RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 926/2009
af 24. september 2009
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), (grundforordningen), særlig artikel 9 og 10,
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 9. juli 2008 en meddelelse (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina). Den 8. april 2009 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 289/2009 (3) (forordningen om midlertidig told) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kina.
(2)
Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet af Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union (klageren) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EF-produktion af visse sømløse rør af jern eller stål.
(3)
Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. juli 2007 til 30. juni 2008 (undersøgelsesperioden eller UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udgangen af UP (den betragtede periode).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (fremlæggelse af de foreløbige konklusioner), indgav adskillige berørte parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Kommissionen sendte navnlig endnu et spørgeskema til de EF-producenter, der indgik i stikprøven, for at indhente yderligere oplysninger vedrørende markedsudviklingen og udviklingen i de vigtigste skadesindikatorer efter UP's afslutning. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev der aflagt yderligere kontrolbesøg hos følgende producenter af visse sømløse rør i EU:
-
Vallourec & Mannesmann Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland
-
Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Frankrig
-
Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italien
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spanien.
-
Der blev desuden aflagt et kontrolbesøg hos klageren i Boulogne-Billancourt, Frankrig.
(6)
Kommissionen foretog også en yderligere skrivebordsanalyse af besvarelserne af spørgeskemaet fra alle fire eksporterende producenter i stikprøven, herunder navnlig en kontrol af den liste over transaktioner, som følgende eksportører forelagde:
-
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
-
Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
-
Tianjin Pipe International Economic & Trading Corporation.
(7)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kina, og at der skulle foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (den endelige fremlæggelse). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(8)
Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og konklusionerne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed.
3. Stikprøver
(9)
Da der ikke fremsat bemærkninger om anvendelsen af stikprøver med hensyn til eksporterende producenter i Kina og EF-producenter, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 11 og 12 i forordningen om midlertidig told hermed.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(10)
Den pågældende vare er bestemte sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser fra International Institute of Welding (4), henhørende under KN-kode ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 (5) og med oprindelse i Kina.
(11)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told blev der konstateret en skrivefejl i nummereringen i den »Technical Report«, der er nævnt i fodnoten til betragtning 14 i forordningen om midlertidig told og omhandler fastsættelsen af kulstofværdien. Den korrekte henvisning er Technical Report, 1967, IIW doc. IX-555-67, offentliggjort af International Institute of Welding (IIW).
(12)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede China Iron and Steel Association (CISA), at KN-koderne for den pågældende vare også omfattede en række andre varer, som ville falde uden for undersøgelsen, f.eks. varer med en udvendig diameter på over 406,4 mm eller med en kulstofværdi på over 0,86, og at importtal, der var anvendt ved undersøgelsen, derfor ville være sat for højt. Det skal i den forbindelse fremhæves, at varer med en udvendig diameter på over 406,4 mm eller med en kulstofværdig på over 0,86 ifølge formler og kemiske analyser fra International Institute of Welding ikke er omfattet af denne procedure. Der blev desuden heller ikke ved stikprøveundersøgelserne af de eksporterende producenter fundet dokumentation for, at disse varer produceres i væsentlige mængder i Kina. Det er derfor blevet konkluderet, at der ikke er pålidelig dokumentation for, at sådanne kinesiske varer importeres til EF i mængder af betydning.
(13)
Efter den endelige fremlæggelse gentog CISA påstanden om, at OCTG-rør (oil and country tubular goods) bør udelukkes fra definitionen af den pågældende vare, og påpegede, at andre lande, herunder USA, behandler OCTG-rør som tilhørende et separat marked i forbindelse med antidumpingundersøgelser. Den kinesiske regering (MOFCOM) fremsatte også tilsvarende påstande.
(14)
Ovennævnte påstande er blevet undersøgt indgående, og det er blevet konkluderet, at de forskellige typer sømløse rør, herunder OCTG-rør, som indgår i varedefinitionen, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, og at de derfor tilhører den samme varekategori. At disse forskellige typer varer i et vist omfang udviser forskelle med hensyn til egenskaber og indkøbs- og salgspriser, er normalt. Når andre undersøgelsesmyndigheder kun undersøger OCTG-rør kan det desuden meget vel skyldes de særlige forhold, der gælder for sådanne undersøgelser, dvs. de forhold, der ligger til grund for klagen. Det blev rent faktisk konstateret, at det ikke var nødvendigt for de amerikanske myndigheder at undersøge, om OCTG-rør har samme grundlæggende egenskaber som andre sømløse rør. Desuden fremlagde EF-erhvervsgrenen dokumentation for, at OCTG-rør med lige ender og andre varer, der indgår i undersøgelsen, kan erstattes med hinanden.
(15)
Det blev også anført, at der ved definitionen af den pågældende vare var lagt for stor vægt på elementer som godstykkelse, udvendig diameter og kulstofværdigrænse, mens der ikke var taget tilstrækkeligt hensyn til tekniske egenskaber som f.eks. høj modstandsdygtighed over for tryk og korrosion og til eksistensen af standarder fra American Petroleum Institute (API) for OCTG-rør.
(16)
For det første bemærkes det, at da godstykkelsen ikke er anvendt i definitionen af, hvad undersøgelsen omfatter, forbliver den udvendige diameter og kulstofværdigrænsen de bedst egnede elementer til identificering af den pågældende vare. Den udvendige diameter er også et element, der anvendes i forbindelse med statistik og told for at skelne varen fra andre varer. Kulstofværdigrænsen angiver det niveau, ved hvilket varen kan smedes, og er fastsat til 0,86 for at sondre mellem varer, der let kan smedes, og varer, der ikke kan. For det andet viser de oplysninger, som EF-industrien er fremkommet med, at OCTG-rør i lighed med andre typer rør kan have både høj og lav modstandsdygtighed over for korrosion og tryk. Hverken modstandsdygtigheden over for korrosion eller tryk kan derfor bruges som kriterium ved definitionen af den pågældende vare. For det tredje findes de særlige standarder fra API for OCTG-rør, fordi de anvendes i oliesektoren. Der findes imidlertid lignende standarder for rør, der anvendes i andre sektorer, men de er udstedt af andre organisationer (f.eks. ASTM). At den ene eller anden organisation har udstedt standarder, kan derfor ikke indgå som element ved fastlæggelsen af, hvilke varer der skal være omfattet af en antidumpingundersøgelse. Hverken CISA eller MOFCOM har følgelig indgivet gyldige alternative elementer til en bedre definition af området for undersøgelsen eller foreslået kriterier, der vil være mere egnede til at definere den pågældende vare, bortset fra ovennævnte høje modstandsdygtighed over for korrosion og tryk. Dertil kommer, at ingen af parterne har foreslået en anden kulstofgrænseværdi som mere egnet. Påstandene vedrørende definitionen af varen afvises derfor.
(17)
Under henvisning til ovenstående konkluderes det endeligt, at den pågældende vare bl.a. omfatter OCTG-rør, der bruges som bore-, forings- og transportrør i olieindustrien, og betragtning 14-19 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed endeligt.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(18)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om markedsøkonomisk behandling, bekræftes indholdet af betragtning 20-27 i forordningen om midlertidig told hermed endeligt.
2. Individuel behandling
(19)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod klageren, at en af de eksporterende producenter, som midlertidigt var blevet indrømmet individuel behandling, ikke burde have været indrømmet individuel behandling, da den angiveligt hovedsageligt var statsejet.
(20)
Yderligere undersøgelser viste, at den kinesiske stat ganske vist (indirekte) havde en vis andel i den pågældende virksomhed, men at staten var mindretalsaktionær i UP. Aktieandelen ændredes dog betragteligt hen imod slutningen af 2008 (efter UP), hvor den kinesiske stat købte flere aktier i holdingselskabet, og staten således blev majoritetsaktionær. Kommissionen fandt derfor, at den pågældende eksporterende producent ikke ville opfylde kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og ikke burde indrømmes individuel behandling.
(21)
På baggrund af den endelige fremlæggelse gentog omtalte virksomhed sit argument om, at den kinesiske stat først øgede sin aktieandel efter UP. Virksomheden anførte også, at den øgede aktieandel klart og udelukkende havde til formål at give økonomisk støtte til holdingselskabet på grund af finanskrisen. Det nævnte virksomhed anførte særlig, at den øgede aktieandel ikke havde betydning for ledelsesstrukturen, bestyrelsens sammensætning eller handelsaktiviteterne. Den hævdede også, at den ændrede aktieandel ikke have indflydelse på virksomhedens beslutninger med hensyn til eksportaktiviteter, og at disse fortsat træffes uafhængigt af staten. Virksomheden anførte derudover, at der ikke er ført bevis for, at statens indflydelse i denne sag ville være af en sådan art, at det ville være muligt at omgå foranstaltninger, hvis virksomheden fik en individuel toldsats.
(22)
For at få individuel behandling skal eksporterende producenter dokumentere, at de opfylder alle de kriterier, der er nævnt i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Et af disse kriterier er, at størstedelen af aktierne skal tilhøre private. For den nævnte virksomhed har dette kriterium imidlertid ikke været opfyldt siden udgangen af 2008.
(23)
På trods af at ændringerne i ejerforholdene først indtraf efter UP (men dog før undersøgelsens afslutning), og i betragtning af at konklusionerne vedrørende individuel behandling har et fremadrettet perspektiv, konkluderes det derfor, at denne virksomhed ikke bør indrømmes individuel behandling, da den ikke opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(24)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger om individuel behandling, bekræftes indholdet af betragtning 28-32 i forordningen om midlertidig told, med undtagelse af oplysningerne vedrørende den virksomhed, der er omhandlet i betragtning 19-23, hermed endeligt.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(25)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede tre parter, at USA ikke var egnet som referenceland, da markedsforholdene i henholdsvis USA og Kina er meget forskellige. Det blev også anført, at beregningen af den normale værdi var baseret på oplysninger fra en enkelt producent, som var forretningsmæssigt forbundet med en EF-producent, og at oplysningerne således ikke var repræsentative.
(26)
Det skal bemærkes, at grundforordningen bestemmer, at referencelandet skal udvælges på en ikke urimelig måde. Ovennævnte parter forelagde ikke dokumentation for, at valget af USA var urimeligt. Navnlig satte de ikke spørgsmålstegn ved det amerikanske markeds konkurrenceevne, og manglende konkurrenceevne kunne f.eks. have betydning for det prisniveau, der fastsættes. Det skal også bemærkes, at ingen af de pågældende parter foreslog et alternativt valg af referenceland.
(27)
På baggrund af ovenstående konkluderes det endeligt, at USA er et passende valg af referenceland, og betragtning 33-38 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(28)
Da der ikke fremsat bemærkninger om fastsættelsen af den normale værdi, bekræftes de foreløbige resultater i betragtning 39-44 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Eksportpris
(29)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende fastsættelse af eksportprisen, bekræftes indholdet af betragtning 45 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. Sammenligning
(30)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påpegede en af de eksporterende producenter, at den forenkling, der var anvendt i forbindelse med varekontrolnumrene (for at forbedre sammenligneligheden mellem den pågældende vare og samme vare fra referencelandet), medførte en urimelig sammenligning, da en række forskellige typer af sømløse rør blev behandlet som en og samme varekategori. På grundlag af denne bemærkning blev det besluttet, at der kunne anvendes en anden opdeling af varekontrolnumrene, som tager udgangspunkt i rørets diameter og godstykkelse, og som giver samme grad af sammenlignelighed.
(31)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner er de kinesiske eksportpriser, ab fabrik, blevet justeret i nedadgående retning for at tage hensyn til alle transportomkostninger. Samtidig blev den normale værdi justeret i opadgående retning på grund af en række ændringer, der vedrører justeringer for transport og rabatter.
(32)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligning, bekræftes indholdet af betragtning 46 og 47 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. Dumpingmargen
(33)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende beregningen af dumpingmargenen og under hensyntagen til de i betragtning 30 og 31 omhandlede ændringer bekræftes indholdet af betragtning 48-51 i forordningen om midlertidig told hermed.
(34)
Udtrykt i procent af nettoprisen cif, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes den endelige dumpingmargen til følgende:
Virksomhed
Endelig dumpingmargen
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
64,8 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
48,6 %
De resterende virksomheder
73,1 %
D. SKADE
1. EF-produktionen, EF-erhvervsgrenen og EF-forbruget
(35)
CISA hævdede, at ifølge oplysninger fra et specialagentur (Steel Business Briefing) var der i 2007 mindst 40 EF-producenter af samme vare i EU-27, som havde en produktion på ca. 5,8 mio. tons, hvilket er i modstrid med de relevante oplysninger i forordningen om midlertidig told. CISA hævdede også, at ifølge oplysninger offentliggjort af World Steel Association var EF-forbruget på ca. 4,6 mio. tons i 2007, dvs. langt større end angivet i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told. En kinesisk eksporterende producent fremsatte tilsvarende påstande.
(36)
Undersøgelsen af de forelagte oplysninger viste, at de anførte tal vedrører alle sømløse rør og ikke samme vare som defineret i forordningen om midlertidig told og i betragtning 10-17 og omfatter andre varer som f.eks. store rør (dvs. med en diameter på over 406,4 mm) og rør af rustfrit stål. Dette forklarer uoverensstemmelsen mellem oplysningerne i betragtning 35 og oplysningerne i forordningen om midlertidig told. Det bør også bemærkes, at navn og adresse på alle kendte EF-producenter af samme vare kunne findes i den ikke-fortrolige version af klagen. Hvis CISA var af den opfattelse, at der var andre producenter af den pågældende vare i EU, skulle virksomheden rettidigt have forelagt beviser, der gjorde det muligt at udpege dem, således at sådanne virksomheder også kunne være blevet taget i betragtning.
(37)
Påstandene ovenfor afvises derfor, og indholdet af betragtning 53-58 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
2. Import fra det pågældende land
a) Mængde, den pågældende imports markedsandel og importpriser
(38)
På grundlag af en række bemærkninger forelagt af CISA skal det præciseres, at det i betragtning 60 i forordningen om midlertidig told er hensigten at henvise til, at markedssegmenterne for henholdsvis OCTG-rør og kraftproduktion hver især tegner sig for mindre end 5 % af den samlede import fra Kina. Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes betragtning 59-63 i forordningen om midlertidig told hermed.
b) Prisunderbud
(39)
En eksporterende producent, tre EF-producenter og klageren fremsatte bemærkninger til beregningen af prisunderbuddet og skadesmargenerne. Disse bemærkninger blev analyseret, og beregningerne blev ændret, hvor det var relevant.
(40)
En af de eksporterende producenter hævdede, at de justeringer, der var blevet foretaget for at sikre en rimelig sammenligning af priserne på de kinesiske importvarer og priserne på de tilsvarende varetyper, der sælges af EF-erhvervsgrenen, ikke var tilstrækkelige, da de ikke omfattede justering for en uafhængig importørs salgs- og administrationsomkostninger, andre generalomkostninger samt fortjeneste. Klageren hævdede derimod, at disse justeringer var ekstremt store. Vedrørende den eksporterende producents påstand blev det konstateret, at kinesiske eksporterende producenter og EF-producenter ofte sælger til de samme kunder. Der var derfor ikke grundlag for en yderligere justering af importpriserne. Efter en undersøgelse af de forelagte beviser blev det konkluderet, at disse påstande burde afvises, og de to parter blev underrettet om årsagerne hertil.
(41)
Klageren anførte, at beregningen af forskellene i handelsled var forkert, da de kinesiske eksporterende producenter også sælger direkte til brugerne, og at der for et sådant salg ikke bør finde nogen justering for handelsleddet sted. Denne påstand blev fundet korrekt for nogle kinesiske eksporterende producenters vedkommende, og justeringen for handelsleddet blev ændret i overensstemmelse hermed. Den eksporterende producent, der er nævnt i betragtning 40, anførte desuden, at på grund af væsentlige forskelle i de solgte mængder mellem importen fra denne producent og EF-erhvervsgrenens salg burde justeringen for handelsleddet ikke ske blot ved at sammenligne den respektive procentdel af salget til brugerne, og foreslog en anden metode for beregningen af den korrigerede justering for handelsleddet. Den foreslåede metode blev imidlertid ikke fundet egnet, da den ville forvanske resultatet. Påstanden blev derfor afvist.
(42)
På grundlag af ovenstående bekræftes den i betragtning 64 i forordningen om midlertidig told omhandlede metode hermed, og den beregnede underbudsmargen, jf. betragtning 65 i forordningen om midlertidig told, fastsættes til 29 %.
3. EF-erhvervsgrenens situation
(43)
CISA hævdede, at en række af EF-producenterne i stikprøven ikke havde besvaret hele spørgeskemaet, og at stikprøven dermed ikke var tilstrækkeligt repræsentativ på grund af det lave samarbejdsniveau. Det bør understreges, at bortset fra den i nr. ii) i betragtning 66 i forordningen om midlertidig told omhandlede virksomhed, som kun besvarede spørgeskemaet delvist, havde alle andre virksomheder i stikprøven forelagt alle de ønskede oplysninger i undersøgelsens afsluttende fase. Selv hvis der ses bort fra den ene virksomhed, som kun havde besvaret spørgeskemaet delvist, vil stikprøven stadig være repræsentativ for ca. 60 % af den samlede EF-produktion. Denne påstand blev derfor afvist.
(44)
CISA hævdede også, at i modsætning til det i betragtning 86 i forordningen om midlertidig told anførte havde en større gruppe af EF-producenter efter UP foretaget betydelige investeringer i udvidelse af produktionskapaciteten for rør til kernekraftsektoren. Disse oplysninger blev efterprøvet, og det blev konstateret, at ovennævnte investeringer blev foretaget for at øge produktionskapaciteten for andre varer (rør af rustfrit stål eller svejsede rør) end samme vare. Denne påstand blev derfor afvist.
(45)
CISA og en kinesisk eksporterende producent hævdede, at det er ukorrekt, når det i betragtning 87 i forordningen om midlertidig told anføres, at EF-erhvervsgrenen stadig var ved at rejse sig efter virkningerne af tidligere dumping, da mindst tre rumænske virksomheder, som støttede klagen, selv var pålagt antidumpingforanstaltninger indtil medio 2006. Udsagnene i betragtning 87 vedrører dog helt klart EF-erhvervsgrenen som helhed og ikke individuelle virksomheder. Det er derfor normalt, at enkelte virksomheders situation adskiller sig fra andre virksomheders situation, uden at der dermed sås tvivl om de overordnede resultater for EF-erhvervsgrenen. Denne påstand blev derfor afvist.
(46)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes betragtning 66-87 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Konklusion om skade
(47)
MOFCOM, CISA og to kinesiske eksporterende producenter hævdede, at EF-erhvervsgrenen ikke var sårbar ved UP's afslutning, særlig i betragtning af dens store fortjeneste i den seneste tid. Årsagerne til, at EF-erhvervsgrenen blev anset for at være i en sårbar situation ved UP's afslutning, er beskrevet i betragtning 89 i forordningen om midlertidig told. Det anerkendes i nævnte betragtning, at den ikke led væsentlig skade i UP, men det forklares også, hvorfor EF-erhvervsgrenen på baggrund af dumpingimportens betydelige markedsandel i Fællesskabet ville være udsat for de skadelige virkninger af en sådan dumpingimport, hvis der skulle ske betydelige ændringer af den overordnede markedssituation. I den forbindelse bør det erindres, at EF-erhvervsgrenen kun delvist kunne udnytte den betydelige stigning i forbruget, og at dens markedsandel var faldet med fem procentpoint i den betragtede periode, jf. betragtning 88 i forordningen om midlertidig told. At en erhvervsgren har en god fortjeneste i en ekstraordinært gunstig periode med en meget stor efterspørgsel, betyder desuden ikke nødvendigvis, at den strukturelt står økonomisk og finansielt stærkt, særlig ikke hvis den samme erhvervsgren i tidligere perioder havde meget lille overskud eller måske endda underskud. Som allerede nævnt i betragtning 86 i forordningen om midlertidig told havde de tidligere dårlige økonomiske resultater forårsaget af dumping gjort det umuligt at opretholde et tilstrækkelig højt investeringsniveau til, at EF-erhvervsgrenens overlevelsesevne kunne sikres på lang sigt i en så kapitalintensiv fremstillingssektor. Endelig var EF-markedet ved slutningen af UP igen kendetegnet ved, at der var meget lavprisdumpingimport på markedet. Denne markedssituation var potentielt meget farlig. Allerede i tidligere år, da efterspørgslen var på et normalt niveau, havde en lignende markedssituation (som blev behandlet i Rådets forordning (EF) nr. 954/2006 (6) således forårsaget væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen. Påstanden afvises derfor.
(48)
En af de kinesiske eksporterende producenter hævdede også, at det ikke af betragtning 89 i forordningen om midlertidig told fremgår, at den i nævnte betragtning omhandlede ændring af markedssituationerne klart kunne forudses og var umiddelbart forestående som krævet i WTO's antidumpingaftale. En ændring af markedssituationen var forudsigelig, fordi forbruget normalt ikke kan forblive på et ekstraordinært højt niveau i en lang periode. Analysen i betragtning 90-126 i forordningen om midlertidig told viser en klar forværring, som rent faktisk indtraf over en vis periode. At der skal gå en vis tid, før en række faktorer og indikatorer udvikler sig fra at være positive til at være negative, er ikke i modstrid med, at sådanne negative virkninger allerede klart kan forudses på baggrund af de eksisterende tendenser. Ved UP's afslutning kunne truslen om skade klart forudses, og begyndelsen på den negative udvikling, som ville føre til en skadevoldende situation, var umiddelbart forestående, da en vis opbremsning i efterspørgslen allerede var indtruffet i de sidste måneder af UP. Påstanden blev derfor afvist.
(49)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes konklusionen om skade i betragtning 88 og 89 i forordningen om midlertidig told hermed.
E. TRUSSEL OM SKADE
1. Den sandsynlige udvikling i EF-forbruget, importen fra det pågældende land og EF-erhvervsgrenens situation efter UP
1.1. Analyse efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger
(50)
Som nævnt i betragtning 5 blev der sendt yderligere et spørgeskema til EF-producenterne i stikprøven og klageren for at indhente yderligere oplysninger om markedsudviklingen og udviklingen i de vigtigste skadesindikatorer indtil marts 2009. Eurostats seneste oplysninger om importen er også blevet analyseret omhyggeligt. For fuldstændighedens skyld anføres tallene vedrørende perioden mellem udgangen af UP og marts 2009 (perioden efter UP) nedenfor. Da disse tal vedrører en periode på kun ni måneder, anvendes der ikke noget indeks for mængder.
(51)
Efter UP indtraf et betydeligt fald i EF-forbruget, som gik langt hurtigere end anført i betragtning 91 i forordningen om midlertidig told. Der har rent faktisk allerede været en tilbagegang på næsten 30 % (7) på EF-markedet i perioden mellem UP's afslutning og marts 2009.
2005
2006
2007
UP
Periode efter UP
EF-forbrug
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
1 720 968
(52)
Importen fra Kina er samtidig faldet betragteligt, men denne imports markedsandel er ikke desto mindre steget til ca. 18 % på grund af det mere markante fald i EF-forbruget. Priserne for importen fra Kina steg i tråd med det i betragtning 98 i forordningen om midlertidig told anførte.
Kina
2005
2006
2007
UP
Periode efter UP
Importeret mængde
26 396
136 850
470 413
542 840
306 866
Markedsandel
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
17,8 %
Indeks (2005 = 100)
100
491
1 451
1 663
1 733
Eksportpris
766,48
699,90
699,10
715,09
966,63
Indeks (2005 = 100)
100
91
91
93
138
(53)
I samme periode faldt EF-erhvervsgrenens produktion betragteligt, således at kapacitetsudnyttelsen for virksomhederne i stikprøven faldt til 60 % i marts 2009. EF-erhvervsgrenens salg på EF-markedet faldt betragteligt og i tråd med faldet i EF-forbruget, således at EF-erhvervsgrenens markedsandel forblev stabil. Efter en stigning i anden halvdel af 2008 faldt priserne i første kvartal af 2009, om end de forblev højere end i UP.
EF-producenter i stikprøven
2005
2006
2007
UP
Periode efter UP
Produktion
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
1 477 198
Kapacitet
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
1 889 180
Kapacitetsudnyttelse
83 %
89 %
90 %
90 %
78 %
Indeks (2005 = 100)
100
108
110
109
88
EF-erhvervsgrenen
2005
2006
2007
UP
Periode efter UP
Salg i EF (mængde)
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
1 093 175
Markedsandel
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
63,5 %
Indeks (2005 = 100)
100
102
95
92
90
EF-producenter i stikprøven
2005
2006
2007
UP
Periode efter UP
Salgspris i EF
983
1 047
1 188
1 192
1 415
Indeks (2005 = 100)
100
106
121
121
135
(54)
Sluttelig er EF-erhvervsgrenens rentabilitet faldet betragteligt og hurtigere end anført i betragtning 110 i forordningen om midlertidig told, således at den var negativ (- 0,8 %) i første kvartal af 2009.
EF-producenter i stikprøven
2005
2006
2007
UP
Periode efter UP
Rentabilitet
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
3,5 %
Indeks (2005 = 100)
100
143
147
127
20
(55)
Som konklusion kan det anføres, at de supplerende oplysninger, som blev indhentet og efterprøvet i undersøgelsens endelige fase, bekræfter analysen i betragtning 90-112 i forordningen om midlertidig told.
1.2. Bemærkninger fra parterne
(56)
En af de eksporterende producenter hævdede, at undersøgelsen af skade i modsætning til undersøgelsen af dumping blev udvidet til også at omfatte tiden efter UP, da analysen også var baseret på oplysninger og data for perioden efter juni 2008.
(57)
Der skal for det første mindes om, at UP og den betragtede periode dannede grundlag for vurderingen af truslen om skade i forordningen om midlertidig told. I en sag vedrørende trussel om skade kan den skade, der er blevet konstateret i UP, dog - pr. definition - ikke være væsentlig, da undersøgelsen således ville være en undersøgelse, der er baseret på faktisk væsentlig skade. Selv om skaden ikke var væsentlig i UP, har undersøgelsesmyndigheden derfor behov for at fastslå, om de i grundforordningens artikel 3, stk. 9, omhandlede faktorer fører til den konklusion, at der er en trussel om væsentlig skade. Undersøgelsesmyndigheden er derfor berettiget til at efterprøve, om de begivenheder, der indtræffer efter UP's afslutning, rent faktisk bekræfter konklusionerne vedrørende trussel om skade fra den midlertidige fase.
(58)
MOFCOM, CISA og en af de kinesiske eksporterende producenter var af den opfattelse, at kilden til de anvendte oplysninger ikke fremgik klart af betragtning 91 i forordningen om midlertidig told, og at de prognoser og andre oplysninger, som EF-producenterne eller klageren havde forelagt, og som er omhandlet i betragtning 99, 101 og 108 i forordningen om midlertidig told, ikke kommer fra en objektiv kilde. MOFCOM hævdede også, at undersøgelsesmyndigheden ved at anvende sådanne oplysninger ikke havde udvist den særlige omhu, som WTO's antidumpingaftale kræver i forbindelse med undersøgelser vedrørende trussel om skade.
(59)
Det bekræftes, at de berørte parter fik adgang til de detaljerede beviser vedrørende de forskellige kilder til offentligt tilgængelige oplysninger, som er omhandlet i betragtning 91 i forordningen om midlertidig told, i de dokumenter, som blev stillet til rådighed i god tid før offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Hvad angår de prognoser og andre oplysninger, som EF-erhvervsgrenen har forelagt, er disse blevet efterprøvet, og der blev kun taget hensyn til dem, hvis og i det omfang de var pålidelige og nøjagtige. Efterprøvningen af de forelagte oplysninger er allerede blevet specifikt nævnt i betragtning 100 i forordningen om midlertidig told, og der blev aflagt yderligere kontrolbesøg efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger, jf. betragtning 5.
(60)
De i betragtning 56 og 58 omhandlede påstande afvises derfor.
(61)
CISA hævdede, at der ved vurderingen af udviklingen i importen fra Kina efter UP burde have været taget hensyn til ordretilgangen og ikke den faktiske import, da den faktiske import normalt finder sted tre til fire måneder efter ordremodtagelse. På grund af tidsforskellen vil eventuelle variationer i efterspørgslen på EF-markedet først afspejles i den faktiske import nogle måneder senere, og dette kunne forklare, hvorfor importen fra Kina stadig var høj i november og december 2008, på trods af at efterspørgslen på markedet i EU allerede var begyndt at falde. En kinesisk eksporterende producent fremsatte tilsvarende bemærkninger.
(62)
Normalt anvendes den faktiske import som grundlag for vurdering af mængderne og gennemsnitspriserne for import fra et givet land. Der kan tages hensyn til oplysninger vedrørende ordretilgang for at støtte andre oplysninger, men de kan kun sjældent bakkes op af tilstrækkeligt verificerbare beviser. Analysen af påstanden har under alle omstændigheder vist, at EF-forbruget allerede var begyndt at falde i tredje kvartal af 2008. Hvis der er tale om en tidsforskel på tre til fire måneder, burde dette således allerede være afspejlet i omfanget af importen fra Kina i fjerde kvartal i 2008, hvor denne derimod var relativt høj. Skal der tages hensyn til ovennævnte tidsforskel på tre til fire måneder, kunne det kraftige fald i importen fra Kina i første kvartal af 2009 desuden skyldes afventningen af antidumpingforanstaltningerne snarere end faldet i efterspørgslen. Rent faktisk har importørerne muligvis været mindre og mindre villige til at afgive ordrer på varer, som kunne blive leveret på et tidspunkt, hvor antidumpingforanstaltningerne eventuelt allerede ville være blevet indført. Det må konkluderes, at en analyse, der er baseret på ordretilgangen frem for den faktiske import, kun ville have bidraget til usikkerheden i forbindelse med undersøgelsen uden at føre til nogen væsentligt anderledes konklusion. CISA's påstand i denne forbindelse afvises derfor.
(63)
MOFCOM, CISA og en kinesisk eksporterende producent hævdede, at ifølge forskellige pressemeddelelser og/eller regnskaber offentliggjort af en række forskellige producentsammenslutninger i Fællesskabet havde disse et godt år i 2008, og dette er således i modstrid med konklusionerne vedrørende trussel om skade i forordningen om midlertidig told, herunder navnlig betragtning 110.
(64)
I forbindelse med undersøgelsen af denne påstand blev det konstateret, at de oplysninger, som CISA henviser til, ikke specifikt vedrører de enheder, der deltager i produktionen af den pågældende vare. Som omhandlet i betragtning 44 består en større gruppe af virksomheder af forskellige enheder, som ofte fremstiller meget forskellige varer. De overordnede finansielle oplysninger vedrørende en gruppe af virksomheder som sådan kan således ikke være repræsentative for den økonomiske situation for specifikke enheder, der fremstiller samme vare eller sælger den på EF-markedet. Sluttelig mindes der om, at de oplysninger, der vedrører de virksomheder, der fremstiller samme vare, og som er blevet anvendt i forbindelse med undersøgelsen, er blevet behørigt efterprøvet. Påstanden afvises derfor.
(65)
Da der ikke er fremsat andre påstande, der specifikt vedrører betragtning 90-112 i forordningen om midlertidig told, bekræftes konklusionerne i nævnte betragtninger hermed.
2. Trussel om skade
2.1. Udviklingen i dumpingimportmængden
(66)
CISA hævdede, at den i betragtning 114 i forordningen om midlertidig told omhandlede stigning i importen fra Kina var en følge af en stigning i efterspørgslen på markedet i EU. MOFCOM og en kinesisk eksporterende producent fremsatte lignende bemærkninger. CISA afviste også den vurdering, hvoraf det fremgår, at udviklingen i importen fra Kina kunne være resultatet af en strategi for markedsindtrængning, og understregede, at de kinesiske producenter umuligt kunne have udarbejdet en koordineret strategi, da importen fra Kina foretages af et stort antal producenter.
(67)
Hvis det var sandt, at udviklingen i importen fra Kina hang sammen med stigningen i efterspørgslen på EF-markedet, som CISA hævder, ville denne imports markedsandel have været stort set stabil og ikke været steget fra 1 % til 17 % i den betragtede periode. Den betydelige stigning i markedsandelen for importen fra Kina og denne imports udvikling, som fuldstændig adskiller sig fra udviklingen i markedsandelen for EF-erhvervsgrenen og alle andre importkilder, er et tydeligt tegn på, at andre elementer har bidraget til stigningen i importen fra Kina. Denne konklusion underbygges også af, at de kinesiske importpriser konsekvent har været meget lave og dumpede, jf. betragtning 63-65 i forordningen om midlertidig told. Desuden behøver eksportørerne ikke have en koordineret strategi for at bevæge sig i retning af samme adfærd. Når det står klart, at priser på et vist meget lavt niveau kan sikre markedsindtrængning, vil eksportørerne sandsynligvis vælge samme vellykkede markedsstrategi, uden at der er behov for nogen form for koordinering. Derfor afvises de i betragtning 66 omhandlede påstande, og konklusionerne i betragtning 114 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
(68)
CISA hævdede også, at i modstrid med den i betragtning 115 og 116 i forordningen om midlertidig told omhandlede vurdering faldt importen fra Kina betragteligt i perioden efter UP. Som anført i betragtning 52 faldt importen fra Kina ganske vist væsentligt i perioden efter UP, men formuleringen i betragtning 116 i forordningen om midlertidig told gør det klart, at det ikke er denne imports absolutte mængde, som er af betydning, men derimod denne imports andel af forbruget, med andre ord importens samlede markedsandel i Fællesskabet. Som anført i betragtning 52 har importen fra Kina af den pågældende vare øget sin markedsandel en smule i perioden efter UP på trods af faldet i absolut mængde. I betragtning af i) at den vurdering, der tager udgangspunkt i argumentationen i betragtning 115 og 116 i forordningen om midlertidig told, blev foretaget på grundlag af de seneste pålidelige oplysninger om importen, som var til rådighed på tidspunktet for de foreløbige resultater, dvs. importoplysninger for november og december 2008, ii) at disse oplysninger stemmer overens med udviklingen i importen fra Kina indtil dette tidspunkt, og iii) at argumentationen var baseret på relative og ikke absolutte mængder, konkluderes det, at den i betragtning 115 og 116 i forordningen om midlertidig told omhandlede vurdering ikke er i modstrid med konklusionerne i betragtning 52. Det bør under alle omstændigheder bemærkes, at importen fra Kina af de grunde, der er omhandlet i betragtning 134, vil kunne betragtes som en truende skade, selv hvis mængden af import fra Kina skulle begynde at falde forholdsmæssigt mere end forbrugsnedgangen, da tilstedeværelsen af store mængder af kinesiske lavprisvarer i en situation med faldende forbrug vil udøve et kraftigt pres i nedadgående retning på det generelle prisniveau på markedet. Ingen enkelt af de faktorer, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 9, er nødvendigvis udslagsgivende ved vurderingen af, om der foreligger en trussel om skade. Alle faktorerne må derimod tages i betragtning samlet. Påstanden afvises derfor, og konklusionerne i betragtning 115 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
2.2. Fri kapacitet hos eksportørerne
(69)
CISA hævdede, at analysen i betragtning 118 i forordningen om midlertidig told var baseret på oplysninger fra de eksportører i stikprøven, som var de mest eksportorienterede virksomheder, hvilket betyder, at deres oplysninger ikke afspejlede den generelle situation med hensyn til eksport fra Kina korrekt. I stedet hævdes det, at andelen af den kinesiske eksport til EF set i forhold til den samlede kinesiske eksport, jf. betragtning 119 i forordningen om midlertidig told, var præget af en ny tendens i 2008, idet den faldt fra 15 % til 11 %. Sluttelig blev der i analysen i betragtning 117-119 i forordningen om midlertidig told set bort fra udviklingen i efterspørgslen på hjemmemarkedet i Kina, som forventedes at kunne absorbere en betydelig del af de varer, der kan fremstilles ved hjælp af den eksisterende overkapacitet. I den forbindelse blev der henvist til en række af den kinesiske regerings projekter og planer, som skal opretholde efterspørgslen på hjemmemarkedet. MOFCOM hævdede også, at udviklingen i efterspørgslen på hjemmemarkedet i Kina ikke var blevet undersøgt i forordningen om midlertidig told.
(70)
Konklusionerne vedrørende virksomhederne i stikprøven i betragtning 118 i forordningen om midlertidig told bekræftes helt klart af de i betragtning 119 i forordningen om midlertidig told omhandlede tendenser for de generelle eksportdata, som viste en endnu mere markant stigning i eksporten til EF i den betragtede periode. Hvad angår den forventede ændring af den stigende tendens i andelen af eksport til EF, set i forhold til den samlede kinesiske eksport af den pågældende vare i 2008, forelagde CISA ikke afgørende beviser til støtte for denne påstand. I den forbindelse skal det bemærkes, at dataene fra de kinesiske statistikker klart vedrører en varegruppe, der afviger væsentligt fra den pågældende vare. Dette fremgår klart af det faktum, at eksporten til Europa ifølge disse statistikker ikke blot er meget større end den import, der registreres af Eurostat for den pågældende vare, men udviklingen i den er også helt anderledes. Den forelagte dokumentation kunne derfor ikke accepteres. Hvad angår de tiltag, som den kinesiske regering planlægger for at stimulere efterspørgslen på hjemmemarkedet, kan de forelagte beviser ikke ændre analysen, da virkningerne for efterspørgslen ikke kan fastslås med sikkerhed. Desuden er det for størstedelen af de nævnte projekters vedkommende usikkert, om de vil blive gennemført. Sluttelig synes en række af de store rørledningsprojekter, som CISA henviser til, at være projekter, hvor der anvendes svejsede rør og ikke de sømløse rør, som er genstand for nærværende procedure. Påstandene i betragtning 69 afvises derfor.
(71)
CISA var også af den opfattelse, at scenariet for omdirigering i betragtning 119 i forordningen om midlertidig told var misforstået, fordi den kinesiske eksport til USA hovedsageligt vil bestå af varer (OCTG-rør), som ikke importeres til EF i stort omfang. CISA hævdede også, at priserne ved salg til EF ikke nødvendigvis var lavere end ved salg til andre lande, men at EF derimod har været et attraktivt marked for den kinesiske eksport hidtil. Over for denne påstand må det anføres, at analysen i betragtning 119 i forordningen om midlertidig told var baseret på statistiske oplysninger, som ikke er opdelt efter specifikke varetyper. Det bør under alle omstændigheder bemærkes, at det produktionsudstyr, der er nødvendigt for fremstilling af den pågældende vare, i vidt omfang kan anvendes til fremstilling af forskellige typer sømløse rør. Selv hvis specifikke rørtyper som f.eks. OCTG-rør ikke importeres til EF i stort omfang, er dette således ikke relevant for overvejelserne vedrørende eventuel ledig kapacitet, da det udstyr, der anvendes til fremstilling af denne rørtype, let kan omstilles til fremstilling af andre typer af den pågældende vare, som importeres til EF-markedet i langt større mængder. Derfor afvises de i betragtning 66 omhandlede påstande, og konklusionerne i betragtning 117-119 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
2.3. Priserne på importen fra Kina
(72)
CISA hævdede, at priserne på importen fra Kina er steget betragteligt efter UP, mens EF-erhvervsgrenens priser ikke har fulgt samme tendens, hvilket skulle indebære, at det underbud, der fandt sted i UP, var blevet mindsket betragteligt eller endog bragt til ophør i perioden efter UP.
(73)
Som anført i betragtning 98 og 122 i forordningen om midlertidig told bekræftes det, at priserne på import fra forskellige kilder, herunder fra Kina, i lighed med EF-erhvervsgrenens priser steg betragteligt efter UP. Der er blevet gennemført en analyse af EF-erhvervsgrenens prislister efter UP og af priserne for sammenlignelige varer importeret fra Kina, og denne viser, at prisudsvingene følger samme mønster. Det kan konkluderes, at der ikke blev fundet beviser til støtte for påstanden om, at det underbud, der blev konstateret i UP, er blevet mindsket betragteligt eller endog bragt til ophør. Konklusionerne i betragtning 120-123 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor hermed.
2.4. Lagerbeholdningernes størrelse
(74)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om dette punkt, bekræftes konklusionerne i betragtning 124 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.5. Andre elementer
(75)
CISA hævdede, at den i betragtning 125 i forordningen om midlertidig told omhandlede intervention fra den kinesiske regerings side blot var en formodning. Undersøgelsen har dog vist, at den individuelle behandling, som en af de kinesiske eksportører blev indrømmet i den foreløbige fase, efterfølgende måtte trækkes tilbage, jf. betragtning 19-23, på grund af den statslige interventions øgede omfang, som var et resultat af den forværrede økonomiske situation efter UP. Dette støtter helt klart konklusionerne i betragtning 125 i forordningen om midlertidig told, og påstanden afvises derfor.
2.6. Konklusioner
(76)
Det skal først og fremmest bemærkes, at konklusionen om trussel om skade er blevet truffet under hensyntagen til bl.a. de forskellige faktorer i deres helhed, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 5 og 9.
(77)
CISA hævdede, at konklusionerne i forordningen om midlertidig told ikke var i overensstemmelse med de standarder, som WTO har fastlagt for denne undersøgelsestype, dvs. at konklusionerne skal baseres på beviser og ikke blot påstande, formodninger og fjerne muligheder, og at prognoser og antagelser skal have en høj grad af sandsynlighed, samt at alternative forklaringer vedrørende en given konklusion skal undersøges.
(78)
Grundlaget for konklusionerne vedrørende undersøgelsens forskellige elementer fremgår klart af forordningen om midlertidig told. Dette blev dokumenteret ved hjælp af bl.a.: statistiske oplysninger fra Eurostat, besvarelser af spørgeskemaet fra de samarbejdsvillige virksomheder, oplysninger fra klageren om virksomheder, der ikke indgår i stikprøven, oplysninger, som var indeholdt i de berørte parters bemærkninger, og andre oplysninger, som er fundet på internettet i forbindelse med undersøgelsen. De berørte parter har haft adgang til alle disse oplysninger, for så vidt at de ikke var fortrolige.
(79)
Elementerne vedrørende undersøgelsen af trussel om skade er blevet behandlet separat og meget nøje i forordningen om midlertidig told, og nøjagtigheden af antagelserne og prognoserne fra den foreløbige fase blev i videst muligt omfang genundersøgt og efterprøvet i undersøgelsens endelige fase, jf. konklusionerne i denne forordning. Der blev ikke fundet kendsgerninger, beviser eller indikationer, som er i modstrid med konklusionerne i forordningen om midlertidig told. Prognoserne og antagelserne i forordningen om midlertidig told var derfor ikke formodninger eller påstande, men resultatet af en grundig analyse af situationen.
(80)
De i betragtning 78 omhandlede alternative forklaringer og fortolkninger - herunder også de alternative forklaringer og fortolkninger, der fremgik af de berørte parters bemærkninger - er blevet behørigt undersøgt i forbindelse med undersøgelsen og blevet behandlet i denne forordning samt i forordningen om midlertidig told.
(81)
Som konklusion må det anføres, at undersøgelsen af de kendsgerninger, der forelå efter udløbet af UP, og analysen af de kommentarer, som de berørte parter har fremsat vedrørende forordningen om midlertidig told og om fremlæggelsen af de endelige konklusioner, ikke har givet dokumentation, der kunne så tvivl om den konklusion, at truslen om materiel skade forelå ved udløbet af UP. CISA's påstand i betragtning 77 afvises derfor, og konklusionerne i betragtning 126 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Dumpingimportens virkning
(82)
Da der ikke er fremsat nogen specifikke bemærkninger, bekræftes betragtning 128-135 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Andre faktorers indvirkning
a) EF-erhvervsgrenens import- og eksportaktivitet
(83)
CISA hævdede, at EF-erhvervsgrenens import af den pågældende vare fra Kina og andre lande viste, at den ikke havde kapacitet til at imødekomme efterspørgslen på EF-markedet. Dette skyldtes, at EF-erhvervsgrenen ikke havde investeret i ny produktionskapacitet og i stor stil havde fokuseret på varer i den højere prisklasse. I den forbindelse bør der mindes om, at det i betragtning 136 i forordningen om midlertidig told blev forklaret, at det skønnes, at denne import udgør mindre end 2 % af den samlede import fra Kina, og der blev ikke forelagt dokumentation for, at denne andel var højere.
(84)
CISA satte også spørgsmålstegn ved de nøjagtige årsager til, at den i betragtning 138 i forordningen om midlertidig told omhandlede virksomhedsgruppe var nødt til at foretage nævnte import. Emnet blev undersøgt yderligere, og det bekræftes, at af hensyn til omkostningseffektiviteten havde andre ikke-europæiske enheder i gruppen stået for produktionen af visse varetyper. Som nævnt i betragtning 138 i forordningen om midlertidig told blev det verificeret, at denne import ikke var blevet foretaget til priser, der underbød priserne for samme varetyper i Fællesskabet.
(85)
Endelig påpegede CISA, at der tilsyneladende var uoverensstemmelse mellem den relativt positive prognose for EF-erhvervsgrenens fremtidige eksportsalg og de overordnede økonomiske tendenser for markeder i tredjelande, som derimod skulle blive præget af tilbagegang ifølge prognoserne. I den forbindelse skal det bemærkes, at analysen af EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke har virkninger for fastsættelsen af skade eller trussel om skade, da denne udelukkende vedrører EF-erhvervsgrenens aktiviteter, for så vidt angår samme vare, på EF-markedet. Hvis nogle af EF-producenterne har set optimistisk på deres eksportaktiviteter, kan dette kun have medført en overvurdering af deres forventede overordnede økonomiske resultater, men ikke af deres resultater på hjemmemarkedet, da disse behandles separat i analysen.
(86)
Påstandene i betragtning 83-85 ovenfor afvises derfor, og konklusionerne i betragtning 136-141 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
b) Import fra tredjelande
(87)
CISA hævdede desuden, at det ikke er tilstrækkeligt at undersøge gennemsnitspriserne for importen fra andre tredjelande uden for EU, og at disse varers nøjagtige karakter derimod også bør tages i betragtning. Det bekræftes, at der er blevet foretaget en detaljeret analyse i alle de tilfælde, hvor importørerne forelagde tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om priserne. Handelsstatistikkerne er desværre ikke særligt detaljerede, og på grund af importørernes relativt lave grad af samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse forelå der kun i et begrænset omfang oplysninger, som var opdelt efter de enkelte varer, om importen fra andre lande. Ingen af parterne forelagde dog underbyggede oplysninger, som kunne føre til en anden konklusion end den i betragtning 142-145 i forordningen om midlertidig told omhandlede konklusion, og dermed bekræftes konklusionerne i de nævnte betragtninger i forordningen om midlertidig told.
c) Konkurrence fra andre EF-producenter
(88)
Da der ikke er fremsat specifikke bemærkninger om dette punkt, bekræftes betragtning 146 i forordningen om midlertidig told hermed.
d) Produktionsomkostninger/råvareomkostninger
(89)
CISA hævdede, at EF-erhvervsgrenen havde ændret sit varesortiment for at fokusere på varetyper med en højere salgspris og for at afbøde virkningerne af en stigning i produktionsomkostningerne. Dette skulle vise, at EF-erhvervsgrenen var i stand til modsvare eventuelle omkostningsstigninger med en stigning i salgspriserne, hvilket er i strid med oplysningerne i betragtning 149 i forordningen om midlertidig told.
(90)
Der er ingen tvivl om, at EF-erhvervsgrenen i tidens løb har forsøgt at maksimere sin fortjeneste ved at lade omkostningsstigninger blive modsvaret af stigninger i salgsprisen. Der er dog ikke tale om en proces, der kan fortsætte i al evighed, da det på et tidspunkt ikke længere vil være muligt at foretage sådanne justeringer på grund af konkurrencen på markedet. På et marked, hvor lignende varer sælges til betragteligt lavere priser, bliver den margen, der muliggør en sådan avance, mindre, jo større en markedsandel disse lavprisvarer har. CISA's bemærkninger er derfor ikke en tilbagevisning af konklusionerne i betragtning 147-149 i forordningen om midlertidig told, som derfor hermed bekræftes.
e) Tilbagegang på EF-markedet for sømløse rør som følge af den økonomiske afmatning
(91)
MOFCOM, CISA og en kinesisk eksporterende producent hævdede, at den verdensomspændende økonomiske afmatning er årsag til EF-erhvervsgrenens økonomiske problemer, og konkluderede, at dette har brudt årsagssammenhængen mellem import fra Kina og enhver påstået skade eller trussel om skade. I den forbindelse skal det bemærkes, at CISA selv har erkendt, at forbruget på markedet mellem 2005 og UP var ekstraordinært, og at faldet i efterspørgslen efter UP i meget vidt omfang måske blot kan tilskrives, at markedet for denne vare var ved at finde sit normale leje. Det er derfor ikke klart, om den globale økonomiske krise kan betragtes som en årsag til skade, da de foreliggende oplysninger kun viser, at forbruget på EF-markedet i perioden efter UP er faldet tilbage til det niveau, der tidligere blev betragtet som normalt. Heri ligger også, at det kan være det ekstraordinært store forbrug i Fællesskabet i den betragtede periode, der gjorde, at EF-erhvervsgrenen ikke led materiel skade på trods af den store markedsandel, som importen fra Kina til meget lave dumpede priser tegnede sig for. Under alle omstændigheder udelukker betragtning 150 i forordningen om midlertidig told ikke muligheden af, at den generelle økonomiske afmatning kan have haft indflydelse på den skadevoldende situation for EF-erhvervsgrenen efter UP. Det kan dog ikke påstås, at EF-erhvervsgrenen udelukkende er blevet ramt af de negative virkninger af den generelle økonomiske krise, og at dumpingimporten ikke har haft nogen virkning, når det er klart, at sidstnævnte havde en meget betydelig markedsandel og blev solgt til priser, der lå markant under EF-erhvervsgrenens. Påstanden om, at den økonomiske afmatning har brudt den i betragtning 128-135 i forordningen om midlertidig told omhandlede årsagssammenhæng, afvises derfor, mens spørgsmålet om, hvorvidt det ændrede økonomiske miljø, set i forhold til UP, kan have virkninger for fastsættelsen af foranstaltningernes omfang, behandles i betragtning 104.
(92)
Påstandene blev derfor afvist, og betragtning 150 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
f) Andre faktorer
(93)
CISA hævdede, at visse EF-producenter havde indgået rammekontrakter med priser, der var fastsat på forhånd, med kunderne, således at priserne er forblevet stabile for disse producenter. Samtidig skal de have indgået lignende fastprisaftaler med leverandørerne af jernmalm og andre vigtige råvarer, således at de ikke har været i stand til at udnytte det meget kraftige fald i disse råmaterialeomkostninger, som indtraf umiddelbart efter UP.
(94)
For det første skal det bemærkes, at fastprisaftaler med kunderne var begrænset til et beskedent antal kontrakter, og at de ikke kan anses for at have haft betydelige virkninger i betragtning af de perioder, som de dækkede. Denne konklusion bekræftes af, at EF-erhvervsgrenens priser også er steget betragteligt. Fastprisaftaler for de vigtigste råmaterialer synes at være en praksis, som anvendes i hele verden, og skulle derfor ikke give EF-producenterne hverken fordele eller ulemper i forhold til andre producenter af samme vare på verdensmarkedet. Dette kan derfor ikke anses for at være en omstændighed, der bryder årsagssammenhængen. Påstandene i betragtning 69 afvises derfor.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(95)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om dette emne, bekræftes betragtning 151-153 i forordningen om midlertidig told hermed.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. EF-erhvervsgrenens interesser
(96)
Klageren og en række EF-producenter gentog, at antidumpingforanstaltningerne var af afgørende betydning for den fortsatte drift af deres forretning på baggrund af den skadevoldende dumping, som finder sted. Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes betragtning 155 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. De andre EF-producenters interesser
(97)
Da der ikke er fremsat specifikke bemærkninger om dette punkt bekræftes betragtning 156 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers interesser
(98)
En bruger af den pågældende vare, som også er importør, gav sig til kende og påpegede, at KN-koderne for de varer, som virksomheden importerer, ikke var blevet nævnt i indledningsmeddelelsen, og den blev først opmærksom på, at undersøgelsen også omfattede disse varetyper efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger. Virksomheden påstod, at den skulle have betalt en uforudset antidumpingtold af denne årsag. Denne importør blev underrettet om, at indledningsmeddelelsen omfattede en klar beskrivelse af den vare, der var genstand for undersøgelsen, og at KN-koderne kun var angivet til orientering. Den korrekte toldposition for den pågældende vare er rent faktisk et af de elementer, der undersøges, og det er derfor slet ikke umuligt, at de KN-koder, der er anført i forordningen om midlertidig told i et vist omfang afviger fra de KN-koder, der er anført i meddelelsen om indledning af proceduren.
(99)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om dette punkt, bekræftes betragtning 157 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Brugernes interesser
(100)
Den i betragtning 98 omhandlede bruger hævdede også, at det ville skabe alvorlige forsyningsproblemer for hans virksomhed, hvis der indføres endelige foranstaltninger over for den pågældende vare, da EF-producenterne er utilbøjelige til at ville levere til virksomheden. Påstanden blev undersøgt, og det blev konstateret, at denne parts vanskeligheder med at købe varen hos EF-producenterne vedrørte tidligere perioder, hvor visse EF-producenter ikke anså det for økonomisk rentabelt at levere meget begrænsede mængder af denne vare. I perioder med normal efterspørgsel på markedet skulle denne vanskelighed dog forsvinde, navnlig i betragtning af at andre brugere eller importører af samme varetyper kan øge efterspørgslen efter sådanne varer i Fællesskabet på grund af indførelsen af foranstaltninger. På grundlag af disse overvejelser og også den omstændighed, at den pågældende bruger kun tegnede sig for en meget begrænset brøkdel af det samlede forbrug af den pågældende vare, konkluderes det, at udbuddet af leverandører ikke burde blive et problem, for så vidt angår den pågældende vare.
(101)
En anden bruger, som udelukkende køber samme vare hos EF-erhvervsgrenen, gentog sin støtte til indførelsen af foranstaltninger. Ingen andre brugere gav sig til kende og fremsatte bemærkninger til de foreløbige resultater. Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes betragtning 158 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(102)
Da der ikke er fremsat særlige bemærkninger, bekræftes betragtning 159 i forordningen om midlertidig told endeligt.
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(103)
Klageren og en række EF-producenter, der indgår i EF-erhvervsgrenen, hævdede, at den fortjenstmargen på 3 %, som foreløbigt var blevet anvendt til beregning af den i betragtning 161-163 i forordningen om midlertidig told omhandlede skadestærskel, var ekstremt lav, i betragtning af at der er tale om en kapitalintensiv industri med høje faste omkostninger, og at EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige fortjenstmargen i den betragtede periode lå et godt stykke over 3 %.
(104)
Det anerkendes, at fremstillingen af samme vare er meget kapitalintensiv. Den nuværende markedssituation gør det dog ikke muligt at foretage en klar vurdering af kapacitetsudnyttelsesgraden for den nærmeste fremtid og i særdeleshed for de år, hvor foranstaltningerne vil gælde, og dette kan have virkninger for fastsættelsen af den fortjenstmargen, som normalt vil kunne opnås på et givet marked uden forekomst af dumping. Under disse omstændigheder og i betragtning af, at EF-erhvervsgrenen altid kan anmode om en revision af foranstaltningerne, hvis omstændighederne ændres, blev det konkluderet, at den moderate fortjenstmargen på 3 %, der blev fastsat i den foreløbige fase og i en tidligere undersøgelse vedrørende samme vare, bør opretholdes. Det skal dog bemærkes, at det kan være nødvendigt at revidere denne fortjenstmargen på 3 %, hvis der sker betydelige ændringer af markedsforholdene.
(105)
Den metode til beregning af skadestærsklen, som er anført i betragtning 164 og 165 i forordningen om midlertidig told, blev anvendt, men justeret en smule som omhandlet i betragtning 41. Den landsdækkende skadestærskel blev beregnet som det vejede gennemsnit af de skadesmargener, der var blevet konstateret for de mest repræsentative varetyper, der blev solgt af en eksporterende producent, som ikke var blevet indrømmet individuel behandling.
(106)
De skadesmargener, der blev beregnet således, var lavere end de dumpingmargener, der blev konstateret.
2. Endelige foranstaltninger
(107)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, anses det, at der bør indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina svarende til enten den konstaterede dumpingmargen eller skadestærskel, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told, som i alle tilfælde er skadesmargenen.
(108)
På grundlag af ovenstående fastsættes den endelige told til følgende:
Eksporterende producent
Antidumpingtold
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
17,7 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
27,2 %
Alle andre virksomheder
39,2 %
(109)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og dermed af de udtrykkeligt nævnte retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet disse satser, men er underlagt tolden for »alle andre virksomheder«.
(110)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (8) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i selskabets aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(111)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og konklusionerne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed.
(112)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilaget til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da artikel 11, stk. 4, ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
3. Tilsagn
(113)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold, udtrykte en række eksporterende producenter fra Kina, der ikke indgik i stikprøven, ønske om at afgive et pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1. På trods af at der blev gjort rede for alle de nødvendige betingelser, blev der dog ikke afgivet et formelt pristilsagn inden for den frist, der er fastsat i grundforordningens artikel 8, stk. 2, og der blev ikke anmodet om forlængelse af fristen. Det er således ikke nødvendigt at tage yderligere hensyn til afgivelse af pristilsagn i forbindelse med denne undersøgelse.
I. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(114)
Da undersøgelsen har vist, at truslen om skade var umiddelbart forestående ved UP's afslutning, jf. betragtning 126 i forordningen om midlertidig told, under hensyntagen til konklusionerne i betragtning 50-55, som bekræfter en negativ udvikling i en række skadesindikatorer efter UP, og på baggrund af den dumpingmargen, der er blevet konstateret, konkluderes det, at der ville være forekommet skade uden midlertidige foranstaltninger. Derfor anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser fra International Institute of Welding (9), henhørende under KN-kode ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 (10) (Taric-kode 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 og 7304599320) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City, Kina
17,7
A949
Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er anført i bilaget
27,2
A950
Alle andre virksomheder
39,2
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 289/2009 om import af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves endeligt ved anvendelse af den midlertidige toldsats.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed
-
ikke eksporterede den i artikel 1, stk. 1, omhandlede vare til Fællesskabet i UP (1. juli 2007 til 30. juni 2008)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger
-
faktisk har eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet efter den undersøgelsesperiode, der ligger til grund for foranstaltningerne eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Fællesskabet
kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 27,2 %.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 2009.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 926/2009,
annettu 24 päivänä syyskuuta 2009,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa sekä tässä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 ja 10 artiklan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Väliaikaiset toimenpiteet
(1)
Komissio julkaisi 9 päivänä heinäkuuta 2008 ilmoituksen (2) tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontia yhteisöön koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta. Komissio otti 8 päivänä huhtikuuta 2009 käyttöön tiettyjen Kiinasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin asetuksella (EY) N:o 289/2009 (3), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’.
(2)
Menettelyn aloittaminen perustui valitukseen, jonka teki Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan, tässä tapauksessa yli 50 prosenttia, tiettyjen saumattomien rauta- tai teräsputkien koko tuotannosta yhteisössä.
(3)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. Myöhempi menettely
(4)
Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, monet intressitahot ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin myös mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(5)
Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Ennen kaikkea komissio lähetti otokseen valituille yhteisön tuottajille ylimääräisen kyselyn, jolla kerättiin lisätietoja markkinatilanteen ja tärkeimpien vahinkoindikaattoreiden kehityksestä tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tehtiin ylimääräiset tarkastuskäynnit tiettyjä saumattomia putkia yhteisössä valmistavien seuraavien tuottajien toimitiloihin:
-
Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Saksa
-
Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Ranska
-
Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italia
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espanja
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Espanja.
-
Lisäksi tehtiin tarkastuskäynti valituksen tekijän toimitiloihin Boulogne-Billancourtissa, Ranskassa.
(6)
Komissio myös tarkasteli lähemmin kaikkien neljän otokseen kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan kyselyvastauksia ja ennen kaikkea tarkasti seuraavien viejien toimittamat luettelot myyntitapahtumista:
-
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd.
-
Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd.
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
-
Tianjin Pipe International Economic & Trading Corporation.
(7)
Osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä mainitusta ilmoituksesta johtuvia huomautuksia.
(8)
Osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
3. Otanta
(9)
Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuottajien otannasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 11-12 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(10)
Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat tietyt Kiinasta peräisin olevat raudasta tai teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) kaavan ja kemiallisen analyysin (4) mukaan enintään 0,86, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, ja jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (5).
(11)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen huomattiin, että hiiliekvivalenttiarvon määrittämiseen käytettävän teknisen raportin numero asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa olevassa alaviitteessä oli virheellinen. Oikea viittaus on Technical Report, 1967, IIW doc. IX-555-67, jonka on julkaissut International Institute of Welding (IIW).
(12)
Kun väliaikaiset päätelmät oli ilmoitettu, Kiinan rauta- ja teräsyhdistys (China Iron and Steel Association), jäljempänä ’CISA’, väitti, että tuotemääritelmän mukaiset CN-koodit kattavat myös monia muita tuotteita, jotka eivät kuulu tutkimuksen piiriin, kuten tuotteita, joiden ulkoläpimitta on yli 406,4 mm tai joiden hiiliekvivalenttiarvo on yli 0,86, minkä vuoksi tutkimuksessa käytetyt tuontiluvut ovat liian korkeat. On huomattava, että tämä menettely ei koske tuotteita, joiden ulkoläpimitta on yli 406,6 mm tai joiden hiiliekvivalenttiarvo on yli 0,86 IIW:n kaavan ja kemiallisen analyysin mukaan. Yhdenkään otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan osalta ei myöskään saatu mitään näyttöä siitä, että näitä tuotteita tuotettaisiin Kiinassa huomattavia määriä. Näin ollen päätellään, että kyseisten tuotteiden merkittävien määrien tuonnista Kiinasta yhteisöön ei ole luotettavaa näyttöä.
(13)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CISA toisti väitteen, jonka mukaan öljyteollisuudessa käytettävät putkitarvikkeet, jäljempänä ’OCTG-putket’, olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, ja huomautti, että muissa maissa, esimerkiksi Yhdysvalloissa, OCTG-putkia käsitellään polkumyyntitutkimuksissa erillisille markkinoille kuuluvina. Myös Kiinan hallitus, jäljempänä ’MOFCOM’, esitti samanlaisia väitteitä.
(14)
Edellä mainittuja väitteitä on analysoitu yksityiskohtaisesti, ja on todettu, että tuotemääritelmän mukaisten saumattomien putkien eri tuotelajeilla, OCTG-putket mukaan luettuina, on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet eli ne kuuluvat samaan tuoteluokkaan. Se, että näiden eri tuotelajien ominaisuudet, kustannukset ja myyntihinta poikkeavat jonkin verran toisistaan, on normaalia. Lisäksi se, että eräät muut tutkimuksia suorittavat viranomaiset tutkivat ainoastaan OCTG-tuotteita, saattaa johtua näiden tutkimusten erityispiirteistä eli siitä, mihin niiden taustalla oleva valitus kohdistuu. Kävikin ilmi, että Yhdysvaltojen viranomaisten ei tarvinnut tutkia sitä, onko OCTG-putkilla samat perusominaisuudet kuin muilla saumattomilla putkilla. Lisäksi yhteisön tuotannonala toimitti näyttöä sileäpäisten OCTG-putkien ja muiden tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden keskinäisestä vaihdettavuudesta.
(15)
Väitettiin myös, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmässä kiinnitettiin liiaksi huomiota esimerkiksi seinämän paksuuteen, ulkoläpimittaan ja hiiliekvivalenttiarvoon, kun taas teknisiin ominaisuuksiin kuten hyvään paineen- ja korroosionkestävyyteen tai American Petroleum Institute -instituutin, jäljempänä ’API’, laatimiin erityisiin OCTG-putkien standardeihin ei ollut kiinnitetty asianmukaista huomiota.
(16)
Ensiksi on huomattava, että koska seinämän paksuutta ei käytetä tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden määritelmässä, ulkoläpimitta ja hiiliekvivalentin kynnysarvo ovat sopivimmat tekijät, joiden perusteella tarkasteltavana oleva tuote voidaan tunnistaa. Myös tilastoja ja tullia varten tuote erotetaan muista ulkoläpimitan perusteella. Hiiliekvivalenttitaso puolestaan määrittelee tuotteiden hitsattavuuden, ja kynnysarvoksi on asetettu 0,86 erottamaan helposti hitsattavissa olevat tuotteet niistä, joita ei voida helposti hitsata. Toiseksi on todettava, että yhteisön tuotannonalan toimittamien tietojen mukaan OCTG-putkien samoin kuin muidenkin putkilajien korroosion- ja paineenkesto voi olla hyvä tai huono. Sen vuoksi korroosion- tai paineenkestoa ei voida käyttää kriteerinä tarkasteltavana olevaa tuotetta määriteltäessä. Kolmanneksi on huomattava, että API:lla on standardit OCTG-putkia ja putkijohtoja varten, koska niitä käytetään öljyalalla. Myös muilla aloilla käytettäviä putkia varten on kuitenkin vastaavanlaisia standardeja, joskin eri organisaatioiden (esim. ASTM) laatimia. Näin ollen se, että jokin organisaatio laatii standardeja, ei voi olla polkumyynnin vastaisen tutkimuksen tuotemääritelmän määräävänä tekijänä. CISA tai MOFCOM eivät ole toimittanut tietoa perustelluista vaihtoehtoisista tekijöistä soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden määrittelemiseksi paremmin eivätkä ehdottaneet kriteereitä, jotka sopisivat paremmin tarkasteltavana olevan tuotteen määrittelemiseen, lukuun ottamatta edellä mainittua hyvää korroosion- ja paineenkestoa. Kumpikaan osapuolista ei myöskään ehdottanut erilaista hiiliekvivalenttitasoa, joka sopisi kynnysarvoksi paremmin. Tästä syystä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää koskevat väitteet hylätään.
(17)
Edellä esitetyn perusteella päätellään lopullisesti, että tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sisältyvät muun muassa OCTG-putket, joita käytetään vaippa-, pumppaus- tai poraputkina öljyteollisuudessa, ja vahvistetaan lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14-19 kappale.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(18)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20-27 kappaleessa esitetyt markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät vahvistetaan lopullisesti.
2. Yksilöllinen kohtelu
(19)
Väliaikaisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että yksi vientiä harjoittava tuottaja, jolle oli väliaikaisesti myönnetty yksilöllinen kohtelu, ei olisi saanut saada yksilöllistä kohtelua muun muassa siksi, että se oli - väitteen mukaan - pääosin valtion omistama.
(20)
Lisätutkimukset osoittivat, että Kiinan valtiolla oli (epäsuorasti) osuus mainitusta yrityksestä, mutta tutkimusajanjaksolla valtio oli vähemmistöosakas. Omistusosuus kuitenkin muuttui merkittävästi vuoden 2008 lopulla (tutkimusajanjakson jälkeen), jolloin Kiinan valtio hankki lisää holdingyhtiön osakkeita ja siitä tuli enemmistöosakas. Tästä syystä komissio katsoi, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan vaatimuksia, joten sille ei olisi myönnettävä yksilöllistä kohtelua.
(21)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen mainittu yritys totesi uudelleen, että Kiinan valtion omistusosuuden kasvu tapahtui tutkimusajanjakson jälkeen. Lisäksi yritys väitti, että omistusosuuden kasvattamisen tarkoituksena oli selkeästi ja yksinomaan antaa holdingyhtiölle rahoitustukea talouskriisin vuoksi. Mainittu yritys väitti erityisesti, että kasvaneella omistusosuudella ei ollut vaikutusta hallintorakenteeseen, johtokunnan kokoonpanoon eikä liiketoimintaan. Omistusosuuksien muuttumisella ei väitteen mukaan ollut vaikutusta yrityksen vientitoimintaa koskeviin päätöksiin, jotka edelleen tehdään valtion puuttumatta asiaan. Lisäksi yritys totesi, että ei ole näyttöä siitä, että tässä tapauksessa valtiolla olisi sellaista vaikutusvaltaa, joka tekisi mahdolliseksi toimenpiteiden kiertämisen, jos yritykselle myönnettäisiin yksilöllinen tulli.
(22)
Jotta vientiä harjoittaville tuottajille voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu, niiden on osoitettava täyttävänsä kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa luetellut edellytykset. Yksi edellytyksistä on, että osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Mainitun yrityksen osalta tämä edellytys ei kuitenkaan ole täyttynyt loppuvuodesta 2008 alkaen.
(23)
Huolimatta siitä, että omistajuuden muutos tapahtui vasta tutkimusajanjakson jälkeen (mutta ennen tutkimuksen päättämistä), ja kun otetaan huomioon, että yksilölliseen kohteluun liittyvät havainnot koskevat tulevaisuutta, päätelmänä on, että tälle yritykselle ei pitäisi myöntää yksilöllistä kohtelua, koska yritys ei täyttänyt perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisia vaatimuksia.
(24)
Koska muita yksilöllistä kohtelua koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28-32 kappaleessa esitetyt päätelmät, lukuun ottamatta edellä olevassa 19-23 kappaleessa tarkoitettua yritystä koskevia päätelmiä, vahvistetaan lopullisesti.
3. Normaaliarvo
3.1 Vertailumaa
(25)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kolme osapuolta esitti, että Yhdysvallat ei sopinut vertailumaaksi, koska markkinaolosuhteet Yhdysvalloissa ja Kiinassa ovat huomattavan erilaiset. Yritykset myös väittivät, että koska normaaliarvo oli laskettu vain yhden, etuyhteydessä erääseen tuottajaan yhteisössä olevan tuottajan tietojen perusteella, tiedot eivät olleet edustavia.
(26)
On syytä huomata, että perusasetuksessa edellytetään, että vertailumaa on valittava hyväksyttävällä tavalla. Edellä mainitut osapuolet eivät toimittaneet vahvistettua näyttöä siitä, että Yhdysvaltojen valinta ei olisi ollut hyväksyttävä. Ennen kaikkea ne eivät kyseenalaistaneet sitä, että Yhdysvaltojen markkinoilla esiintyy kilpailua; kilpailun puute saattaisi esimerkiksi vaikuttaa vahvistettavaan hintatasoon. Lisäksi on huomattava, että yksikään näistä osapuolista ei esittänyt vaihtoehtoista vertailumaata.
(27)
Edellä esitetyn perusteella päätellään lopullisesti, että Yhdysvallat on soveltuva vertailumaa, ja vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 33-38 kappale.
3.2 Normaaliarvon määrittäminen
(28)
Koska normaaliarvon märittämistä koskevia huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39-44 kappaleessa esitetyt päätelmät.
4. Vientihinta
(29)
Koska vientihinnan märittämistä koskevia huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 45 kappale.
5. Vertailu
(30)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja huomautti, että tuotevalvontakoodien yksinkertaistaminen (tarkasteltavana olevan tuotteen ja vertailumaasta tulevan samankaltaisen tuotteen vertailtavuuden parantamiseksi) johti epätasapuoliseen vertailuun, koska siinä katsottiin useat saumattomien putkien lajit yhdeksi ja samaksi tuoteluokaksi. Tämän huomautuksen perusteella päätettiin, että tuotevalvontakoodeihin voidaan soveltaa erilaista - eli putkien läpimittaan ja seinämän paksuuteen perustuvaa - ryhmittelyä, joka mahdollistaa saman tasoisen vertailtavuuden.
(31)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan vientihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla on korjattu alaspäin kaikkien kuljetuskustannusten huomioon ottamiseksi. Samalla normaaliarvoa tarkistettiin ylöspäin eräiden korjausten vuoksi, jotka koskivat kuljetuskustannusten ja alennusten huomioon ottamiseksi tehtäviä oikaisuja.
(32)
Koska muita vertailua koskevia huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46 ja 47 kappale.
6. Polkumyyntimarginaali
(33)
Koska polkumyyntimarginaalin laskemista koskevia huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan edellä olevassa 30 ja 31 kappaleessa mainituin muutoksin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48-51 kappale.
(34)
Lopullisesti määritetty polkumyynnin määrä ilmaistuna prosentteina CIF-nettohinnasta vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana on seuraava:
Yritys
Lopullinen polkumyyntimarginaali
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
64,8 %
Muut yhteistyössä toimivat yritykset
48,6 %
Muut yritykset
73,1 %
D. VAHINKO
1. Yhteisön tuotanto, yhteisön tuotannonala ja yhteisön kulutus
(35)
CISA väitti, että eräältä erikoistuneelta järjestöltä (Steel Business Briefing) saatujen tietojen mukaan yhteisön tuottajia oli vuonna 2007 EU:n 27 jäsenvaltiossa ainakin 40, ja niiden samankaltaisen tuotteen tuotanto oli noin 5,8 miljoonaa tonnia, mikä olisi ristiriidassa väliaikaista tullia koskevaan asetukseen sisältyvien tietojen kanssa. Lisäksi CISA väitti, että World Steel Association -yhdistyksen antamien tietojen mukaan yhteisön kulutus vuonna 2007 oli noin 4,6 miljoonaa tonnia eli paljon suurempi kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa esitetty määrä. Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti samanlaisia väitteitä.
(36)
Toimitettujen tietojen tarkastelu osoitti, että ilmoitetut luvut koskivat kaikkia saumattomia putkia eikä samankaltaista tuotetta sellaisena kuin se määritellään väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ja edellä olevassa 10-17 kappaleessa, ja tietoihin sisältyi myös muita tuotteita, kuten isoja putkia (joiden läpimitta on yli 406,4 mm) ja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia. Tämä selittää edellä 35 kappaleessa mainittujen tietojen ja väliaikaista tullia koskevaan asetukseen sisältyvien tietojen välisen eroavuuden. On myös huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen kaikkien tiedossa olevien yhteisön tuottajien nimet ja sijainnit sisältyivät valituksen ei-luottamukselliseen versioon. Jos CISA katsoi, että EU:ssa oli muitakin tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia, sen olisi pitänyt hyvissä ajoin toimittaa riittävä näyttö niiden tunnistamiseksi, jotta myös nämä mahdolliset muut yritykset olisi voitu ottaa huomioon.
(37)
Näin ollen edellä mainitut väitteet hylätään, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53-58 kappale vahvistetaan.
2. Tuonti asianomaisesta maasta
a) Kyseisen tuonnin määrä ja markkinaosuus sekä tuontihinnat
(38)
CISAn toimittamien huomautusten vuoksi selvennetään, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 kappaleessa tarkoitetaan, että sekä OCTG-putkien että energiantuotannon markkinasegmenttien osuus Kiinasta peräisin olevasta kokonaistuonnista on alle 5 prosenttia. Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 59-63 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
b) Hintojen alittavuus
(39)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja, kolme yhteisön tuottajaa ja valituksen tekijä esittivät hinnan alittavuuden marginaalin ja vahinkomarginaalin laskemista koskevia huomautuksia. Nämä huomautukset analysoitiin ja laskelmia muutettiin tarvittaessa.
(40)
Eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Kiinasta tulevan tuonnin hintojen ja yhteisön tuotannonalan myymien vastaavien tuotelajien hintojen välisen tasapuolisen vertailun mahdollistamiseksi tehdyt mukautukset eivät olleet asianmukaisia, koska niihin ei sisältynyt riippumattoman tuojan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia eikä voittoa. Valituksen tekijä sen sijaan väitti, että nämä mukautukset olivat tasoltaan liian korkeita. Vientiä harjoittavan tuottajan väitteen osalta todettiin, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuottajien myynti suuntautui usein samoille asiakkaille. Sen vuoksi lisämukautukset tuontihintoihin eivät olleet perusteltuja. Toimitetun näytön tutkimisen perusteella pääteltiin, että väitteet olisi hylättävä, ja näille kahdelle osapuolelle ilmoitettiin hylkäämisen syistä.
(41)
Valituksen tekijä väitti, että kaupan portaan eroja koskeva laskelma oli virheellinen, koska kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla oli myyntiä myös suoraan käyttäjille ja koska tällainen myynti ei oikeuta kaupan portaan eroja koskevia mukautuksia. Väitteen todettiin pitävän paikkansa eräiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, ja kaupan portaan erojen perusteella tehtyjä mukautuksia tarkistettiin. Lisäksi edellä olevassa 40 kappaleessa mainittu vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen oman viennin ja yhteisön tuotannonalan myynnin välillä oli merkittäviä eroja myyntimäärissä, joten kaupan portaan eroa ei pitäisi määrittää pelkästään vertaamalla vastaavia käyttäjille suuntautuneen myynnin prosenttimääriä, vaan tuottaja ehdotti toisenlaista laskentakaavaa kaupan portaan erojen perusteella tehtävien mukautusten tarkistamiseksi. Ehdotettua kaavaa ei kuitenkaan pidetty sopivana, koska se vääristäisi lopputulosta. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(42)
Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64 kappaleessa kuvattu menetelmä ja 65 kappaleessa selostetulla tavalla laskettu hinnan alittavuuden marginaali eli 29 prosenttia.
3. Yhteisön tuotannonalan tilanne
(43)
CISA väitti, että useat otokseen kuuluvat yhteisön tuottajat eivät olleet toimittaneet täydellisiä vastauksia, joten otoksen edustavuus olisi heikentynyt yhteistyöhön osallistumisen alhaisen asteen vuoksi. On syytä todeta, että lukuun ottamatta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66 kappaleen ii alakohdassa mainittua yritystä, joka toimitti vain osittaiset tiedot, kaikki muut otokseen kuuluvat yritykset ovat toimittaneet tutkimuksen lopulliseen vaiheeseen mennessä kaikki pyydetyt tiedot. Vaikka jätettäisiin huomiotta se yritys, joka toimitti vain osan tiedoista, otoksen edustavuus olisi yhä noin 60 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(44)
Lisäksi CISA väitti, että päinvastoin kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 kappaleessa todetaan yksi suuri yhteisön tuottajaryhmä oli tehnyt tutkimusajanjakson jälkeen huomattavia investointeja laajentaakseen ydinvoima-alan putkien tuotantokapasiteettiaan. Tämä väite tarkastettiin ja todettiin, että edellä mainitut investoinnit oli tehty muiden kuin samankaltaisen tuotteen (ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tai hitsattujen putkien) tuotantokapasiteetin lisäämiseksi. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(45)
CISA ja yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että väliaikaista tullia koskevan johdanto-osan 87 kappaleessa todettiin virheellisesti yhteisön tuotannonalan olevan vasta toipumassa polkumyynnin aiemmista vaikutuksista, koska valitusta tuki ainakin kolme romanialaista yritystä, joihin itseensä sovellettiin vuoden 2006 puoliväliin asti polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Johdanto-osan 87 kappaleen toteamukset viittaavat kuitenkin selkeästi yhteisön tuotannonalaan kokonaisuutena eivätkä yksittäisiin yrityksiin. Sen vuoksi on normaalia, että yksittäisten yritysten tilanteet saattavat poiketa toisistaan, eikä se aseta yhteisön tuotannonalaa koskevaa yleistä päätelmää kyseenalaiseksi. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(46)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66-87 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
4. Vahinkoa koskevat päätelmät
(47)
MOFCOM, CISA ja kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät, että yhteisön tuotannonala ei ollut haavoittuvassa tilassa tutkimusajanjakson lopussa, etenkin kun otetaan huomioon sen viimeaikaiset huomattavat voitot. Syyt, joiden vuoksi yhteisön tuotannonalan katsottiin olleen haavoittuvassa tilanteessa tutkimusajanjakson lopussa, esitetään yksityiskohtaisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa. Siinä myönnetään, että tutkimusajanjaksolla kärsitty vahinko ei ollut merkittävää, mutta selitetään myös, että koska polkumyynnillä tuotujen tuotteiden osuus yhteisön markkinoilla oli suuri, yhteisön tuotannonala oli alttiina tällaisen polkumyyntituonnin vahingollisille vaikutuksille, jos markkinoiden yleistilanne merkittävästi muuttuisi. Tässä yhteydessä on muistettava, että yhteisön tuotannonala pystyi vain osittain hyötymään kulutuksen huomattavasta kasvusta ja että sen markkinaosuus oli pienentynyt 5 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 88 kappaleessa todetaan. Lisäksi se, että tuotannonala saa paljon voittoa erityisen suosiollisena ajanjaksona markkinoiden kysynnän ollessa erittäin suurta, ei välttämättä merkitse, että tuotannonalan taloudellinen ja rahoitustilanne on rakenteellisesti vakaa, etenkin jos se tuotti edeltävillä ajanjaksoilla erittäin pientä voittoa tai jopa tappiota. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 kappaleessa mainitaan, aiempi kehno taloudellinen tulos, joka johtui polkumyyntikäytäntöjen esiintymisestä, teki mahdottomaksi pitää investoinnit tasolla, joka olisi varmistanut yhteisön tuotannonalan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden näin pääomavaltaisella tuotantosektorilla. Tutkimusajanjakson lopussa EY:n markkinoiden tyypillisenä piirteenä oli jälleen erittäin matalahintaisen polkumyyntituonnin huomattava osuus. Tähän markkinatilanteeseen liittyi suuri vaara, koska jo aiempina vuosina, jolloin kysyntä oli normaalilla tasolla, vastaava markkinatilanne (jota analysoitiin neuvoston asetuksessa (EY) N:o 954/2006 (6) oli aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tämän vuoksi väite hylätään.
(48)
Eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa ei osoitettu, että markkinaolosuhteiden muutos, johon siinä viitataan, oli ”selvästi nähtävissä ja välittömästi uhkaava”, kuten polkumyynnin vastaisessa WTO-sopimuksessa edellytetään. Markkinatilanteen muutos oli nähtävissä, koska kulutus ei voi normaalisti pysyä poikkeuksellisen suurena pitkään. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90-126 kappaleessa esitetty analyysi osoittaa tilanteen selvästi huonontuneen ja sen tapahtuneen pitkähkön ajan kuluessa. Se, että tiettyjen tekijöiden ja indikaattoreiden kääntyminen myönteisestä kielteiseksi vie jonkin aikaa, ei ole ristiriidassa sen kanssa, että tällaiset kielteiset vaikutukset ovat jo selvästi ennustettavissa olemassa olevien suuntausten perusteella. Tutkimusajanjakson lopulla vahingon uhka oli selvästi nähtävissä, ja vahingolliseen tilanteeseen lopulta johtavien negatiivisten suuntausten alku oli välittömästi uhkaava, sillä kysynnän jonkin asteista hiljentymistä oli jo tapahtunut tutkimusajanjakson viimeisinä kuukausina. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(49)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 88 ja 89 kappaleessa esitetyt vahinkoa koskevat päätelmät.
E. VAHINGON UHKA
1. Yhteisön kulutuksen, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan tilanteen todennäköinen kehitys tutkimusajanjakson jälkeen
1.1 Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tehty analyysi
(50)
Kuten edellä 5 kappaleessa mainitaan, otokseen valituille yhteisön tuottajille ja valituksen tekijälle lähetettiin ylimääräinen kyselylomake lisätietojen hankkimiseksi markkinoiden ja tärkeimpien vahinkoindikaattoreiden kehittymisestä maaliskuuhun 2009 asti. Myös viimeisimmät Eurostatilla olevat tuontitiedot on analysoitu huolellisesti. Tietojen täydentämiseksi jäljempänä esitetään tutkimusajanjakson lopun ja maaliskuun 2009 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakson jälkeinen aika’, koskevat luvut. Koska luvut koskevat vain yhdeksän kuukauden pituista ajanjaksoa, määrille ai anneta indeksiä.
(51)
Tutkimusajanjakson jälkeen yhteisön kulutus alkoi pienetä huomattavasti, ja nopeammin kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 91 kappaleessa todettiin. Tosiasiassa yhteisön markkinat olivat kutistuneet jo lähes 30 prosentilla (7) tutkimusajanjakson lopun ja maaliskuun 2009 välisenä aikana.
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tutkimusajanjakson jälkeinen aika
Yhteisön kulutus
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
1 720 968
(52)
Samaan aikaan myös tuonti Kiinasta väheni huomattavasti, mutta koska yhteisön kulutus laski jyrkemmin, kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi noin 18 prosenttiin. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98 kappaleessa mainitulla tavalla.
Kiina
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tutkimusajanjakson jälkeinen aika
Tuontimäärä
26 396
136 850
470 413
542 840
306 866
Markkinaosuus
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
17,8 %
Indeksi (2005 = 100)
100
491
1 451
1 663
1 733
Vientihinta
766,48
699,90
699,10
715,09
966,63
Indeksi (2005 = 100)
100
91
91
93
138
(53)
Samana ajanjaksona yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni merkittävästi, niin että otokseen kuuluvien yritysten kapasiteetin käyttöaste putosi 60 prosenttiin maaliskuussa 2009. Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla väheni tuntuvasti noudatellen yhteisön kulutuksen pienenemistä, joten yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pysyi muuttumattomana. Hinnat puolestaan nousivat ensin vuoden 2008 jälkipuoliskolla ja laskivat sitten vuoden 2009 alkuneljänneksellä, mutta pysyivät kuitenkin tutkimusajanjaksoa korkeampina.
Otokseen valitut yhteisön tuottajat
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tutkimusajanjakson jälkeinen aika
Tuotanto
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
1 477 198
Kapasiteetti
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
1 889 180
Kapasiteetin käyttöaste
83 %
89 %
90 %
90 %
78 %
Indeksi (2005 = 100)
100
108
110
109
88
Yhteisön tuotannonala
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tutkimusajanjakson jälkeinen aika
Myyntimäärä yhteisössä
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
1 093 175
Markkinaosuus
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
63,5 %
Indeksi (2005 = 100)
100
102
95
92
90
Otokseen valitut yhteisön tuottajat
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tutkimusajanjakson jälkeinen aika
Myyntihinta yhteisössä
983
1 047
1 188
1 192
1 415
Indeksi (2005 = 100)
100
106
121
121
135
(54)
Yhteisön tuotannonalan kannattavuus on heikentynyt voimakkaasti ja nopeampaan tahtiin kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 110 kappaleessa todetaan, niin että vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä kannattavuus oli negatiivinen (- 0,8 %).
Otokseen valitut yhteisön tuottajat
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tutkimusajanjakson jälkeinen aika
Kannattavuus
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
3,5 %
Indeksi (2005 = 100)
100
143
147
127
20
(55)
Voidaankin todeta, että tutkimuksen lopullisessa vaiheessa kerätyt ja tarkastetut lisätiedot vahvistavat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90-112 kappaleessa esitetyn analyysin.
1.2 Osapuolten esittämät huomautukset
(56)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että vahinkoa koskeva tutkimus, toisin kuin polkumyyntitutkimus, oli ulotettu yli tutkimusajanjakson, koska analyysi perustui myös kesäkuun 2008 jälkeistä ajanjaksoa koskeviin tietoihin.
(57)
Ensiksikin on muistettava, että tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso ovat lähtökohta, jonka perusteella vahingon uhkaa arvioitiin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. Vahingon uhkaa koskevassa tapauksessa tutkimusajanjaksolla todettu vahinko ei kuitenkaan voi - määritelmän mukaan - olla merkittävää, koska silloin tutkimus määriteltäisiin tosiasialliseen merkittävään vahinkoon perustuvaksi tutkimukseksi. Sen vuoksi, vaikka vahinko ei ollut merkittävää tutkimusajanjaksolla, tutkimusviranomaisten on varmistettava, onko perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdassa tarkoitettujen seikkojen perusteella pääteltävä, että merkittävän vahingon uhka on olemassa. Siksi tutkivilla viranomaisilla on oikeus tarkistaa, että tutkimusajanjakson jälkeiset tapahtumat todellakin vahvistavat väliaikaisessa vaiheessa tehdyn vahingon uhkaa koskevan päätelmän.
(58)
MOFCOM, CISA ja yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja totesivat, että käytettyjen tietojen alkuperää ei tehty selväksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 91 kappaleessa ja että yhteisön tuottajien tai valituksen tekijän toimittamat ennakoinnit ja muut tiedot, joihin viitataan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99, 101 ja 108 kappaleessa, eivät olleet peräisin puolueettomasta tietolähteestä. MOFCOM väitti myös, että koska tutkivat viranomaiset käyttivät tällaisia tietoja, ne eivät toimineet ”erityisellä huolella”, kuten WTO:n polkumyynnin vastainen sopimus edellyttää vahingon uhkaa koskevissa tutkimuksissa.
(59)
Yksityiskohtainen näyttö väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 91 kappaleessa mainittujen julkisesti saatavilla olevien tietojen eri lähteistä oli saatavilla osapuolten vapaasti tarkasteltavina olevissa asiakirjoissa kauan ennen väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemista. Yhteisön tuotannonalan toimittamat ennakoinnit ja muut tiedot puolestaan tarkistettiin ja otettiin huomioon ainoastaan, jos - ja siltä osin kuin - nämä tiedot katsottiin luotettaviksi ja täsmällisiksi. Toimitettujen tietojen tarkistamisesta mainittiin erikseen jo väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100 kappaleessa, ja väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tehtiin ylimääräisiä tarkastuskäyntejä, kuten edellä olevassa 5 kappaleessa todetaan.
(60)
Tämän vuoksi edellä olevassa 56 ja 58 kappaleessa mainitut väitteet hylätään.
(61)
CISA väitti, että arvioitaessa Kiinasta tulevan tuonnin kehittymistä tutkimusajanjaksolla ei olisi pitänyt tarkastella tosiasiallista tuontia vaan tehtyjen tilausten tasoa, koska varsinainen tuonti tapahtuu yleensä 3-4 kuukauden kuluttua tilauksesta. Tämän aikaviiveen vuoksi mahdolliset muutokset EY:n markkinoiden kysynnän tasossa näkyisivät tosiasiallisessa tuonnissa vasta muutama kuukausi myöhemmin, mikä selittäisi sen, että Kiinasta tuleva tuonti oli runsasta yhä marras- ja joulukuussa 2008 huolimatta siitä, että kysyntä EU:n markkinoilla oli jo alkanut laskea. Myös yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti samanlaisia väitteitä.
(62)
Jostakin tietystä maasta tulevan tuonnin määrien ja keskihintojen arvioimisen pohjaksi otetaan yleensä tosiasiallinen tuonti. Tehtyjä tilauksia koskevat tiedot voidaan ottaa huomioon muiden tietojen tueksi, mutta niistä on harvoin riittävän varmasti todennettavissa olevaa näyttöä. Väitteen tutkiminen on joka tapauksessa osoittanut, että yhteisön kulutus oli alkanut laskea jo vuoden 2008 kolmannella neljänneksellä. Siksi tämän suuntauksen olisi 3-4 kuukauden viive huomioon ottaen pitänyt näkyä Kiinasta tulevan tuonnin määrässä jo vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä, mutta silloin tuontia oli suhteellisen paljon. Lisäksi, jos ajatellaan edellä mainittua 3-4 kuukauden viivettä, kiinalaisen tuonnin voimakas lasku vuoden 2009 alkuneljänneksellä saattoikin johtua polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ennakoinnista pikemminkin kuin kysynnän hiljenemisestä. Tuojat saattoivat olla koko ajan haluttomampia tilaamaan tavaroita, jotka olisivat voineet saapua ajankohtana, jolloin polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi jo saatettu ottaa käyttöön. Päätelmänä voidaan todeta, että tosiasiallisen tuonin sijasta tilausten määrään perustuva analyysi olisi vain lisännyt tutkimukseen liittyviä epävarmuustekijöitä eivätkä päätelmät olisi merkittävästi muuttuneet. Sen vuoksi CISAn esittämä tähän liittyvä väite hylätään.
(63)
MOFCOM, CISA ja yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että useiden yhteisön tuottajaryhmien julkaisemien lehdistötiedotteiden ja/tai tilinpäätöstietojen mukaan vuosi 2008 oli edelleen vahva vuosi niiden tuloksen kannalta, mikä olisi ristiriidassa alkuperäistä tullia koskevassa asetuksessa ja etenkin sen johdanto-osan 110 kappaleessa esitettyjen vahingon uhkaa koskevien päätelmien kanssa.
(64)
Väitettä tutkittaessa huomattiin, että tiedot, joihin CISA viittasi, eivät koskeneet nimenomaan niitä eurooppalaisia yrityksiä, jotka osallistuvat tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon. Kuten edellä olevassa 44 kappaleessa jo todetaan, eräs suuri yritysryhmä muodostuu useista yrityksistä, jotka valmistavat usein hyvinkin erilaisia tuotteita. Yritysryhmää koskevat yleiset taloustiedot eivät siksi ehkä ole edustavia kuvaamaan niiden nimenomaisten yritysten taloustilannetta, jotka tuottavat samankaltaista tuotetta ja myyvät sitä yhteisön markkinoilla. Lisäksi on muistettava, että samankaltaista tuotetta valmistavia yrityksiä koskevat tiedot, joita käytettiin tutkimuksessa, oli tarkastettu asiaankuuluvasti. Tämän vuoksi väite hylätään.
(65)
Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90-112 kappaletta nimenomaisesti koskevia muita väitteitä ei esitetty, näissä kappaleissa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Vahingon uhka
2.1 Polkumyyntituonnin määrän kehitys
(66)
CISA väitti, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114 kappaleessa mainittu Kiinasta tulevan tuonnin kasvu oli seurausta kysynnän kasvusta EU:n markkinoilla. Myös MOFCOM ja yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esittivät samanlaisia väitteitä. Lisäksi CISA ei hyväksynyt arviota, jonka mukaan Kiinasta tulevan tuonnin kehitys voisi johtua markkinoiden valtaamisstrategiasta, ja korosti, että vientiin Kiinasta osallistui suuri määrä kiinalaisia tuottajia, joten oli mahdotonta ajatella niiden laatineen yhteisen strategian.
(67)
Jos Kiinasta tulevan tuonnin kehitys todella vastaisi kysynnän kasvua EY:n markkinoilla, kuten CISA väitti, tällaisen tuonnin markkinaosuus olisi pysynyt olennaisesti muuttumattomana eikä kasvanut 1 prosentista 17 prosenttiin tarkastelujakson aikana. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden voimakas kasvu ja sen täysin poikkeava kehitys yhteisön tuotannonalan ja muiden tuontilähteiden markkinaosuuden kehitykseen verrattuna ovat selvä osoitus siitä, että Kiinasta tulevan tuonnin kasvun takana on muita tekijöitä. Tätä päätelmää tukee myös se, että tuonti Kiinasta on jatkuvasti tapahtunut erittäin alhaisin polkumyyntihinnoin, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63-65 kappaleessa oli selostettu. Viejien ei myöskään tarvitse sopia yhteisestä strategiasta, jotta niiden toimintamallit lähentyvät toisiaan. Kun käy selväksi, että tiettyjen markkinoiden valtaaminen onnistuu jollakin erittäin alhaisella hintatasolla, tällaisen menestyksekkään markkinastrategian omaksuminen tapahtuu todennäköisesti ilman minkäänlaista viejien välistä koordinointia. Tämän vuoksi edellä olevassa 66 kappaleessa esitetyt väitteet hylätään ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(68)
CISA väitti vielä, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115 ja 116 kappaleessa tehdyn arvion vastaisesti tuonti Kiinasta väheni merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen. Onkin totta, että tuonti Kiinasta väheni merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana, kuten edellä olevassa 52 kappaleessa todetaan. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116 kappaleen sanamuodosta käy selväksi, oleellista ei kuitenkaan ole tämän tuonnin absoluuttinen määrä, vaan sen suhteellinen merkitys kulutukseen verrattuna, toisin sanoen sen markkinaosuus yhteisön kokonaismarkkinoista. Edellä olevassa 52 kappaleessa todetaan lisäksi, että tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tulevan tuonnin absoluuttisen määrän pienenemisestä huolimatta se on hieman kasvattanut markkinaosuuttaan tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana. Näin ollen, kun otetaan huomioon, että i) väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115 ja 116 kappaleen päätelmien pohjana oleva arviointi tehtiin väliaikaisten päätelmien tekemisen aikaan tuoreimpien luotettavien käytettävissä olleiden tuontitietojen eli marras- ja joulukuuta 2008 koskevien tuontitietojen perusteella, ii) nämä tiedot olivat yhteensopivia Kiinasta tulevan tuonnin siihenastisen kehityksen kanssa ja että iii) päätelmät perustuivat absoluuttisten sijasta suhteellisiin määriin, voidaan päätellä, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115 ja 116 kappaleessa esitetty arviointi ei ole ristiriidassa edellä olevassa 52 kappaleessa esitettyjen havaintojen kanssa. Joka tapauksessa on syytä huomata, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 134 kappaleessa mainituista syistä Kiinasta tulevan tuonnin määrää voitaisiin pitää vahingon uhkatekijänä siinäkin tapauksessa, että tuontimäärät alkaisivat vähetä suhteessa enemmän kuin kulutus laskee, koska pelkkä halpojen kiinalaisten tuotteiden merkittävä määrä markkinoilla kulutuksen vähentyessä aiheuttaa merkittävää hintojen alentamispainetta markkinoilla. Vahingon uhkan olemassaoloa ei joka tapauksessa voida välttämättä päätellä minkään perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdassa mainitun yksittäisen tekijän perusteella. Sen sijaan kaikkia tekijöitä on tarkasteltava kokonaisuutena. Tämän vuoksi väite hylätään ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2.2 Viejien käyttämätön kapasiteetti
(69)
CISA väitti, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 118 kappaleessa oleva analyysi perustui otokseen kuuluvilta viejiltä saatuihin tietoihin, ja että koska ne ovat eniten vientiin suuntautuneita yrityksiä, niitä koskevat tiedot eivät anna oikeaa kokonaiskuvaa Kiinan viennistä. Väitteen mukaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 119 kappaleen mukainen Kiinasta yhteisöön suuntautuvan viennin osuus Kiinan kokonaisviennistä kääntyikin sen sijaan eri suuntaan vuonna 2008 ja pienentyi 15 prosentista 11 prosenttiin. Lisäksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117-119 kappaleessa esitetyssä analyysissä jätettiin huomiotta kysynnän kasvu Kiinan kotimarkkinoilla, joiden ennakoitiin ottavan vastaan huomattavan osan olemassa olevalla ylikapasiteetilla saatavasta tuotannosta. Tässä yhteydessä viitattiin Kiinan hallituksen eräisiin hankkeisiin ja suunnitelmiin maan sisäisen kysynnän tukemiseksi. MOFCOM väitti myös, että Kiinan kotimarkkinoiden kysynnän kehitystä ei ollut tarkasteltu väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa.
(70)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 119 kappaleessa tarkoitetuista yleisistä vientitiedoista ilmi käyvät suuntaukset vahvistavat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 118 kappaleessa esitetyt otokseen kuuluvia yrityksiä koskevat päätelmät; näiden vientitietojen mukaan yhteisöön viennin kasvava suuntaus oli vieläkin huomattavampi tarkastelujaksolla. CISA ei toimittanut mitään ratkaisevaa näyttöä tukemaan väitettään, jonka mukaan yhteisöön viennin osuuden kasvava suuntaus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä Kiinasta vuonna 2008 olisi kääntynyt laskuun. Tässä yhteydessä on huomattava, että Kiinan tilastoista saatavat tiedot koskevat tuotevalikoimaa, joka poikkeaa huomattavasti tarkasteltavana olevasta tuotteesta; tämä käy selvästi ilmi siitä, että näiden tilastojen mukainen vienti Eurooppaan on paljon suurempaa kuin Eurostatin kirjaama tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti ja lisäksi sen kehityssuuntaus on täysin erilainen. Tämän vuoksi toimitettua näyttöä ei voitu hyväksyä. Näyttö, joka toimitettiin Kiinan hallituksen suunnitelluista toimista sisäisen kysynnän virkistämiseksi, ei muuta analyysiä, koska niiden vaikutuksia kysyntään ei voida luotettavasti todentaa. Useimpien mainittujen hankkeiden toteutuminen on lisäksi epävarmaa. Lisäksi näyttää siltä, että eräät suuret putkihankkeet, joihin CISA viittaa, rakennetaan isoilla hitsatulla putkilla eikä saumattomilla putkilla, joista tässä menettelyssä on kyse. Tämän vuoksi edellä olevassa 69 kappaleessa esitetyt väitteet hylätään.
(71)
CISA katsoi myös, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 119 kappaleessa mainittu uudelleensuuntausta koskeva ennuste oli väärä, koska Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuva vienti koostuisi pääosin tuotteista (OCTG-putket), joita ei laajalti tuoda EY:hyn. Lisäksi CISA väitti, että EY:ssä veloitetut hinnat eivät välttämättä olleet alhaisempia kuin muissa maissa, vaan että EY on toistaiseksi ollut houkutteleva markkina-alue kiinalaisille viejille. Tämän väitteen osalta on todettava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 119 kappaleessa esitetty analyysi perustui tilastotietoihin, joihin ei sisälly yksityiskohtaisia viittauksia erityisiin tuotelajeihin. On joka tapauksessa huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen tarvittavia tuotantolaitteita voidaan suuressa määrin käyttää saumattomien putkien useiden eri tuotelajien valmistukseen. Näin ollen, vaikka jotakin tiettyä putkilajia, esimerkiksi OCTG-putkia, ei laajalti tuoda EY:hyn, sillä ei ole merkitystä mahdollisesti käytettävissä olevaa kapasiteettia koskevien päätelmien kannalta, sillä kyseisen putkilajin valmistamiseen käytetyillä laitteilla voidaan helposti siirtyä tuottamaan tarkasteltavana olevan tuotteen muita lajeja, joita tuodaan EY:n markkinoille huomattavasti merkittävämpiä määriä. Tämän vuoksi edellä olevassa 66 kappaleessa esitetyt väitteet hylätään ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117-119 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2.3 Kiinasta tulevan tuonnin hinnat
(72)
CISA väitti, että tutkimusajanjakson jälkeen Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ovat nousseet merkittävästi, kun taas yhteisön tuotannonalan hinnat eivät ole noudattaneet samaa suuntausta, joten tutkimusajanjakson aikainen hintojen alittavuus olisi kaventunut huomattavasti tai jopa hävinnyt kokonaan tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana.
(73)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98 ja 122 kappaleessa todetaan, on vahvistettu, että tutkimusajanjakson jälkeen eri lähteistä, myös Kiinasta, tulevan tuonnin hinnat nousivat merkittävästi, ja niin tekivät myös yhteisön tuotannonalan hinnat. Yhteisön tuotannonalan tuotteiden ja Kiinasta tuotujen vastaavien tuotteiden tutkimusajanjakson jälkeisten hintataulukkojen analyysi on osoittanut, että hintojen vaihtelu on ollut samankaltaista. Yhteenvetona voidaan todeta, että väitteelle, jonka mukaan tutkimusajanjaksolla todettu hintojen alittavuus olisi huomattavasti kaventunut tai jopa hävinnyt, ei saatu näyttöä. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120-123 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2.4 Varastot
(74)
Koska tältä osin ei esitetty huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124 kappaleessa esitetyt päätelmät.
2.5 Muut tekijät
(75)
CISA väitti, että johdanto-osan 125 kappaleessa tarkoitettu Kiinan hallituksen mahdollinen puuttuminen yritysten toimintaan oli pelkkää arvailua. Tutkimuksessa on kuitenkin käynyt ilmi, että väliaikaisessa vaiheessa yhdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnetty yksilöllinen kohtelu oli myöhemmin peruutettava siksi - kuten edellä olevassa 19-23 kappaleessa selostetaan -, että valtion osallistuminen yrityksen toimintaan kasvoi, mikä johtui taloudellisen tilanteen heikkenemisestä tutkimusajanjakson jälkeen. Tämä tukee selvästi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 125 kappaleen päätelmää, joten väite hylätään.
2.6 Päätelmät
(76)
On tärkeää huomata, että vahingon uhkaa koskeva päätelmä on tehty ottaen huomioon muun muassa kaikki perusasetuksen 3 artiklan 5 ja 9 kohdassa tarkoitetut eri tekijät.
(77)
CISA väitti, että väliaikaista tullia koskevaan asetukseen sisältyvät päätelmät eivät olleet WTO:n tällaisia tutkimuksia varten vahvistamien standardien mukaisia, eli että päätelmien tueksi olisi oltava näyttöä sen sijaan, että ne perustuvat todisteettomiin väitteisiin, arveluihin tai vähäisiin mahdollisuuksiin, että ennusteiden ja olettamusten olisi osoitettava erittäin suurta todennäköisyyttä ja että tiettyyn johtopäätökseen tulemiselle olisi tutkittava vaihtoehtoisia selityksiä.
(78)
Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ilmoitetaan selvästi, millä perusteilla tutkimuksen eri tekijöitä koskevat päätelmät on tehty. Lisäksi ilmoitettiin päätelmiä tukeva näyttö kuten Eurostatilta peräisin olevat tilastotiedot, yhteistyössä toimineiden yritysten kyselyvastaukset, valituksen tekijän toimittamat tiedot otokseen kuulumattomista yrityksistä, asianomaisten osapuolten esittämiin huomautuksiin sisältyneet tiedot ja muut tutkimuksen kuluessa internetistä löytyneet tiedot. Kaikki nämä tiedot, elleivät ne ole luottamuksellisia, ovat olleet asianomaisten osapuolten vapaasti saatavilla.
(79)
Vahingon uhkaa koskevaan tutkimukseen liittyviä seikkoja on tarkasteltu väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa erikseen ja yksityiskohtaisesti, ja väliaikaisessa vaiheessa tehtyjen olettamusten ja ennusteiden toteutumisasteet tutkittiin uudestaan ja tarkastettiin - mahdollisuuksien mukaan - tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, kuten tässä asetuksessa esitetyistä päätelmistä käy ilmi. Sellaisia tosiasioita, todisteita tai indikaattoreita ei havaittu, jotka olisivat ristiriidassa väliaikaista tullia koskevaan asetukseen sisältyvien päätelmien kanssa. Näin ollen väliaikaista tullia koskevaan asetukseen sisältyvät ennusteet ja olettamukset eivät olleet arvailuja tai todisteettomia väitteitä, vaan tilanteen perinpohjaisen analysoinnin tulosta.
(80)
Edellä olevassa 78 kappaleessa tarkoitetut vaihtoehtoiset selitykset ja tulkinnat - mukaan lukien asianomaisten osapuolten huomautuksissaan esittämät - on tutkittu huolellisesti tutkimuksen aikana, ja niitä käsitellään sekä tässä asetuksessa että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa.
(81)
Yhteenvetona voidaan todeta, että kun tutkittiin tutkimusajanjakson loputtua tapahtuneet asiat sekä intressitahojen tekemät väliaikaista tullia koskevaa asetusta ja lopullisista päätelmistä ilmoittamista koskevat huomautukset ja havainnot, ei tullut esiin sellaista näyttöä, joka kyseenalaistaisi päätelmän siitä, että merkittävän vahingon uhka oli olemassa jo tutkimusajanjakson lopulla. Sen vuoksi edellä olevassa 77 kappaleessa esitetty CISAn väite hylätään, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
F. SYY-YHTEYS
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(82)
Koska asiaan liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 128-135 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Muiden tekijöiden vaikutus
a) Yhteisön tuotannonalan tuonti- ja vientitoiminta
(83)
CISA väitti, että yhteisön tuotannonalan harjoittama tarkasteltavana olevan tuotteen tuontitoiminta Kiinasta ja muista maista oli osoitus siitä, että sen kapasiteetti ei riittänyt vastaamaan yhteisön markkinoiden kysyntään. Se johtui siitä, että yhteisön tuotannonala ei ollut investoinut uuteen tuotantokapasiteettiin vaan oli voimakkaasti keskittynyt arvokkaampiin markkinasegmentteihin. Tältä osin olisi muistettava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136 kappaleessa selitettiin, että tällaisen tuonnin osuuden arvioitiin olevan alle 2 prosenttia kokonaistuonnista Kiinasta, eikä suuremmasta määrästä todistavaa näyttöä esitetty.
(84)
CISA myös kyseenalaisti ne nimenomaiset syyt, joiden vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 kappaleessa mainitun yritysryhmän täytyi tuoda mainittuja tuotteita. Asiaa tarkemmin tutkittaessa varmistui, että kustannustehokkuussyistä tiettyjä tuotelajeja olivat tuottaneet yrityksen muut, Euroopan ulkopuoliset yksiköt. Se, että tällainen tuonti ei kuitenkaan alittanut samojen tuotelajien yhteisön tuotannonalan myyntihintoja, tarkistettiin, mikä todetaan jo väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 kappaleessa.
(85)
Lisäksi CISA huomautti yhteisön tuotannonalan tulevaa vientimyyntiään koskevan suhteellisen myönteisen arvion ilmeisestä ristiriidasta suhteessa yleisiin taloussuuntauksiin kolmansien maiden markkinoilla, joiden ennustettiin pienenevän. Tältä osin on huomattava, että yhteisön tuotannonalan vientitoimintaa koskevalla analyysillä ei ole mitään vaikutusta vahingon tai vahingon uhan määrittämisiin, jotka koskevat yksinomaan samankaltaiseen tuotteeseen liittyvää yhteisön tuotannonalan toimintaa EY:n markkinoilla. Jos jotkin yhteisön tuottajat olivat optimistisia vientitoimintansa suhteen, ne saattoivat yliarvioida yleisen taloudellisen toimintakykynsä kehittymisen mutta eivät toimintakykyään kotimaan markkinoilla, joita tarkastellaan analyysissä erikseen.
(86)
Tämän vuoksi edellä olevassa 83-85 kappaleessa tarkoitetut väitteet hylätään, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136-141 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
b) Kolmansista maista tuleva tuonti
(87)
Muun lisäksi CISA väitti, että muista EU:n ulkopuolisista kolmansista maista tulevan tuonnin keskihinnan tarkastelu ei riitä, vaan lisäksi on tarkasteltava myös näiden tuotteiden yksityiskohtaista luonnetta. Voidaan vahvistaa, että yksityiskohtainen analyysi on tehty kaikissa niissä tapauksissa, joissa tuojat ilmoittivat riittävän yksityiskohtaiset hintatiedot. Valitettavasti kauppatilastot eivät ole kovin yksityiskohtaisia, ja koska tuojien yhteistyössä toimimisen aste ei ollut kovin korkea tässä tutkimuksessa, muista maista tulevan tuonnin hinnoista oli saatavissa vain vähän yksityiskohtaisia tuotekohtaisia tietoja. Mikään osapuoli ei kuitenkaan toimittanut sellaista perusteltua tietoa, joka olisi antanut aihetta erilaisiin johtopäätöksiin kuin ne, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 142-145 kappaleessa, joten mainittujen kappaleiden päätelmät vahvistetaan.
c) Muista yhteisön tuottajista johtuva kilpailu
(88)
Koska tätä kohtaa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 146 kappale vahvistetaan.
d) Tuotanto- ja raaka-ainekustannukset
(89)
CISA väitti, että yhteisön tuotannonala oli muokannut tuotevalikoimaansa ja keskittynyt niihin tuotelajeihin, joiden myyntihinta on korkeampi, pitääkseen kurissa tuotantokustannusten nousun vaikutukset. Tämä olisi osoitus siitä, että yhteisön tuotannonalalla oli riittävät keinot siirtää kustannusten kohoaminen myyntihintoihin, päinvastoin kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan.
(90)
Yhteisön tuotannonala on epäilemättä ajan mittaan pyrkinyt maksimoimaan voiton siirtämällä kustannusten kohoamisen myyntihintoihin. Näin ei kuitenkaan voida toimia loputtomiin, vaan tulee hetki, jolloin tällaiset mukautukset eivät enää ole mahdollisia markkinoilla esiintyvän kilpailun vuoksi. Markkinoilla, joilla samanlaisia tavaroita myydään oleellisesti alhaisemmin hinnoin, mahdollisuus tällaiseen hinnannostoon kaventuu sitä mukaa kuin matalahintaisten tavaroiden markkinaosuus kasvaa. Sen vuoksi CISAn esittämän huomautukset eivät kumoa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147-149 kappaleessa esitettyjä päätelmiä, jotka näin ollen vahvistetaan.
e) Talouden taantumasta johtuva saumattomien putkien yhteisön markkinoiden laskusuuntaus
(91)
MOFCOM, CISA ja yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että yhteisön tuotannonalan ongelmien taustalla on maailmanlaajuinen talouden taantuma, ja päättelivät, että tämä poistaa Kiinasta tulevan tuonnin ja väitetyn vahingon tai vahingon uhan välisen syy-yhteyden. Tältä osin on huomattava myös CISAn myöntäneen, että markkinoilla vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vallinnut kulutuksen taso oli poikkeuksellinen ja että tutkimusajanjakson jälkeen koettu kysynnän lasku saattoi hyvin pitkälti johtua siitä, että tämän tuotteen markkinat palautuivat normaalitilanteeseen. Sen vuoksi ei ole selvää, voidaanko maailmanlaajuista taloustaantumaa pitää vahingon aiheuttajana, koska satavilla olevat tiedot osoittavat ainoastaan sen, että EY:n markkinoiden kulutus oli tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana palautunut tasolle, joita pidettiin tavanomaisina jo aiemmin. Tämä viittaa myös siihen, että juuri poikkeuksellisen korkealla oleva yhteisön kulutus tarkastelujaksolla teki mahdolliseksi sen, että yhteisön tuotannonala ei kärsinyt merkittävää vahinkoa huolimatta kiinasta tulevan polkumyyntituonnin huomattavasta markkinaosuudesta ja selvästä hinnanalituksesta. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 150 kappale ei sulje pois sitä, että yleinen taloustaantuma on voinut olla osasyynä yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen tutkimusajanjakson jälkeen. Ei voida kuitenkaan väittää, että yleinen taloustaantuma on ollut ainoa yhteisön tuotannonalaan kielteisesti vaikuttanut tekijä, ja jättää pois laskuista polkumyynnillä tapahtunut tuonti, jolla oli ilman muuta merkittävä markkinaosuus ja huomattavasti yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmat hinnat. Väite siitä, että talouden taantuma olisi poistanut väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 128-135 kappaleessa tarkoitetun syy-yhteyden, hylätään, ja tutkimusajanjaksoon nähden muuttuneiden taloudellisten olosuhteiden mahdollista vaikutusta toimenpiteiden tason määrittelyyn käsitellään jäljempänä 104 kappaleessa.
(92)
Tästä syystä väitteet hylättiin, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 150 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
f) Muut tekijät
(93)
CISA huomautti, että eräät yhteisön tuottajat ovat tehneet asiakkaiden kanssa puitesopimuksia etukäteen sovituin hinnoin, joten niiden hinnat olisivat pysyneet vakaina. Samanaikaisesti ne olisivat tehneet samanlaisia kiinteähintaisia sopimuksia rautamalmin ja muiden tärkeimpien tuotantopanosten toimittajien kanssa, minkä vuoksi en eivät olisi pystyneet hyötymään näiden raaka-aineiden erittäin jyrkästä hinnanlaskusta, joka alkoi heti tutkimusajanjakson jälkeen.
(94)
Ennen kaikkea on huomattava, että kiinteähintaisten sopimusten teko asiakkaiden kanssa oli rajoittunutta sopimusten määrän osalta ja, kun otetaan huomioon niiden kattama aika, niillä ei voida katsoa olleen paljon vaikutusta. Tämän päätelmän vahvistaa se, että myös yhteisön tuotannonalan hinnat ovat nousseet huomattavasti. Tärkeimpiä raaka-aineita koskevat kiinteähintaiset sopimukset puolestaan näyttävät olleen maailmanlaajuinen käytäntö, minkä vuoksi siitä ei voida katsoa koituneen yhteisön tuotannonalalle sen enempää etua kuin haittaakaan verrattuna samankaltaisen tuotteen muihin tuottajiin maailmanmarkkinoilla. Sen vuoksi syy-yhteyden ei voida katsoa poistuneen myöskään tästä syystä. Tämän vuoksi edellä olevassa 93 kappaleessa esitetyt väitteet hylätään.
3. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(95)
Koska tältä osin ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 151-153 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
G. YHTEISÖN ETU
1. Yhteisön tuotannonalan etu
(96)
Valituksen tekijä ja eräät yhteisön tuottajat totesivat uudestaan, että vahingollisen polkumyyntikäytännön vuoksi polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo oli niiden toiminnan jatkumisen kannalta olennaista. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 155 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Muiden yhteisön tuottajien etu
(97)
Koska tätä kohtaa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 156 kappale vahvistetaan.
3. Etuyhteydettömien yhteisön tuojien etu
(98)
Yksi tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjä, joka on myös tuoja, huomautti, että sen tuomien tuotteiden CN-koodeja ei ollut mainittu menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ja sille selvisi vasta toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, että tutkimus kattoi myös nämä tuotelajit. Se väitti joutuvansa maksamaan ennakoimattomia polkumyyntitulleja tästä syystä. Tälle tuojalle ilmoitettiin, että menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa oli selkeä kuvaus tutkimuksen kohteena olevasta tuotteesta ja että CN-koodit mainittiin siinä vain ohjeellisina. Tarkasteltavana olevan tuotteen oikea tulliluokittelu on yksi tutkittavana olevista seikoista, ja sen vuoksi onkin täysin mahdollista, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa mainitut CN-koodit poikkeavat jossain määrin menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ilmoitetuista koodeista.
(99)
Koska muita tätä kohtaa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 157 kappale vahvistetaan.
4. Käyttäjien etu
(100)
Edellä olevassa 98 kappaleessa mainittu käyttäjä väitti lisäksi, että jos tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat lopulliset toimenpiteet otetaan käyttöön, sen yritys joutuu suuriin hankintavaikeuksiin, koska EY:n tuottajat ovat haluttomia toimittamaan sille tavaraa. Väitettä tarkasteltiin, ja todettiin, että tämän osapuolen vaikeudet tuotteen hankinnassa yhteisön tuottajilta liittyivät aikaisempiin ajanjaksoihin, jolloin markkinoiden kysyntä oli erittäin korkealla ja eräät yhteisön tuottajat eivät pitäneen tällaisten tuotteiden hyvin pienten määrien toimittamista taloudellisesti kannattavana. Markkinoiden kysynnän ollessa tavanomainen tämän rajoitteen pitäisi kuitenkin poistua, varsinkin kun otetaan huomioon, että muut samojen tuotelajien käyttäjät ja tuojat saattavat kasvattaa tällaisten tuotteiden yhteisön kysynnän tasoa toimenpiteiden käyttöönoton vuoksi. Näiden seikkojen perusteella ja koska kyseiset käyttötarkoitukset olivat vain hyvin pieni osa tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaiskulutuksesta, päätellään, että hankintalähteiden saatavuuden ei pitäisi olla ongelma tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.
(101)
Eräs toinen käyttäjä, joka ostaa samankaltaista tuotetta ainoastaan yhteisön tuotannonalalta, ilmaisi uudestaan kannattavansa toimenpiteiden käyttöönottoa. Muita käyttäjiä ei ilmoittautunut esittämään huomautuksia väliaikaisista päätelmistä. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 158 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5. Yhteisön etua koskevat päätelmät
(102)
Koska asiaan liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 159 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan lopullisesti.
H. LOPULLISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(103)
Valituksen tekijä ja eräät yhteisön tuotannonalaan lukeutuvat yhteisön tuottajat väittivät, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 161-163 kappaleessa tarkoitetun vahingon korjaavan tason laskemiseen väliaikaisesti käytetty 3 prosentin voittomarginaali oli liian alhainen, kun otetaan huomioon, että on kyse on pääomavaltaisesta alasta, jonka kiinteät kustannukset ovat korkeat, ja että tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan keskimääräiset voittomarginaalit olivat huomattavasti yli 3 prosenttia.
(104)
On totta, että samankaltaisen tuotteen tuotanto on välttämättä erittäin pääomavaltaista. Nykyisen markkinatilanteen ei kuitenkaan katsota olevan sellainen, että kapasiteetin käyttöasteita lähitulevaisuudessa ja varsinkin vuosina, jolloin toimenpiteitä sovelletaan, olisi mahdollista arvioida tarkasti, ja tämä voi vaikuttaa sen voittomarginaalin määrittämiseen, joka tietyillä markkinoilla olisi tavanomaisesti voitava saavuttaa, jos polkumyyntiä ei esiintyisi. Näissä olosuhteissa ja ottaen huomioon, että yhteisön tuotannonalan on joka tapauksessa mahdollista pyytää toimenpiteiden uudelleentarkastelua, jos olosuhteet muuttuvat, pääteltiin, että väliaikaisessa vaiheessa ja samaa tuotetta koskevassa aikaisemmassa tutkimuksessa määritetty maltillinen 3 prosentin voittomarginaali olisi säilytettävä ennallaan. On kuitenkin huomattava, että jos markkinaolosuhteet muuttuvat merkittävästi, tätä 3 prosentin voittomarginaalia saatetaan joutua muuttamaan.
(105)
Vahingon korjaavan tason laskemiseen käytettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 164 ja 165 kappaleessa esitettyä menetelmää ja lisäksi tehtiin pieni mukautus, johon viitataan edellä olevassa 41 kappaleessa. Koko maata koskeva vahingon korjaava taso laskettiin sen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, myymien edustavimpien tuotelajien osalta vahvistettujen vahinkomarginaalien painotettuna keskiarvona.
(106)
Tällä tavalla määritetyt vahinkomarginaalit olivat alhaisemmat kuin havaitut polkumyyntimarginaalit.
2. Lopulliset toimenpiteet
(107)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja yhteisön edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön todetuista polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti; kaikissa tapauksissa vahinkomarginaali on alhaisempi.
(108)
Edellä esitetyn perusteella lopulliset tullit ovat seuraavat:
Vientiä harjoittava tuottaja
Polkumyyntitulli
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
17,7 %
Muut yhteistyössä toimivat yritykset
27,2 %
Kaikki muut yritykset
39,2 %
(109)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Kyseisiä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(110)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi nimenmuutokseen tai tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(111)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa aiottiin suositella. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. Osapuolten huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
(112)
Mahdollisten uusien viejien ja tämän asetuksen liitteessä I mainittujen otokseen kuulumattomien mutta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi säädettävä siitä, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia sovelletaan kaikkiin sellaisiin uusiin viejiin, jotka muutoin olisivat oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun; 11 artiklan 4 kohtaa ei sovelleta, kun on käytetty otantaa.
3. Sitoumukset
(113)
Niiden olennaisten tosiseikkojen ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamista, eräät otokseen kuulumattomat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ilmaisivat halukkuutensa tarjota hintasitoumuksen perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Siitä huolimatta, että niille selitettiin kaikki välttämättömät edellytykset, ne eivät toimittaneet virallista sitoumustarjousta perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisessa määräajassa eivätkä pyytäneet määräajan pidentämistä. Näin ollen sitoumuksia ei tässä tutkimuksessa ole tarpeen tarkastella enempää.
I VÄLIAIKAISEN TULLIN LOPULLINEN KANTAMINEN
(114)
Koska tutkimuksessa on käynyt ilmi, että tutkimusajanjakson lopussa vahingon uhka oli välitön, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 kappaleessa todetaan, ja ottaen huomioon edellä olevassa 50-55 kappaleessa esitetyt päätelmät, jotka vahvistavat useiden vahinkoindikaattoreiden kielteisen kehityksen tutkimusajanjakson jälkeen, sekä todetun vahinkomarginaalin suuruuden, voidaan päätellä, että ilman väliaikaisia toimenpiteitä vahinkoa olisi aiheutunut. Sen vuoksi katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, joka koskee sellaisten Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoisten saumattomien putkien tuontia, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) kaavan ja kemiallisen analyysin (9) mukaan enintään 0,86 ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (10) (Taric-koodit 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 ja 7304599320).
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd., Qingzhou City, Kiina
17,7
A949
Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimivat yritykset
27,2
A950
Kaikki muut yritykset
39,2
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Kannetaan lopullisesti tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa komission asetuksella (EY) N:o 289/2009 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät väliaikaisen tullin suuruisina.
3 artikla
Kun jokin Kiinan kansantasavallassa toimiva uusi vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että
-
se ei ole vienyt yhteisöön 1 artiklan 1 kohdassa kuvattuja tuotteita tutkimusajanjaksona (1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 välisenä aikana),
-
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä,
-
se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi yhteisöön,
neuvosto voi yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, muuttaa 1 artiklan 2 kohtaa lisäämällä asianomaisen uuden vientiä harjoittavan tuottajan niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan 27,2 prosentin suuruista painotettua keskimääräistä tullia.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2009.