RAADETS FORORDNING (EOEF) Nr. 357/79 af 5. februar 1979 om statistiske undersoegelser vedroerende vinarealerne
RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 43,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og
ud fra foelgende betragtninger:
For at Kommissionen kan udfoere de opgaver, som er tillagt den ved traktaten og ved faellesskabsbestemmelserne om oprettelsen af en faelles markedsordning for vin, maa den raade over noejagtige og ajourfoerte oplysninger om produktionskapaciteten paa Faellesskabets vinarealer samt om udviklingen paa mellemlang sigt vedroerende produktionen og udbudet paa markedet;
ved artikel 1 i forordning nr. 24 om gradvis oprettelse af en faelles markedsordning for vin (3) blev det fastsat, at medlemsstaterne senest den 31. december 1964 skulle oprette en vinavlsmatrikel, som herefter skal holdes à jour;
efter Kommissionens forordning nr. 26/64/EOEF af 28. februar 1964 om supplerende bestemmelser angaaende vinavlsmatriklens oprettelse, benyttelse og ajourfoering (4), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 1456/76 (5), skal den fuldstaendige revision af Faellesskabets vinavlsmatrikel i henhold til artikel 3, stk. 1, finde sted hvert 10. aar og foerste gang i 1979;
en egentlig matrikel medfoerer omfattende administrativt arbejde med oprettelse, anvendelse og konstant ajourfoering af en liste eller et register med oplysninger om grundejerne samt om hver enkelt vinmark med angivelser, som goer det muligt at identificere disse; da egentlige vinavlsmatrikler kun er udarbejdet af enkelte medlemsstater, som i oevrigt kun har kunnet ajourfoere dem delvis og uregelmaessigt, og da de undersoegelser vedroerende vinarealerne, som enkelte medlemsstater har gennemfoert, har forskellige referenceaar, giver disse nationale undersoegelser og matrikler ikke mulighed for en praecis, ensartet og samtidig maaling af produktionskapaciteten og af udbudet paa Faellesskabets vinmarked;
for at kunne vurdere forholdene og udviklingen paa Faellesskabets vinmarked boer der hvert 10. aar gennemfoeres statistiske basisundersoegelser i vinavlsbedrifterne vedroerende det samlede vinareal, og mellem basisundersoegelserne foretages relativt smaa statistike undersoegelser, som kun omfatter det vinareal, der er beplantet med druesorter til vinfremstilling;
i betragtning af deres begraensede betydning paa Faellesskabets vinmarked boer vinstokke, som dyrkes paa friland i medlemsstater, og hvis samlede vinareal er mindre end 500 ha, vinstokke, som dyrkes under glas, samt vinstokke, som kun daekker et ubetydeligt areal, og som helt og holdent er beregnet til vindyrkernes private forbrug, af oekonomiske og tekniske aarsager holdes uden for undersoegelsen;
det er noedvendigt at raade over detaljerede oplysninger om vinarealets anvendelse til produktion af druer til vinfremstilling, af spisedruer samt af vegetativt vinstokformeringsmateriale, saavel som om vinstokbestanden og vinstokkenes alder; da overskudsproduktion isaer af bordvin kan foere til store vanskeligheder for vinsektorens oekonomi i visse producentlande, skal der gives saerskilte oplysninger om det vinareal, der er bestemt til produktion af k.v.b.d. (kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsomraader) og af bordvin;
for at udviklingen i vinproduktionskapaciteten kan foelges op, skal der aarligt ved mellemliggende undersoegelser tilvejebringes oplysninger om aendringer i form af rydning, beplantning og ombeplantning paa vinarealer, der er beplantet med vinstoksorter med druer til persning;
resultaterne af basisundersoegelserne samt af mellemundersoegelserne skal fremsendes til Kommissionen saa hurtigt som muligt;
der skal tages hensyn til de talmaessige oplysninger, der hidroerer fra gennemfoerelsen af saadanne andre faellesskabsbestemmelser, som fastsaetter bestemte foranstaltninger med henblik paa en sanering af Faellesskabets vinproduktion;
i betragtning af stikproevemetodernes effektivitet til med rimelig omkostninger at fremskaffe noejagtige resultater om omfattende vinarealer boer de paagaeldende medlemsstater kunne vaelge, om de vil gennemfoere undersoegelserne ved hjaelp af totaltaellinger eller ved stikproever med oplysning om kriterierne for den statistiske paalidelighed;
for at kunne vurdere Faellesskabets vinproduktion er det noedvendigt for hvert aar at raade over oplysninger om udbyttet pr. ha og om det gennemsnitlige naturlige alkoholindhold i friske druer, druemost og vinmost; da udbyttet paa de forskellige arealer varierer saerdeles meget, er det noedvendigt at opdele det vinareal, der er beplantet med vinstoksorter med druer til persning, i klasser efter udbyttet;
det er noedvendigt, at Kommissionen fremlaegger beretninger, som goer det muligt for Raadet at tage stilling til, i hvilket omfang de foretagne undersoegelser og afgivne oplysninger vil kunne svare til maalsaetningerne i denne forordning; Kommissionen kan eventuelt foreslaa, at de forskellige undersoegelsesmetoder tilnaermes hinanden;
i forbindelse med gennemfoerelsen af denne forordning er det vigtigt at sikre et optimalt samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen; gennemfoerelsesbestemmelserne til forordningen fastsaettes efter samraad med Den staaende landbrugsstatistiske Komité, der er oprettet ved beslutning 72/279/EOEF (6);
der boer traeffes beslutning om den fremgangsmaade, som Den staaende landbrugsstatistiske Komité skal foelge;
statistiske undersoegelser goer det lettere at foretage en hensigtsmaessig tilpasning af produktionskapaciteten til efterspoergslen; denne tilpasning kan i betydelig grad begraense de stadig stigende udgifter ved administrationen af vinmarkedet; det vil derfor vaere rimeligt, at Faellesskabet deltager i daekningen af de udgifter, som de paagaeldende medlemsstater skal afholde i forbindelse med den foerste basisundersoegelse i henhold til denne forordning;
ved indfoerelsen af det system for undersoegelser, der fastsaettes i naervaerende forordning, maa visse faellesskabsbestemmelser, der gaelder inden for vinsektoren, som foelge af det anfoerte aendres -
UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. De medlemsstater, hvor det samlede areal med vinstokke dyrket paa friland udgoer 500 ha eller derover, gennemfoerer
- hvert 10. ar: basisundersoegelser af det dyrkede vinareal; den foerste basisundersoegelse gennemfoeres i 1979 eller senest inden 1. april 1980 og vedroerer situationen efter de rydninger og beplantninger, der foretages i hoestaaret 1978/79,
- fra det 2. aar efter basisundersoegelserne: aarlige mellemundersoegelser, som vedroerer de aendringer, der sker paa det vinareal, der er beplantet med vinstoksorter med druer til persning; den foerste mellemundersoegelse gennemfoeres i 1981 og vedroerer de aendringer, der er indtruffet i loebet af de to hoestaar 1979/80 og 1980/81.
2. Vinhoestaaret fastsaettes i henhold til artikel 5, stk. 4, i forordning (EOEF) nr. 337/79.
Artikel 2
1. Basisundersoegelserne vedroerer alle bedrifter, der har et opdyrket vinareal, som normalt er beregnet til produktion af druer, druemost, vin eller vegetativt vinstokformeringsmateriale med salg for oeje.
2. Ved basisundersoegelserne skal der om hver enkelt landbrugsbedrift som naevnt i stk. 1 afgives foelgende oplysninger:
A. Opdyrket landbrugsareal
B. Opdyrket vinareal
Det opdyrkede vinareal skal efter den normale anvendelse af produktionen opdeles i:
a) areal beplantet med vinstoksorter med druer til persning, underopdelt i:
- k.v.b.d.,
- andre vine,
- herunder vine, som der er pligt til at anvende til fremstilling af visse braendevine af vine med oprindelsesbetegnelse;
b) areal beplantet med vinstoksorter med druer til spisebrug;
c) areal beplantet med podestammer, som endnu ikke er podede;
d) areal, som kun er beregnet til produktion af vegetativt vinstokformeringsmateriale, underopdelt i:
- areal med vinplanter til udplantning,
- areal med vinstokke til podestammer.
De sorter, der baade klassificeres som vinstoksorter med druer til persning og som vinstoksorter med druer til spisebrug, registreres efter den fremherskende anvendelsesmetode inden for de paagaeldende geografiske enheder.
3. Ved baisundersoegelserne skal der for arealer, der er beplantet med vinstoksorter med druer til persning, gives foelgende oplysninger:
A. Vinstoksorter
I de paagaeldende medlemsstater skal der for hver enkelt geografisk enhed i henhold til artikel 4, stk. 3, gives saerskilte oplysninger om de vinstoksorter, der tilsammen udgoer mindst 70 % af det samlede areal, beplantet med vinstoksorter med druer til persning, og i alle tilfaelde om de sorter, som daekker 3 % eller mere af dette areal. De andre sorter kan med angivelse af druernes farve grupperes sammen.
B. Vinstokkenes alder
Denne alder skal regnes fra det vinhoestaar, hvor vinstokkene blev udplantet paa arealet, eller hvor podningen paa stedet skete. Der skal opstilles aldersklasser for hver enkelt af de paagaeldende medlemsstater, og dette skal ske i henhold til den i artikel 8 angivne fremgangsmaade.
4. Denne forordning vedroerer ikke de bestemmelser i medlemsstaterne, som fastsaetter undersoegelser vedroerende vinarealer, og som ud over de oplysninger, der er naevnt i stk. 2 og 3, omfatter yderligere angivelser, som isaer skyldes fastlaeggelse af mere omfattende kategorier end omhandlet i stk. 1, eller en mere detaljeret specifikation af oplysningerne om vinarealerne og de paagaeldende bedrifter. Ogsaa disse yderligere resultater skal meddeles Kommissionen.
Artikel 3
1. De paagaeldende medlemsstater skal inden 30. september aaret i forvejen sende Kommissionen en detaljeret beskrivelse af de metoder, som vil blive anvendt til basisundersoegelserne, og, i paakommende tilfaelde, af planen for stikproeveundersoegelsen.
2. De paagaeldende medlemsstater skal for hele det beplantede vinareal traeffe passende foranstaltninger for at begraense og om noedvendigt vurdere observationsfejlene for hver enkelt produktionsanvendelse i henhold til artikel 2, stk. 2 B.
3. Basisundersoegelserne kan foretages som totaltaellinger eller som stikproeveundersoegelser med udtagning af tilfaeldige proever. Hvad angaar resultaterne af de basisundersoegelser, der gennemfoeres ved stikproeveundersoegelser med udtagning af tilfaeldige proever, skal medlemsstaterne tage saadanne forholdsregler, at fejlprocenten bliver paa maksimalt én procent med et paalidelighedsniveau paa 68 % for de oplysninger, der er naevnt i artikel 2, stk. 2 B, i de paagaeldende geografiske enheder. Proeverne skal omfatte alle bedriftsstoerrelser.
Artikel 4
1. De paagaeldende medlemsstater skal saa hurtigt som muligt og senest 15 maaneder efter, at basisundersoegelserne paa bedrifterne er gennemfoert, fremsende resultaterne til Kommissionen.
2. Resultaterne af basisundersoegelserne skal afgives efter geografisk enhed i overenstemmelse med et tabelprogram, der skal fastlaegges efter den i artikel 8 angivne fremgangsmaade.
3. De i stk. 2 og i artikel 2, stk. 2 B, og stk. 3 A, samt i artikel 3, stk. 3, naevnte geografiske enheder er:
- for Forbundsrepublikken Tyskland: de i overensstemmelse med artikel 3 i Raadets forordning (EOEF) nr. 338/79 af om fastlaeggelse af saerlige regler for kvalitetsvine fra fastsatte vindyrkningsomraader (7);
- for Frankrig: de i bilaget naevnte departementer eller grupper af departementer;
- for Italien: provinserne;
- for andre beroerte medlemsstater: hele det nationale omraade.
4. De medlemsstater, der EDB-behandler resultaterne af basisundersoegelserne, skal fremsende resultaterne i en maskinlaesbar form, der skal fastsaettes i henhold til den i artikel 8 angivne fremgangsmaade.
Artikel 5
1. Mellemundersoegelser omfatter det vinareal, der er beplantet med vinstoksorter med druer til persning, paa de i artikel 2, stk. 1, naevnte bedrifter og vedroerer de aendringer, der er indtruffet paa dette areal i det forloebne vinhoestaar. De foerste mellemundersoegelser efter basisundersoegelserne skal dog omhandle de aendringer, der er indtruffet i loebet af to vinhoestaar.
2. Ved mellemundersoegelser skal der gives oplysninger om de vinavlsarealer,
- hvor der er foretaget rydninger, eller hvor dyrkningen er indstillet
- hvor der er foretaget ny- eller genbeplantning
og som normalt anvendes til produktion af:
- k.v.b.d.
- andre vine,
- herunder vine, som obligatorisk skal anvendes til fremstilling af visse vinbraendevine med oprindelsesbetegnelse
efter vinstoksort eller i alle tilfaelde mindst efter de i artikel 6, stk. 2, fastsatte udbytteklasser. Der skal tages hensyn til tal for rydning og beplantning med vinstokke, som er fremkommet ved gennemfoerelse af andre faellesskabsbestemmelser.
3. Mellemundersoegelser kan gennemfoeres som totaltaellinger eller som stikproeveundersoegelser med udtagning af tilfaeldige proever. Hvad angaar resultaterne af mellemundersoegelser gennemfoert som stikproeveundersoegelser, skal medlemsstaterne traeffe saadanne foranstaltninger, at fejlprocenten ikke bliver paa over 3 % med et paalidelighedsniveau paa 68 % for det samlede beplantede vinareal, som normalt er bestemt til produktion af druer til persning inden for de paagaeldende geografiske enheder.
4. De paagaeldende medlemsstater skal inden den 30. juni 1980 sende Kommissionen en detaljeret beskrivelse af de metoder, der vil blive anvendt i forbindelse med mellemundersoegelserne. Der skal gives forudgaaende meddelelse om enhver aendring af disse metoder.
5. De paagaeldende medlemsstater skal inden den 1. maj i det aar, der foelger efter de paagaeldende vinhoestaar, sende resultaterne af mellemundersoegelserne til Kommissionen. Disse resultater skal opdeles efter de i artikel 4, stk. 3, fastsatte geografiske enheder og i overensstemmelse med et tabelprogram, der skal fastsaettes efter den i artikel 8 angivne fremgangsmaade.
6. De medlemsstater, der EDB-behandler resultaterne af undersoegelserne, skal fremsende de i stk. 5 naevnte resultater i en maskinlaesbar form, som fastsaettes efter den i artikel 8 angivne fremgangsmaade.
Artikel 6
1. De paagaeldende medlemsstater skal for hvert vinproduktionsaar fremsende oplysninger til Kommissionen om det gennemsnitsudbytte af druemost eller vin pr. ha i hl/ha eller af druer i dt/ha, som fra og med vinhoestaaret 1979/80 er hoestet paa vinarealer, der er beplantet med vinstoksorter med druer til persning. Udbyttet skal opdeles efter de i stk. 2 naevnte udbytteklasser.
2. De paagaeldende medlemsstater skal opdele de af basisundersoegelsernes vinarealer, der er beplantet med vinstoksorter med druer til persning, i udbytteklasser, baseret paa det gennemsnitsudbytte pr. hektar, der er naevnt i stk. 1, og som er fastsat i henhold til den i artikel 8 angivne fremgangsmaade.
3. De paagaeldende medlemsstater skal for hver af de i stk. 2 naevnte udbytteklasser vurdere den forventede udvikling i det gennemsnitlige udbytte pr. hektar i fem vinhoestaar, idet der skal tages hensyn til den agronomiske og oekonomiske udvikling.
4. De i stk. 1, 2 og 3 naevnte oplysninger skal opdeles efter de i artikel 4, stk. 3, naevnte geografiske enheder; der skal gives saerskilte oplysninger om de vinarealer, der er beplantet med vinstoksorter med druer til persning, som normalt er beregnet til produktion af:
- k.v.b.d.
- andre vine,
- herunder vine som obligatorisk skal anvendes til fremstilling af visse vinbraendevine med oprindelsesbetegnelse.
5. De paagaeldende medlemsstater skal for hvert vinproduktionsaar med opdeling efter geografisk enhed fremsende oplysninger til Kommissionen om det skoennede naturlige gennemsnitlige alkoholindhold i % vol eller i ° Oechsle i friske druer, druemost eller vin, som fra produktionsaaret 1979/80 er fremkommet paa de vinarealer, der er beplantet med vinstoksorter med druer til persning, der normalt er beregnet til produktion af
- k.v.b.d.
- andre vine,
- herunder vine, som obligatorisk skal anvendes til fremstilling af visse vinbraendevine med oprindelsesbetegnelse.
6. De aarlige tal naevnt i stk. 1 og 5 skal afgives inden den 1. april efter hvert vinhoestaar. Oplysningerne vedroerende de i stk. 2 naevnte udbytteklasser skal meddeles inden for den tidsfrist, der er fastsat i artikel 4, stk. 1. Vurderingerne af udviklingen i det i stk. 3 naevnte gennemsnitsudbytte pr. ha skal leveres:
- foerste gang inden 1. oktober 1981;
- herefter hvert femte aar inden 1. april.
7. De i denne artikel naevnte oplysninger skal fremsendes til Kommissionen i overensstemmelse med et tabelprogram, som skal fastsaettes efter den i artikel 8 angivne fremgangsmaade.
Artikel 7
1. Kommissionen behandler i samraad og permanent samarbejde med medlemsstaterne:
a) de fremsendte resultater;
b) de tekniske problemer, som undersoegelserne og indsamlingen af de oplysninger, der skal afgives, giver anledning til, og navnlig faellesskabsbegreberne i forbindelse med nybeplantninger/genbeplantninger samt med »indstilling af vindyrkning«;
c) betydningen af resultaterne af undersoegelserne og oplysningerne.
2. Kommissionen skal inden for en frist paa 1 aar efter meddelelsen af resultaterne fra de paagaeldende medlemsstater tilstille Raadet disse resultater og en beretning om de erfaringer, man har indhentet ved basisundersoegelserne.
3. Kommissionen skal soerge for, at resultaterne af mellemundersoegelser og de i artikel 6 naevnte aarlige oplysninger offentliggoeres i de aarlige beretninger, der er naevnt i artikel 31, stk. 4, i forordning (EOEF) nr. 337/79.
Artikel 8
1. Naar der henvises til fremgangsmaaden i denne artikel, indbringer formanden for Den staaende landbrugsstatistiske Komité, herefter benaevnt Komiteen, enten paa eget initiativ eller paa begaering af en medlemsstats repraesentant sagen for Komiteen.
2. Kommissionens repraesentant forelaegger Komiteen et udkast til de forantstaltninger, der skal traeffes. Komiteen afgiver en udtalelse om dette forslag inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget sagen haster. Komiteen traeffer afgoerelse med et flertal af 41 stemmer, idet der tillaegges medlemsstaternes stemmer vaegt i henhold til traktatens artikel 148, stk. 2. Formanden deltager ikke i afstemningen.
3. a) Kommissionen vedtager de planlagte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med Komiteens udtalelse.
b) Naar de paataenkte foranstaltninger ikke er i overensstemmelse med Komiteens udtalelse, eller der ikke foreligger nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag vedroerende de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer beslutning med kvalificeret flertal.
c) Hvis Raadet ikke inden 3 maaneder efter det tidspunkt, hvor det har faaet sagen forelagt, har truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.
Artikel 9
Udgifterne til basisundersoegelsen af forholdene efter produktionsaaret 1978/79 daekkes med et fast beloeb, der skal fastsaettes i budgettet for De europaeiske Faellesskaber.
Artikel 10
1. Raadets forordning (EOEF) nr. 978/78 af 10. maj 1978 om statistiske undersoegelser vedroerende vinarealerne (8) ophaeves.
2. Henvisninger til den i henhold til stk. 1 ophaevede forordning skal betragtes som henvisninger til denne forordning.
Artikel 11
Denne forordning traeder i kraft den 2. april 1979.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 5. februar 1979.
NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 357/79,
annettu 5 päivänä helmikuuta 1979,
viininviljelyaloja koskevien tilastotietojen keruusta
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2)
sekä katsoo, että
täyttääkseen sille perustamissopimuksessa ja yhteisön viinialan yhteistä markkinajärjestelyä koskevissa säännöksissä annetut tehtävät komissiolla on oltava käytettävissään tarkat ja ajankohtaiset tiedot yhteisön viininviljelyalueiden tuotantomahdollisuuksista sekä tuotannon ja tarjonnan keskipitkän aikavälin kehityksestä,
viinin kaupan yhteisestä järjestämisestä asteittain annetun asetuksen N:o 24(3) 1 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on perustettava 31 päivään joulukuuta 1964 mennessä viininviljelyn maarekisteri, jota pidetään myöhemmin ajan tasalla,
viininviljelyn maarekisterin perustamista, käyttöä ja ajan tasalla pitämistä koskevista täydentävistä säännöksistä 28 päivänä helmikuuta 1964 annetun komission asetuksen N:o 26/64/ETY(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1456/76(5), mukaisesti sen 3 artiklan 1 kohdassa säädetyn viininviljelyn maarekisterin täydellinen tarkistus on tehtävä kymmenen vuoden välein ja ensimmäisen kerran vuonna 1979,
varsinainen maarekisteri edellyttää sellaisen luettelon tai rekisterin perustamista, käyttöä ja ajan tasalla pitämistä koskevia huomattavia hallinnollisia toimenpiteitä, johon sisältyy tiedot tilojen omistajista ja kaikista viininviljelypalstoista sekä riittävät tiedot niiden tunnistamiseksi; varsinaisia viininviljelyn maarekistereitä on perustettu ainoastaan joihinkin jäsenvaltioihin, jotka ovat voineet saattaa ne ajan tasalle ainoastaan osittain ja epäsäännöllisin väliajoin; tiettyjen jäsenvaltioiden viininviljelyaloista keräämät tiedot koskevat eri vuosia; sen vuoksi nämä tutkimukset ja kansalliset rekisterit eivät salli tarkkaa, yhdenmukaista ja samanaikaista yhteisön viinikaupan tuotantomahdollisuuksien ja tarjonnan tarkastelua,
yhteisön viinikaupan tilanteen ja kehityksen arvioimiseksi on tarpeen tehdä viinitiloilla kaikkia viininviljelyaloja koskeva perustutkimus kymmenen vuoden välein, sekä väliaikana pienemmät tilastotietojen keruut, jotka koskevat ainoastaan viininvalmistukseen käytettävien rypälelajikkeiden viljelyaloja,
taloudellisista ja teknisistä syistä johtuen ja niiden yhteisön viinikaupalle vähäisen merkityksen vuoksi on tutkimusten ulkopuolelle syytä jättää avomaalla kasvatetut viiniköynnökset sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa viinin kokonaisviljelyala on pienempi kuin 500 hehtaaria, lasin alla kasvatetut viiniköynnökset sekä viiniköynnökset, joita kasvatetaan erittäin pienillä aloilla yksinomaan viljelijöiden kotikäyttöön,
yksityiskohtaisia tietoja tarvitaan viininviljelyalan käytöstä viininvalmistukseen tarkoitettujen rypäleiden, syötäviksi tarkoitettujen viinirypäleiden ja viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston tuottamiseen sekä viiniköynnöslajikkeista ja köynnösten iästä; erityisesti pöytäviinin ylituotanto voi aiheuttaa vakavia vaikeuksia tiettyjen tuottajamaiden viinitaloudelle; sen vuoksi on tarpeen kirjata erikseen viininviljelyala, joka on tarkoitettu tma-laatuviinien ja pöytäviinien tuottamiseen,
viinin tuotantomahdollisuuksien kehityksen jatkuvan tarkastelun vuoksi on syytä vuosittaisin välitutkimuksin seurata viininvalmistukseen käytettävien rypälelajikkeiden viljelyaloilla raivauksessa, istutuksissa tai uudelleenistutuksissa tapahtuvia muutoksia,
sekä perus- että välitutkimusten tulokset olisi toimitettava komissiolle mahdollisimman nopeasti,
olisi otettava huomioon yhteisön viinintuotannon tervehdyttämiseksi määriteltyjä toimenpiteitä koskevien muiden yhteisön säännösten soveltamisesta peräisin olevat numerotiedot,
koska otantatutkimukset ovat tehokas menetelmä tarkkojen tulosten saamiseksi kohtuullisilla kustannuksilta suurilta viininviljelyaloilta, kyseisillä jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus tehdä joko kokonaistutkimuksia tai otantaan perustuvia tutkimuksia, jos ne ilmoittavat tilastollisen luotettavuuden perusteet,
yhteisön viinintuotannon arvioimiseksi on tarpeen saada vuosittain tiedot hehtaarisadoista sekä tuoreiden rypäleiden, rypälemehun ja viinin keskimääräisestä luonnollisesta alkoholipitoisuudesta; koska eri alojen sadot eroavat toisistaan suuresti, on tarpeen jakaa viininvalmistukseen käytettävien rypälelajikkeiden viljelyalat satoluokkiin,
komission olisi laadittava kertomukset, joiden perusteella neuvosto voi tutkia missä määrin tehdyt tutkimukset ja tiedonannot vastaavat tämän asetuksen tavoitteita, ja ehdotettava tarvittaessa menetelmien lähentämistä,
tämän asetuksen soveltamiseksi olisi taattava mahdollisimman tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden ja komission välillä; mainitun asetuksen soveltamista koskevat säännökset olisi annettava päätöksessä 72/279/ETY(6) perustetun pysyvän maataloustilastokomitean kuulemisen jälkeen,
olisi säädettävä pysyvän maataloustilastokomitean noudattamasta menettelytavasta,
tilastolliset tutkimukset helpottavat tuotantomahdollisuuksien sopeutumista kysyntään; tämä sopeutuminen voi rajoittaa huomattavasti viinikaupan hallinnasta aiheutuvia kasvavia kustannuksia; sen vuoksi yhteisön olisi vastattava kyseisille jäsenvaltioille tässä asetuksessa säädetystä ensimmäisestä perustutkimuksesta aiheutuvista kustannuksista, ja
tässä asetuksessa säädettyjen tietojen keruuta koskevan järjestelmän perustaminen edellyttää tiettyjen viinialalla sovellettavien yhteisön säännösten muuttamista,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Jäsenvaltioiden, joiden alueella viiniköynnöksen viljelyyn avomaalla käytetty kokonaisala on 500 hehtaaria tai enemmän, on tehtävä:
- joka kymmenes vuosi viininviljelyaloja koskeva perustutkimus; ensimmäinen perustutkimus on tehtävä vuonna 1979 tai ennen 1 päivää huhtikuuta 1980 ja se koskee tilannetta viinivuoden 1978/1979 raivausten ja istutusten jälkeen;
- vuosittain, alkaen toisena vuonna perustutkimuksen jälkeen, välitutkimukset viininvalmistukseen käytettävien rypälelajikkeiden viljelyaloilla tapahtuneista muutoksista; ensimmäinen välitutkimus on tehtävä vuonna 1981 ja se koskee viinivuosina 1979/1980 ja 1980/1981 tapahtuneita muutoksia.
2. Viinivuosi on asetuksen (ETY) N:o 337/79 5 artiklan 4 kohdan perusteella vahvistettu vuosi.
2 artikla
1. Perustutkimusten on katettava kaikki viinitilat, joissa viljellään viiniä, joka on tarkoitettu viinirypäleiden, rypälemehun, viinin tai viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston tuottamiseen myyntiä varten.
2. Perustutkimuksissa kustakin 1 kohdassa tarkoitetusta tilasta on kerättävä seuraavat tiedot:
A. Käytössä oleva maatalousmaa.
B. Viininviljelyala
Viininviljelyala on eriteltävä sen tuotannon tavanomaisen käytön mukaan:
a) alaan, jolla viljellään viininvalmistukseen käytettäviä rypälelajikkeita:
- tma-laatuviinejä varten,
- muita viinejä varten:
- mukaan lukien viinit, jotka on käytettävä tiettyjen juotavaksi tarkoitettujen, alkuperämerkinnöin varustettujen alkoholijuomien valmistukseen;
b) alaan, jolla viljellään syötäviksi tarkoitettuja viinirypäleitä;
c) alaan, jolle on istutettu vielä varttamattomia perusrunkoja;
d) alaan, joka on tarkoitettu yksinomaan viiniköynnöksen kasvullisen lisäysaineiston tuottamiseen, jaoteltuna:
- taimitarhoihin,
- perusrunkojen emoviiniköynnöksiin.
Lajikkeet, jotka luokitellaan samanaikaisesti sekä viininvalmistukseen käytettäviksi että syötäviksi tarkoitetuiksi rypälelajikkeiksi kirjataan kyseisessä maantieteellisessä yksikössä vallitsevan käyttötavan mukaisesti.
3. Perustutkimuksissa on kerättävä seuraavat tiedot viininvalmistukseen käytettäviä rypälelajikkeita kasvavilta aloilta:
A. Viiniköynnöslajikkeet
Asianomaisissa jäsenvaltioissa on jokaisen 4 artiklan 3 kohdan mukaisen maantieteellisen yksikön osalta kirjattava erikseen ne rypälelajikkeet, jotka yhdessä muodostavat vähintään 70 prosenttia viininvalmistukseen käytettäviä rypälelajikkeita kasvavien alojen lajikkeista, ja joka tapauksessa ne lajikkeet, jotka kattavat kolme prosenttia tai enemmän kyseisestä alasta. Muut lajikkeet voidaan ryhmitellä yhteen rypäleiden värin perusteella.
B. Viiniköynnösten ikä
Viiniköynnösten ikä lasketaan siitä viinivuodesta, jonka aikana ne on istutettu tai vartettu paikan päällä. Kullekin kyseiselle jäsenvaltiolle on perustettava ikäryhmät 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
4. Tämä asetus ei koske niitä jäsenvaltioiden säännöksiä, joissa säädetään viininviljelyaloja koskevista tutkimuksista, joihin sisältyy 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi täydentäviä tietoja, jotka ovat seurausta erityisesti 1 kohdassa tarkoitettuja laajempien luokkien määrittämisestä tai viininviljelyalojen ja asianosaisten viinitilojen osien yksityiskohtaisemmasta erittelystä. Nämä täydentävät tiedot on myös ilmoitettava komissiolle.
3 artikla
1. Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle edellisen vuoden syyskuun 30 päivään mennessä yksityiskohtainen kuvaus menetelmistä, joita perustutkimuksissa käytetään sekä tarvittaessa otantaa koskeva suunnitelma.
2. Asianomaisten jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet rajoittaakseen ja tarvittaessa arvioidakseen kuhunkin 2 artiklan 2 kohdan B alakohdassa tarkoitettuun tuotantotarkoitukseen kasvatettujen viiniköynnösten kokonaisalaa koskevat tarkasteluvirheet.
3. Perustutkimukset voivat olla joko kokonaistutkimuksia tai satunnaisotantaan perustuvia. Satunnaisotantaan perustuvien perustutkimusten tulosten osalta jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisiä maantieteellisiä yksikköjä koskevien 2 artiklan 2 kohdan B alakohdassa tarkoitettujen tietojen otantavirhe on 68 prosentin luotettavuustasolla enintään 1 prosentti. Otantojen on käsitettävä kaikenkokoiset tilat.
4 artikla
1. Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava perustutkimusten tulokset komissiolle mahdollisimman nopeasti ja viimeistään 15 kuukauden kuluttua tiloilla tehdyistä tutkimuksista.
2. Perustutkimusten tulokset on toimitettava maantieteellisten yksikköjen mukaisesti 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen laadittujen taulukkojen muodossa.
3. Edellä 2 kohdassa, 2 artiklan 2 kohdan B alakohdassa ja 3 kohdan A alakohdassa sekä 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut maantieteelliset yksiköt ovat:
- Saksan liittotasavallan osalta määritetyillä alueilla tuotettuja laatuviinejä koskevista erityisistä säännöksistä 5 päivänä helmikuuta 1979 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 338/79(7) 3 artiklan mukaisesti määritellyt viinialueet,
- Ranskan osalta liitteessä tarkoitetut departementit tai departementtien ryhmät,
- Italian osalta maakunnat,
- muiden kyseisten jäsenvaltioiden osalta koko niiden kansallinen alue.
4. Jäsenvaltioiden, jotka käsittelevät perustutkimuksen tulokset tietokoneella, on toimitettava nämä tulokset koneellisesti luettavassa muodossa, joka vahvistetaan 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
5 artikla
1. Välitutkimusten on katettava 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tilojen viininvalmistukseen käytettäviä rypälelajikkeita tuottavat alat ja perustuttava näillä aloilla edellisen viinivuoden aikana tapahtuneisiin muutoksiin; perustutkimuksia seuraavien ensimmäisten välitutkimusten on kuitenkin perustuttava kahden edellisen viinivuoden muutoksiin.
2. Välitutkimuksissa viininviljelyalat:
- jotka on raivattu tai joita ei enää viljellä,
- jotka on istutettu tai uudelleenistutettu,
on kirjattava aloihin, joita tavanomaisesti käytetään tuottamaan:
- tma-laatuviinejä,
- muita viinejä
- mukaan lukien viinit, jotka on käytettävä tiettyjen juotavaksi tarkoitettujen, alkuperänimityksin varustettujen alkoholijuomien valmistukseen;
viiniköynnöslajikkeen mukaan ja joka tapauksessa vähintään 6 artiklan 2 kohdan mukaisten satoluokkien mukaan. Muita yhteisön säännöksiä soveltamalla saadut raivausta ja köynnösten istuttamista koskevat luvut on otettava huomioon.
3. Välitutkimukset voivat olla joko kokonaistutkimuksia tai satunnaisotantaan perustuvia. Otantatutkimusten tulosten osalta jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki toimenpiteet sen varmistamiseksi, että otantavirhe, joka koskee kyseisten maantieteellisten yksikköjen tavanomaisesti viininvalmistukseen käytettävien rypäleiden tuottamiseen tarkoitettua viininviljelyalaa kokonaisuudessaan, on 68 prosentin luotettavuustasolla enintään 3 prosenttia.
4. Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ennen 30 päivää kesäkuuta 1980 yksityiskohtainen kuvaus välitutkimuksissa käytettävistä menetelmistä; kaikista menetelmiin tehtävistä muutoksista on ilmoitettava ennakolta.
5. Asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle välitutkimusten tulokset ennen kyseisiä viinivuosia seuraavan vuoden toukokuun 1 päivää. Nämä tulokset on eriteltävä 4 artiklan 3 kohdassa säädettyjen maantieteellisten yksikköjen mukaan ja esitettävä 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen laaditun taulukko-ohjelman mukaisesti.
6. Niiden asianomaisten jäsenvaltioiden, jotka käsittelevät perustutkimuksen tulokset tietokoneella, on toimitettava 5 artiklassa tarkoitetut tulokset koneellisesti luettavassa muodossa, joka vahvistetaan 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
6 artikla
1. Asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kunkin viinivuoden osalta, alkaen viinivuodesta 1979/1980, keskimääräiset hehtaarisadot hehtolitroina rypälemehua tai viiniä tai desitonneina rypäleitä, jotka on saatu niiltä viininviljelyaloilta, joilla viljellään viininvalmistukseen käytettäviä rypälelajikkeita, eriteltyinä 2 kohdassa tarkoitettujen satoluokkien mukaan.
2. Asianomaisten jäsenvaltioiden on jaettava perustutkimusten mukaiset viininvalmistukseen käytettävien rypälelajikkeiden viljelyalat satoluokkiin, jotka perustuvat 1 kohdan mukaiseen keskimääräiseen hehtaarisatoon ja jotka vahvistetaan 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
3. Asianomaisten jäsenvaltioiden on arvioitava kullekin 2 kohdassa tarkoitetulle satoluokalle viiden seuraavan viinivuoden todennäköinen keskimääräisen hehtaarisadon kehitys ottaen huomioon maatalouden ja talouden kehitys.
4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedot on eriteltävä 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen maantieteellisten yksikköjen mukaan ja niiden viininviljelyalojen mukaan, joilla viljellään seuraavien viinien tuotantoon tarkoitettuja rypälelajikkeita:
- tma-laatuviinit,
- muut viinit:
- mukaan lukien viinit, jotka on käytettävä tiettyjen juotavaksi tarkoitettujen, alkuperämerkinnöin varustettujen alkoholijuomien valmistukseen.
5. Asianomaisten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kunkin viinivuoden osalta, eriteltyinä maantieteellisen yksikön mukaan, arviot niiden viinirypäleiden, rypälemehun tai viinien keskimääräisestä luonnollisesta alkoholipitoisuudesta tilavuusyksikköä kohti joko tilavuusprosentteina tai Oechsle-asteena, jotka on saatu viinivuonna 1979/1980 aloilta, joilla viljellään seuraavien viinien tuotantoon tarkoitettuja rypälelajikkeita:
- tma-laatuviinit,
- muut viinit:
- mukaan lukien viinit, jotka on käytettävä tiettyjen juotavaksi tarkoitettujen, alkuperänimityksin varustettujen alkoholijuomien valmistukseen.
6. Edellä 1 ja 5 kohdassa tarkoitetut vuosittain ilmoitettavat tiedot on toimitettava kutakin viinivuotta seuraavan huhtikuun 1 päivään mennessä. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja satoluokkia koskevat tiedot on toimitettava 4 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut keskimääräisten hehtaarisatojen kehitystä koskevat arviot on toimitettava:
- ensimmäisen kerran ennen 1 päivää lokakuuta 1981;
- sen jälkeen joka viides vuosi ennen 1 päivää huhtikuuta.
7. Tässä artiklassa tarkoitetut tiedot on toimitettava komissiolle 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen laadittavan taulukko-ohjelman mukaisesti.
7 artikla
1. Komissio tutkii neuvotellen ja jatkuvassa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa:
a) sille toimitetut tulokset;
b) tutkimusten ja ilmoitettavien tietojen keräämisen aiheuttamat tekniset ongelmat, erityisesti yhteisön istutuksia ja uudelleenistutuksia sekä viininviljelystä luopumista koskevat käsitteet;
c) tutkimustulosten ja toimitettujen tietojen merkityksen.
2. Vuoden kuluessa siitä, kun komissio on saanut asianomaisilta jäsenvaltioilta tiedon tuloksista, se toimittaa neuvostolle nämä tulokset sekä kertomuksen, joka käsittelee perustutkimusten aikana saatua kokemusta.
3. Komissio julkaisee välitutkimusten tulokset ja 6 artiklan mukaiset vuotuiset tiedot osana neuvoston asetuksen (ETY) N:o 337/79 31 artiklan 4 kohdassa säädettyjä vuotuisia kertomuksia.
8 artikla
1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa pysyvän maataloustilastokomitean, jäljempänä "komitea", käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Komitea tekee päätökset sellaisella 41 äänen enemmistöllä, joka saadaan kun jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
3. a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.
b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.
c) Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.
9 artikla
Viinivuoden 1978/1979 jälkeistä tilannetta koskevan perustutkimuksen kustannukset katetaan Euroopan yhteisöjen talousarvioon sisällytettävällä kiinteällä määrärahalla.
10 artikla
1. Kumotaan viininviljelyaloja koskevien tilastotietojen keruusta 10 päivänä toukokuuta 1978 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 978/78(8).
2. Viittauksia 1 kohdan mukaisesti kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.
11 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä huhtikuuta 1979.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 5 päivänä helmikuuta 1979.