoutuvat myymään tai antamaan myytäväksi osuutensa Galvanizaciones del Mediterraneo SA:sta (Aceralialla on 51 prosenttia ja Usinorilla 24,5 prosenttia Galmedin pääomasta). Galmed valmistaa kuumasinkittyä terästä.
3) Lusosider: Usinor sitoutuu myymään tai antamaan myytäväksi osuutensa Lusosider Projectos Siderurgicos SA:sta (50 prosenttia pääomasta). Lusosider valmistaa kylmävalssattua terästä, kuumasinkittyä terästä ja läkkipeltiä.
4) Segal: Arbedin Sidmar ja Usinorin Cockerill Sambre sitoutuvat myymään tai antamaan myytäväksi osuutensa (kummallakin on 33,33 prosenttia pääomasta) Société Européenne de Galvanisation SA:sta. Segal valmistaa kuumasinkittyä terästä.
(237) Osapuolet myyvät tai antavat myytäväksi myös seuraavat liiketoiminnat:
1) Beautor: Usinor sitoutuu myymään tai antamaan myytäväksi La Feressa, Ranskassa, sijaitsevan Beautorin. Beautorissa toimii kylmävalssaamo ja sähkösinkityn teräksen tuotantolinja.
2) Dudelange: Arbed sitoutuu myymään tai antamaan myytäväksi Dudelangessa, Luxemburgissa, sijaitsevan kuumasinkittyä terästä valmistavan tehtaan.
3) Straßburg: Usinor sitoutuu myymään tai antamaan myytäväksi Strasbourgissa, Ranskassa, sijaitsevan tuotantolaitoksensa (kuumasinkitty teräs ja orgaanisesti pinnoitettu teräs).
(238) Jälkimmäisten liiketoimintojen myyntiin sisältyy kaikki aineellinen ja aineeton omaisuus sekä tehtailla työskentelevän henkilökunnan siirto.
(239) Jos 236 ja 237 kohdassa mainittuja tuotantolinjoja ei ole integroitu kylmävalssauslinjoihin, osapuolet tarjoavat ostajan pyynnöstä vastaavan määrän kylmävalssatun lähtöaineen kapasiteettia tai vaihtoehtoisesti maksullista valssausta yleisten markkinaolojen mukaisesti. Ostajan pyynnöstä voidaan tarjota myös siirtymävaiheen ajaksi palveluja/toimitussopimuksia. Galmedin, Beautorin ja Strasbourgin yksiköt tarjotaan pakettina Galmedia koskevan etuosto-oikeuden rajoissa.
b) Jakelumarkkinat
(240) Osapuolet ovat antaneet seuraavat teräksen jakelua koskevat sitoumukset:
1) Cofrafer: Arbed sitoutuu myymään tai antamaan myytäväksi täysin omistamansa tytäryhtiön Cofrafer SA:n, myös sen tytäryhtiöt Flaberga Découpen, joka sijaitsee Barberey St. Sulpicessa, Ranskassa, Orn'oxycoupagen, joka sijaitsee Chaillouessa, Ranskassa, ja Surfaçage de Normandien, joka myös sijaitsee Chaillouessa.
2. Bamesa: Usinor sitoutuu myymään tai antamaan myytäväksi kaikki osakkeensa Bamesa Aceros SL:ssä, tai vaihtoehtoisesti siirtämään jäljellä olevan vähemmistöosuuden, jos sellainen on, riippumattomalle toimitsijamiehelle siihen saakka, kunnes osakkeet voidaan myydä (Usinor omistaa tällä hetkellä suoraan ja välillisesti 49 prosenttia sen yhteisessä määräysvallassa olevan Bamesan pääomasta).
2. Asiaan liittyvät sitoumukset ja menettely
(241) Osapuolet ovat sitoutuneet täyttämään useita asiaan liittyviä sitoumuksia, joilla pyritään varmistamaan myytyjen liiketoimintojen taloudellisen kannattavuuden ja kilpailukyvyn säilyminen. Näihin kuuluu sitoumusten täytäntöönpanon seurannasta vastaavan toimitsijamiehen nimeäminen. Sitoumuksissa esitetään myös yksityiskohtaisesti myyntimenettely. Sitoumusten täydellinen teksti esitetään tämän päätöksen liitteessä.
2. SITOUMUSTEN ARVIOINTI
1. Sinkityt tuotteet
(242) Markkinaosuuksien kannalta tarjotut yritysmyynnit saattaisivat Newcon huomattavasti lähemmäksi Usinorin tasoa ennen sulautumaa. Vuonna 1999 Usinorin sinkityn teräksen markkinaosuus oli kokonaismyynnin perusteella [30-35 prosenttia]*, kun taas Arbed/Aceralialla se oli [10-15 prosenttia]*. Yritysmyyntien jälkeen Usinorin, Arbedin ja Aceralian yhdistetty markkinaosuus putoaisi myyntiä edeltäneestä [40-45 prosentista]* [35-40 prosenttiin]*. Osapuolet myisivät yli [5-10 prosenttia]* markkinaosuudestaan, mikä korjaisi niiden aseman markkinoilla. Vuotta 2000 koskevat luvut ovat melko samankaltaiset, kuten taulukosta 25 voidaan todeta.
TAULUKKO 25
Newcon myyntivolyymi ja ehdotetut yritysmyynnit
TAULUKON PAIKKA
(243) Myös kapasiteetin osalta ehdotetut yritysmyynnit vähentäisivät huomattavasti Newcon markkinaosuuksia [40-45 prosentista]* [35-40 prosenttiin]* vuosina 2002-2003, kuten taulukosta 26 voidaan todeta.
TAULUKKO 26
Newcon kapasiteetit ja ehdotetut yritysmyynnit
TAULUKON PAIKKA
(244) Näillä markkinaosuuksilla olisi epätodennäköisempää, että Newco yksipuolisesti korottaisi hintoja ja rajoittaisi tuotantoa, etenkin kun sen suorien kilpailijoiden kilpailuasema saattaa vahvistua yritysmyyntien jälkeen.
(245) Ehdotetut yritysmyynnit parantavat markkinarakennetta kahdella tavalla. Jos suuret kilpailijat kuten TKS tai Corus ostaisivat osan tuotantolaitoksista, kapenisi niiden ja Newcon välinen kokoero. Jos pienemmät kilpailijat (kuten Salzgitter tai Voest-Alpine) ostaisivat osan tuotantolaitoksista, syntyisi markkinoille uusi kilpailija, jonka markkinaosuus olisi noin [5-10 prosenttia]*. Uusi kilpailija olisi samaa kokoluokkaa kuin Arbed/Aceralia.
(246) Ehdotetut yritysmyynnit ratkaisisivat myös väitetiedoksiannossa esitetyt autoteollisuuteen liittyvät ongelmat. Yritysmyynneistä yli 65 prosenttia liittyy tähän teollisuudenalaan. Tutkimuksessa ilmeni, että hyväksymismenettely tapahtuu tuotantolaitosten tasolla. Mahdolliset ostajat voisivat näin ollen saada joitakin autoalan asiakkaita ostamalla näille asiakkaille materiaalia toimittavia tuotantolaitoksia. Kuten osapuolet vastauksessaan selittivät, teräksen toimittaminen autoteollisuudelle tapahtuu tarjouskilpailun kautta. Ehdotettujen yritysmyyntien myötä autoalan asiakkaat saavat Newcon ohelle vaihtoehtoisia toimituslähteitä, kun tarjouskilpailuun osallistuu uusia tai vahvempia kilpailijoita.
(247) Lisäksi sinkittyjen terästuotteiden markkinoilta katoaisi yritysmyyntien jälkeen yhteisön suurimpien teräksen valmistajien yhteisomistus. Tämä vähentäisi kilpailijoiden kykyä ja halua sovittaa yhteen käytöstään.
(248) Lopuksi, kun yritysmyynnit tapahtuvat sulautuvien yritysten "kotialueella" (alueella, joka kattaa Ranskan, Espanjan ja Portugalin sekä Benelux-maat), ne vähentävät myös yllykkeitä kehittää näille tuotteille osan mantereesta kattavat maantieteelliset markkinat.
(249) Edellä mainitut huomiot on vahvistettu komission ehdotetuista korjaustoimenpiteistä tekemässä markkinatestissä.
2. Teräksen jakelu
(250) Ehdotetut yritysmyynnit poistaisivat komission yksilöimät kilpailuongelmat, jotka liittyvät useisiin jakelumarkkinoihin Ranskassa ja Espanjassa/Portugalissa.
(251) Cofraferin myynnillä Newcon osuus Ranskan teräspalvelukeskuksien markkinoista vuonna 2000 vähenisi noin [40-45 prosentista]* noin [35-40 prosenttiin]*. Litteiden hiiliterästuotteiden tukkumarkkinoilla ja happileikkausmarkkinoilla Newcon markkinaosuudet olisivat yritysmyyntien jälkeen noin [30-35 prosenttia]*. Vielä tärkeämpää on, että yritysmyynnit poistavat päällekkäisyydet teräspalvelukeskuksien, tukkukaupan ja happileikkauksen markkinoilta Ranskassa, sillä niihin sisältyvät kaikki Arbed/Aceralian teräksen jakelutoiminnat näillä markkinoilla.
(252) Lisäksi Bamesan myynti pienentää huomattavasti Newcon markkinaosuutta teräspalvelukeskuksien markkinoilla Espanjassa/Portugalissa. Vuoden 2000 markkinaosuuksien perusteella Newcon osuus Bamesasta edustaa noin [15-20 prosenttia]* markkinoista. Yritysmyynnin jälkeen markkinaosuus laskisi [45-50 prosentista]* [25-30 prosenttiin]*. Lukua voidaan verrata Grupo Rosin [10-15 prosentin]* markkinaosuuteen, Gutserin [5-10 prosenttiin]* ja A. Gallardon [5-10 prosenttiin]*. Jos tarkastellaan kansallisia markkinoita, Newcon markkinaosuus Espanjassa vähenisi [40-45 prosentista]* [25-30 prosenttiin]* ja Portugalissa [65-70 prosentista]* [30-35 prosenttiin]*. Jokin kilpailija voi näin ollen yritysmyynnin avulla kasvattaa huomattavasti markkinaosuuttaan ja tasapainottaa Usinorin, Arbedin ja Aceralian sulautuman luomaa epätasapainoa.
(253) Edellä mainitut huomiot on vahvistettu komission ehdotetuista korjaustoimenpiteistä tekemässä markkinatestissä.
3. Päätelmä
(254) Komissio katsoo, että sitoumukset korjaavat tyydyttävästi kilpailuongelmat, jotka komissio on yksilöinyt niin sinkityn teräksen kuin teräksen jakelunkin markkinoilla.
VII PÄÄTELMÄ
(255) Komissio on kaikkien edellä mainittujen huomioiden perusteella päätellyt, että jos tämän päätöksen liitteessä esitetyt sitoumukset täytetään täydellisesti, ehdotettu keskittymä ei aiheuta kilpailuongelmia eikä se etenkään tarjoa Newcolle mahdollisuutta:
- määritellä hintoja, valvoa tai rajoittaa tuotantoa tai jakelua tai haitata tehokasta kilpailua olennaisella osalla merkityksellisten tuotteiden markkinoita, tai
- kiertää EHTY:n perustamissopimuksessa vahvistettuja kilpailusääntöjä, erityisesti luomalla keinotekoisella tavalla etuoikeutettu asema, joka merkitsee merkittävää etua toimitusten hankinnassa tai markkinoillepääsyssä.
(256) Koska EHTY:n perustamissopimuksen 66 artiklan 2 kohdan vaatimukset tulevat näin täytetyiksi, ehdotettu sulautuma tulisi hyväksyä sillä ehdolla, että osapuolet täyttävät täydellisesti seuraavat sitoumukset (ottaen huomioon kaikki liitteessä esitetyn tarkistuslausekkeen mukaiset mahdolliset muutokset ja):
[...]* (Katso liitteessä esitetty julkinen versio sitoumuksista).
(257) Nämä sitoumusten näkökohdat ovat ehtoja, sillä vain niiden täyttyessä (ottaen huomioon kaikki tarkistuslausekkeen mukaiset muutokset) voidaan merkityksellisillä markkinoilla saada aikaan rakenteellinen muutos. Muut sitoumusten näkökohdat, jotka koskevat tavoitellun rakennemuutoksen aikaansaamiseen tarvittavia täytäntöönpanovaiheita, ovat EHTY:n perustamissopimuksen 66 artiklan 5 kohdan viidennen alakohdan mukaisia velvoitteita,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Toimenpide, jolla yritykset Arbed SA, Aceralia Corporación Siderúrgica SA ja Usinor SA sulautuvat Newco Steel -yritykseksi, hyväksytään EHTY:n perustamissopimuksen 66 artiklan 2 kohdan nojalla sillä edellytyksellä, että liitteessä esitetyt sitoumukset ja etenkin seuraavat ehdot täytetään kokonaisuudessaan:
[...]* (Katso liitteessä esitetty julkinen versio sitoumuksista).
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu ilmoituksen tehneille osapuolille.
Tehty Brysselissä 21 päivänä marraskuuta 2001.