Kommissionens beslutning
af 30. oktober 2001
om en fusions uforenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen
(Sag COMP/M. 2416 - Tetra Laval/Sidel)
(meddelt under nummer K(2001) 3345)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2004/124/EF)
INDHOLDSFORTEGNELSE
TABELPOSITION
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 57, stk. 2, litra a),
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97(2), særlig artikel 8, stk. 3,
under henvisning til Kommissionens beslutning af 5. juli 2001 om at indlede procedure i denne sag,
efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens indsigelser,
under henvisning til udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser(3),
under henvisning til den endelige rapport fra høringskonsulenten i denne sag(4), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Den 18. maj 2001 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 4064/89 ("fusionsforordningen") en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Tetra Laval SA, Frankrig, der tilhører koncernen Tetra Laval BV ("Tetra"), Nederlandene, agter at erhverve kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), med den franske virksomhed Sidel SA ("Sidel") efter et offentligt overtagelsestilbud, der blev offentliggjort den 27. marts 2001.
(2) Efter at have gennemgået anmeldelsen konkluderede Kommissionen, at den anmeldte transaktion var omfattet af forordning (EØF) nr. 4064/89, og at der var alvorlig tvivl om, hvorvidt transaktionen var forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen. Den 5. juli 2001 besluttede Kommissionen at indlede proceduren i henhold til fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c).
(3) Den 10. september 2001 vedtog Kommissionen en beslutning i henhold til fusionsforordningens artikel 11, stk. 5, hvorefter Tetra blev anmodet om at besvare en begæring om oplysninger vedrørende selskabets konkurrencesituation på markederne for ekstruderingsblæsestøbningsmaskiner ("EBM-maskiner"), aseptiske HDPE-fyldemaskiner (high density polyethylen), ikke-aseptiske HDPE-fyldemaskiner, aseptiske HDPE-flasker og ikke-aseptiske HDPE-flasker. Tetra afgav de oplysninger, der var anmodet om, den 11. september 2001.
(4) Det Rådgivende Udvalg drøftede udkastet til denne beslutning den 19. oktober 2001.
I. PARTERNE
(5) Tetra, den anmeldende part, er en privatejet koncern, som er aktiv inden for design og fremstilling af udstyr, hjælpematerialer og supplerende serviceydelser i forbindelse med forarbejdning, emballering og distribution af flydende levnedsmidler (kendt som Tetra Paks emballeringsvirksomhed). Tetras virksomhed omfatter traditionel kartonemballering, hvor den er førende på verdensmarkedet, og mere begrænsede aktiviteter inden for plastemballeringssektoren. Tetra beskæftiger sig også med levering af udstyr, systemer, accessorisk udstyr og hjælpematerialer til mejeribrugsproduktion og kvægavl (kendt som DeLaval).
(6) Sidel beskæftiger sig med design og fremstilling af emballeringsudstyr og -systemer, særlig blæsestøbningsmaskiner, barriereteknologi og fyldemaskiner til PET-plastflasker (polyethylenterephthalat). Sidel er verdens førende virksomhed inden for produktion og levering af blæsestøbningsmaskiner. Virksomheden har også aktiviteter inden for ingeniørvirksomhed, transportanlæg, indpakning og palletransport samt sundheds- og skønhedsprodukter.
II. TRANSAKTIONEN OG FUSIONEN
(7) Den 27. marts 2001 offentliggjorde Tetra Laval SA et offentligt overtagelsestilbud på alle udstedte cirkulerende aktier i Sidel. Tetra Laval SA er et ikke-børsnoteret aktieselskab undergivet fransk ret, som har til formål at besidde de Sidel-aktier, der blev erhvervet via det offentlige overtagelsestilbud. Det er et helejet datterselskab af Tetra.
(8) Tetra Laval SA's tilbud på Sidel lød på 50 EUR pr. aktie kontant. Dette svarede til en overkurs på 32 % i forhold til den gennemsnitlige aktiekurs i en tremånedersperiode og en overkurs på 52 % i forhold til aktiekursen den 21. marts 2001, men var betydeligt lavere end kursen på Sidels aktier i en periode på 3 år. Tilbuddet vurderede Sidel til ca. 1,9 mia. EUR og blev finansieret ved hjælp af Tetras eksisterende kreditlinjer og interne ressourcer. Sidels bestyrelse anbefalede enstemmigt, at tilbuddet blev godkendt.
(9) Efter fransk ret var tilbuddet betingelsesløst. Efter afgivelsen af dette tilbud blev omkring 27,1 mio. aktier, ca. 81,3 % af Sidels cirkulerende aktier, overdraget til Tetra Laval SA. Foruden disse aktier erhvervede Tetra Laval SA yderligere omkring 3,5 mio. aktier i Sidel, dels på det åbne marked, dels gennem individuelle aktiekøb hos større aktionærer. Tetra er således på nuværende tidspunkt i besiddelse af 92 % af Sidels aktier.
(10) Den planlagte erhvervelse, hvorved Tetra erhverver enekontrol med Sidel, udgør en fusion som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).
III. FÆLLESSKABSDIMENSION
(11) De berørte virksomheder har tilsammen en omsætning på verdensplan på over 5 mia. EUR(5) (Tetra [...]*(6) EUR og Sidel [...]* EUR i 2000). Tetra og Sidel har hver især en omsætning inden for Fællesskabet på over 250 mio. EUR (Tetra [...]* EUR og Sidel [...]* EUR i 2000), og ingen af dem har over to tredjedele af deres samlede omsætning i én og samme medlemsstat. Den anmeldte transaktion har derfor fællesskabsdimension i den i fusionsforordningens artikel 1, stk. 2, anførte betydning.
IV. FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET
A. GENEREL BESKRIVELSE AF SEKTOREN FOR EMBALLERING AF FLYDENDE LEVNEDSMIDLER
1. INDLEDNING
(12) Denne transaktion vil hovedsagelig få konkurrencemæssige virkninger i sektoren for emballering af flydende levnedsmidler. Dette er den industrisektor, hvor parterne har koncentreret deres aktiviteter. Parterne driver hovedsagelig virksomhed i to segmenter af sektoren for emballering af flydende levnedsmidler: plastemballering, navnlig PET-emballering, og kartonemballering. Behandlingen af sektoren vil derfor være koncentreret om disse to segmenter. En detaljeret analyse af de relevante produktmarkeder findes i afsnit IV.B.
(13) Emballering af flydende levnedsmidler er et komplekst område, som omfatter en række forskellige teknologier og forskelligt udstyr. Flydende levnedsmidler (vand, mejeriprodukter, frugtsaft, kulsyreholdige læskedrikke osv.) kan emballeres i forskellige emballager. Der anvendes fire hovedemballeringsmaterialer til emballering af flydende levnedsmidler: karton, plast (herunder PET og HDPE), dåser og glas.
(14) Drikkevarevirksomhederne anvender i stigende grad en række forskellige materialer til emballering af deres produkter, f.eks. findes Coca-Cola i glas, PET og aluminiumsdåser. Den teknologi og form for emballage, der kan anvendes til emballering af et givet flydende levnedsmiddel, er i vidt omfang bestemt af dets karakteristika. Desuden afgør forbrugerpræferencer og tradition i nogle tilfælde valget af materiale, f.eks. anvendes der næsten udelukkende glas til vin og champagne. Prisen er ligeledes en relevant faktor. Nedenstående diagram viser de mange forskellige slags emballage, som drikkevarevirksomheder i hele verden anvender til emballering af det samme flydende levnedsmiddel, ice tea.
Kilde: Canadean Ice-tea Report 2000
PIC FILE= "L_2004043DA.001901.TIF
2. EMBALLERING INTERNT I VIRKSOMHEDEN OG EMBALLERING FORETAGET AF OMDANNERE
(15) Flydende levnedsmidler emballeres generelt på to måder: internt hos producenterne af flydende levnedsmidler og af såkaldte omdannere, der fremstiller flasker. Emballering internt i virksomheden kræver, at der købes emballeringsudstyr og installeres emballeringslinjer i drikkevarevirksomhedens produktionshal. I modsætning hertil fremstiller omdannere tom emballage, som derpå enten fyldes af påfyldningsvirksomheder eller sælges til drikkevarevirksomheder med henblik på påfyldning internt. Et koncept, der ligger derimellem, er en såkaldt "hole-through-the-wall"-aftale, hvor en omdanner installerer maskiner i nærheden af drikkevarevirksomhedens produktionshal og fremstiller flasker, som bogstavelig talt føres igennem et hul i muren til drikkevarevirksomheden, hvor de påfyldes. Blandt omdannerne hører virksomheder som Schmalbach-Lubeca, Pechiney og Crown Cork & Seal.
(16) I forbindelse med de fire hovedemballeringsmaterialer er der forskelle med hensyn til, hvilke aktiviteter der finder sted internt, og hvilke aktiviteter omdannere tager sig af. Kartonemballering finder hovedsagelig sted internt i en ettrinsproces, som kombinerer formgivningen og påfyldningen af emballagen. PET blæses og påfyldes hovedsagelig internt i virksomheden i to forskellige trin, men PET-flasker fremstilles også i store mængder af omdannere. Stort set alt glas og alle dåser fremstilles af omdannere.
(17) Til emballering af et flydende levnedsmiddel er der behov for en række forskellige specifikke former for udstyr og input, lige fra råmaterialet (præform af plastharpiks, aluminium, karton, glas) til den maskine, som formgiver den tomme emballage, der føres til en fyldemaskine, hvor emballagen fyldes og forsegles, herunder transportanlæg, lukkemaskiner og andet sekundært udstyr. Udstyrsleverandørerne sælger deres maskiner til drikkevarevirksomheder med henblik på intern produktion og til selvstændige omdannere.
(18) Salg af udstyr sker normalt i form af individuelle tilbud. Dette kan være på grundlag af en udbudsprocedure eller efter en direkte opfordring til at afgive tilbud. Den endelige pris fastsættes under forhandlinger med kunden og afhænger af faktorer som f.eks. maskintype, kapacitet, kundespecifikationer, servicering og hjælpematerialer samt forhandlingsstyrke.
(19) Parterne har aktiviteter inden for kartonemballering og plastemballering (PET og HDPE). Det er derfor hensigtsmæssigt at beskrive de forskellige trin og former for udstyr, der er nødvendige til karton- og plastemballering af flydende levnedsmidler.
3. PET-EMBALLERING
(20) PET er et harpiksmateriale. PET-flasker er transparente flasker, som forbrugerne hovedsagelig kender som flasker til mineralvand og kulsyreholdige læskedrikke. Emballering af flydende levnedsmidler i PET-flasker kræver en kombination af særlige maskiner og i givet fald en barriereteknologi. Emballeringsprocessen består af tre forskellige trin: a) fremstilling af plastpræforme, dvs. de sprøjtestøbte emner, der anvendes til fremstilling af PET-flasker, b) fremstilling af tomme PET-flasker ved hjælp af plastpræformene i særlige strækblæsestøbningsmaskiner og c) påfyldning af de færdige PET-flasker med det flydende levnedsmiddel ved hjælp af en specialkonstrueret fyldemaskine. Drikkevarevirksomheder fremstiller og påfylder normalt selv PET-flasker internt. De køber også tomme PET-flasker hos omdannere.
(21) I en typisk PET-emballeringslinje indgår følgende maskiner:
Ekstruderingsmaskiner: Præforme fremstilles af harpiks i ekstruderingsmaskiner(7). Der anvendes særlige maskiner til at fremstille præforme med forbedrede barriereegenskaber. Præforme fremstilles normalt af omdannere og sælges som masseprodukter til drikkevarevirksomheder. Prisen på standardpræforme (uden barriereegenskaber) afhænger i vidt omfang af prisen på harpiks på det åbne marked. Præforme med barriereegenskaber er ikke masseprodukter.
Strækblæsestøbningsmaskiner: ("SBM-maskiner"). SBM-maskiner er komplekst udstyr, der anvendes til fremstilling af færdige PET-flasker ved at strække og blæse PET-præformene i et formværktøj, som giver flasken dens endelige form (strækblæsestøbning).
Fyldemaskiner: PET-flasken fyldes enten aseptisk(8) eller ikke-aseptisk ved hjælp af specialkonstruerede fyldemaskiner. Ikke-aseptiske PET-fyldemaskiner anvendes normalt til kulsyreholdige drikkevarer, mineralvand, spiseolie og frisk mælk. Aseptiske PET-fyldemaskiner anvendes til langtidsholdbar frugtsaft, ikke-kulsyreholdige læskedrikke med frugtsmag eller anden smag, drikkeklar te og kaffe samt flydende mejeriprodukter. I forbindelse med aseptisk påfyldning steriliseres flaskerne og lukkes med steriliserede låg.
Sekundært linjeudstyr: Efter påfyldning forsynes PET-flaskerne med låg, etiketteres og pakkes på paller med den behørige indpakning. Lågpåsætningsmaskine: I direkte forbindelse med fyldemaskinen forsyner lukkemaskinen flasken med låg. Afhængigt af lukkeanordninger og fyldemaskinemodel kan dette også gøres inde i fyldemaskinen. Etiketteringsmaskine: Efter at flaskerne er blevet påfyldt og forsynet med låg, etiketteres de med den enkelte produktetiket (papir eller plast). Krympefolieanlæg: Med henblik på at lette den videre transport, oplagring og opstilling af flaskerne pakkes de undertiden sammen (f.eks. i pakker a 6 flasker) i plastfolie. Disse anlæg kaldes krympepakkemaskiner, undertiden også foliemaskiner eller foliepakkemaskiner. Kartonpakkemaskine: Også med henblik på at lette den videre transport og oplagring pakkes flaskerne derpå, i forbindelse med nogle produktionslinjer, i pap- eller plastbakker i en kartonpakkemaskine. Disse maskiner kaldes undertiden kartonneringsmaskiner eller wrap-around-maskiner. Palleteringsmaskine: Endelig er afslutningen på produktionslinjen palletransporten, hvor flaskerne i multipacks, kartoner, bakker eller kasser lastes med henblik på transport. Pallen omvikles med plaststrækfolie, som binder pallen sammen og beskytter den under transporten.
Mellem SBM-maskinen og fyldemaskinen fremføres flaskerne på tryklufttransportører, dvs. transportkæder, der griber fat om flaskernes krave og fremfører dem ved hjælp af luft der blæses under flaskehalsen. Mellem de øvrige maskiner fremføres flaskerne på båndkæde eller standardtransportbånd.
Barriere
(22) Med hensyn til iltfølsomme produkter (f.eks. frugtsaft eller øl) er det nødvendigt at forbedre en PET-flaskes barriereegenskaber over for gas. En af de basale tekniske forskelle mellem PET og andre materialer, der anvendes til emballering af flydende levnedsmidler og drikkevarer, er det forhold, at PET er gaspermeabel(9).
(23) For at forbedre PET's barriereegenskaber anvendes barriereteknologi i forbindelse med PET-flasken i standardudførelse. Der er udviklet forskellige barriereteknologier. Barriereteknologi er ikke specielt knyttet til en bestemt form for SBM-maskine. Barriereteknologien ligger enten i det materiale, der anvendes til præformen, tilføres præformene eller påføres den færdige flaske, når processen i SBM-maskinen er afsluttet. I alle tilfælde anvendes SBM-maskiner i standardudførelse. I tilfælde, hvor barrieren ikke er indeholdt i selve præformene, men påføres den færdige PET-flaske, skal der imidlertid anvendes et særskilt specialkonstrueret anlæg til barrierecoating.
(24) Med hensyn til lysfølsomme produkter, f.eks. hvid UHT-mælk, skal der tilføres en lysbarriere. I forbindelse med lysbarriereteknologi anvendes pigmenteret PET eller en påkrympet etikette ("sleeve"), der dækker PET-flasken.
4. HDPE-EMBALLERING
(25) HDPE er et high density polyethylen-plastmateriale. I modsætning til PET har HDPE ikke et fuldstændigt transparent glaslignende udseende, men er snarere "uklar". Forbrugerne kender HDPE som emballeringsmateriale til hovedsagelig UHT-mælk, navnlig i Det Forenede Kongerige.
(26) HDPE produceres på samme måde som PET, men med andre maskiner. HDPE-flasker fremstilles ved hjælp af EBM-maskiner. HDPE-flasker påfyldes ved hjælp af specialkonstruerede aseptiske og ikke-aseptiske HDPE-fyldemaskiner.
5. KARTONEMBALLERING
(27) Ved kartonemballering føres et udstanset, men endnu ikke bukket ("fladt") kartonmateriale ind i en enkelt fyldemaskine til kartoner, hvor det bukkes og påfyldes.
(28) Det er vigtigt at bemærke, at kartonemballering følger en anden forsyningsrute end i forbindelse med PET-emballering. I modsætning til PET med de særskilte produktionstrin (præforme, tomme flasker, påfyldning) foregår kartonemballeringen af flydende levnedsmidler i en integreret proces, hvor emballagen formes, fyldes og forsegles, ofte benævnt "form-fill-seal". Alle disse operationer udføres på en enkelt maskine til kartonemballering i drikkevarevirksomhedens fabrik. Leverandøren af kartonmaskinen, f.eks. Tetra, leverer almindeligvis såvel maskinerne som kartonemnerne (flade kartoner eller kartonruller, som af maskinen formgives til emballagens endelige form). Der findes særskilte aseptiske og ikke-aseptiske kartonmaskiner, og der sondres mellem aseptisk og ikke-aseptisk kartonemballering i hele emballeringsprocessen lige fra formgivningen af den flade karton og til bukningen og påfyldningen heraf.
(29) I en typisk kartonemballeringslinje indgår følgende væsentlige maskiner:
Fyldemaskine til kartoner: Fyldemaskinen såvel bukker som påfylder kartonerne, som enten er udstanset flade, såkaldte "blanks", eller, som i forbindelse med Tetras aseptiske maskiner, leveres i ruller. Når kartonemballagen er udformet til at skulle have plastlåg, påsættes dette i nogle tilfælde helt eller delvis i fyldemaskinen, men påsættes i de fleste tilfælde ved hjælp af en lågpåsætningsmaskine.
Lågpåsætningsmaskine: Med lågpåsætningsmaskinen forsynes kartoner, der er udformet til at skulle have låg (hovedsagelig gavltopformede kartoner ("gable top"), med plaståbninger. Krympefolieanlæg: Med henblik på at lette transport, oplagring og opstilling af kartonerne pakkes de undertiden sammen i plastfolie i et krympefolieanlæg, også kaldet foliemaskiner eller foliepakkemaskiner. Pakkemaskine: Med henblik på at lette den videre transport og oplagring pakkes kartonerne derpå i pap- eller plastbakker i en særlig pakkemaskine ("tray packer"). Disse maskiner kaldes undertiden kartonneringsmaskiner eller kartonpakkemaskiner. Palleteringsmaskine: Afslutningen på produktionslinjen er ofte palleteringstrinnet, hvor kartonerne sættes på paller med henblik på den endelige distribution.
Maskinerne er indbyrdes forbundet ved hjælp af et transportanlæg. I forbindelse med kartonemballeringslinjer er der hovedsagelig tale om transportører i flad udformning, hvor kartonerne "står" på et transportbånd.
B. RELEVANTE PRODUKTMARKEDER
1. INDLEDNING
(30) Tetra var af den opfattelse i anmeldelsen, at den foreliggende transaktion vedrører sektoren for fremstilling og levering af udstyr til emballering af flydende levnedsmidler i PET-flasker, da der i denne sektor er horisontale overlapninger mellem parternes aktiviteter med hensyn til specifikke former for udstyr. Tetra har således identificeret tre horisontalt berørte markeder inden for sektoren for PET-emballeringsudstyr: SBM-maskiner med lav kapacitet, barriereteknologier og aseptiske PET-fyldemaskiner. Tetra mener ikke, at de relevante produktmarkeder, der skal lægges til grund ved analysen af transaktionen, omfatter mere end disse tre markeder. Tetra tilkendegav dette synspunkt i svaret på Kommissionens klagepunktsmeddelelse af 21. september 2001 ("svaret") og ved den mundtlige høring den 26. september 2001 ("den mundtlige høring"). Tetra har endvidere fremført, at PET-emballeringssystemer og -udstyr og kartonsystemer ikke er nært forbundne markeder, og at der anvendes en række forskellige emballeringsmaterialer til at markedsføre og emballere flydende levnedsmidler, dvs. karton, PET, HDPE, glas og dåser. Tetra har anført, at disse emballeringsmaterialer hver især udgør særskilte produktmarkeder.
(31) Kommissionen bemærker, at Tetras og Sidels aktiviteter dækker en meget stor del af sektoren for udstyr til emballering af flydende levnedsmidler, og at begge parter beskriver sig selv på grundlag af deres samlede aktiviteter inden for emballering af flydende levnedsmidler. Begge parter er aktive inden for SBM-maskiner, barriereteknologier, aseptiske PET-fyldemaskiner og sekundært PET-udstyr (transportanlæg osv.).
(32) Endvidere fremstiller Sidel også formværktøjer (et formgivet værktøj i blæsestøbningsmaskinen, hvor den varme præform strækkes og blæses i PET-beholderens endelige form), ikke-aseptiske PET-fyldemaskiner, PET-fyldemaskiner til hot-fill (varm påfyldning), EBM-maskiner (hvormed der fremstilles HDPE-flasker), aseptiske og ikke-aseptiske HDPE-fyldemaskiner(10), sekundært linjeudstyr og udstyr i forbindelse med distributionsemballage.
(33) Tetras hovedvirksomhed er koncentreret om kartonemballering, hvor den er langt den største aktør inden for aseptiske kartonemballeringsmaskiner og aseptiske kartoner samt ikke-aseptiske kartonemballeringsmaskiner og ikke-aseptiske kartoner. Tetra er tillige aktiv inden for forarbejdning af flydende levnedsmidler. I sektoren for plastemballering fremstiller Tetra desuden PET-præforme, HDPE-flasker og plastlukkeanordninger til drikkevareflasker. Tetra opererer desuden på markedet for EBM-maskiner via en [...]* aftale med Graham Engineering Corporation ("Graham"), USA. [...]*. Graham-maskinerne kan fuldt ud tilpasses specialfremstillede HDPE-flasker til pasteuriserede produkter, produkter med længere holdbarhed og aseptiske produkter. Tetra har også udviklet et lineært aseptisk EBM-påfyldningssystem, LFA-20, som er designet til emballering af UHT-mælk og frugtsaft. Maskinen kræver ikke et "rent rum", men er forsynet med et meget lille internt aseptisk kammer, hvilket nedsætter kundens investerings- og driftsomkostninger.
(34) Kommissionen mener, at selv om de direkte horisontale overlapninger mellem parternes specifikke udstyr kan være et hensigtsmæssigt udgangspunkt for analysen af det relevante marked, er det vigtigt, at analysen foretages på baggrund af "det almindelige marked for emballering af flydende levnedsmidler"(11). Dette er endnu mere relevant i den foreliggende sag i betragtning af parternes mange og forskelligartede aktiviteter i sektoren for emballering af flydende levnedsmidler som helhed.
(35) Kommissionen har behandlet markedet for emballering af levnedsmidler og drikkevarer i en række tidligere beslutninger(12). I mange af de tidligere beslutninger(13) nåede Kommissionen ikke til en endelig konklusion med hensyn til afgrænsningen af det relevante produktmarked, men tog udgangspunkt i, at markedet skulle opdeles på grundlag af emballeringsmaterialet og følgelig emballeringsudstyret (særskilt marked for glasemballage, for karton osv.). I en lang række beslutninger(14) anførte Kommissionen imidlertid også, at markedet for emballering af flydende levnedsmidler er komplekst, og at det endelige anvendelsesformål og andre kriterier kan være relevante for markedsafgrænsningen.
(36) Kommissionen er forpligtet til at se nærmere på, hvordan markedet fungerer, og foretage en adækvat afgrænsning af det relevante marked på grundlag af den tidligere, nuværende og sandsynlige fremtidige situation inden for emballageindustrien. Det er derfor nødvendigt at indlede analysen af det relevante marked med at undersøge, om PET- og andre emballeringssystemer konkurrerer indbyrdes i et sådant omfang, at de skal henregnes til det samme relevante produktmarked.
(37) For at vurdere, hvorvidt forskellige emballeringssystemer er substituerbare, er det også relevant at undersøge markedet i det senere omsætningsled for det færdigemballerede produkt i forbrugerleddet, dvs. at konstatere, om forbrugerne anser de forskellige emballager for at være substituerbare. Tetra har anført, at manglen på en klar sondring mellem markedet i det senere led for det emballerede produkt og markedet i det tidligere led for udstyr bringer forvirring i konkurrencevurderingen. Kommissionen er enig med den anmeldende part i, at de to markeder er særskilte. Kommissionen er imidlertid af den opfattelse, at efterspørgslen efter udstyr kun kan afledes af efterspørgslen efter de slutprodukter, som emballeres ved hjælp af udstyret. Det er derfor nødvendigt at undersøge markedet i de senere omsætningsled. Den anmeldende parts økonomiske konsulenter er enige heri, når de anfører, at "efterspørgslen efter kartonmaskiner er afledt af efterspørgslen efter produkter i kartoner. På samme måde er efterspørgslen efter SBM-maskiner afledt af efterspørgslen efter produkter i PET-flasker"(15). Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at hvis det konstateres, at der er tale om efterspørgselssubstitution på markedet i de senere omsætningsled, indebærer dette ikke nødvendigvis, at der er substitution på markedet i det tidligere omsætningsled, da der kan være en række faktorer, f.eks. høje omstillingsomkostninger, som forhindrer kunderne i det umiddelbart efterfølgende led, dvs. drikkevarevirksomhederne, i at skifte fra et emballeringssystem til et andet, selv om forbrugerne måtte være rede til et sådant skift.
(38) I betragtning af den komplekse beskaffenhed af sektoren for emballering af flydende levnedsmidler er det hensigtsmæssigt at definere den terminologi, der vil blive anvendt i denne beslutning: a) ved "emballeringssystem eller emballeringsmateriale" forstås det emballeringssystem eller emballeringsmateriale, som en drikkevarevirksomhed anvender til sine produkter (karton, PET, glas osv.); b) ved "emballeringsudstyr" forstås SBM-maskiner, kartonemballeringsmaskiner, glasemballeringsmaskiner osv., c) ved "emballage" forstås de flade kartoner, tomme PET-flasker eller præforme osv., d) ved "det emballerede produkt" forstås appelsinsaft i PET, UHT-mælk i karton osv., e) ved "slutprodukt" forstås den type flydende levnedsmiddel, der skal emballeres. Denne terminologi vil blive anvendt i resten af teksten i forbindelse med analysen af det relevante marked og vurderingen af spørgsmålet om dominans.
2. SUBSTITUTION MELLEM EMBALLERINGSSYSTEMER
(39) Kommissionen er af den opfattelse, at analysen af det relevante marked bør være koncentreret om en vurdering af, om alternative emballeringsmaterialer og følgelig alternative emballeringssystemer konkurrerer indbyrdes i et sådant omfang, at de skal henregnes til det samme relevante produktmarked(16). Hvis dette er tilfældet, er det nødvendigt at se nærmere på, om det er let for kunderne at skifte fra en form for alternativt emballeringsudstyr til en anden, f.eks. en fyldemaskine til kartoner og det tilsvarende PET-udstyr, enten en PET-SBM-maskine sammen med en PET-fyldemaskine eller en PET-kombimaskine, således at de to former for udstyr bør henregnes til det samme relevante produktmarked.
2.1. Slutproduktsegmenter
(40) Kommissionens undersøgelse har vist, at anvendelsen af et givet emballeringsmateriale til et givet flydende levnedsmiddel hovedsagelig er bestemt af det flydende levnedsmiddels karakteristika. Når man ser nærmere på, om to emballeringsmaterialer og følgelig to emballeringssystemer potentielt er indbyrdes substituerbare, skal man derfor først undersøge, om de er i stand til at emballere de samme flydende levnedsmidler.
(41) Hvert enkelt slutprodukt har meget særlige karakteristika, som bestemmer valget af emballage. F.eks. kræver kulsyreholdige læskedrikke emballage, som kan modstå trykket fra karboniseringen; til f.eks. disse drikkevarer er det ganske enkelt ikke muligt at vælge karton. Mælk kræver en lysbarriere. Øl kræver både en lysbarriere og en iltbarriere. I nogle tilfælde afgør forbrugerpræferencer og tradition valget af materiale, f.eks. anvendes der næsten udelukkende glas til vin og champagne. Som følge heraf har f.eks. et mejeri, der ønsker at emballere sit produkt, ikke nødvendigvis mulighed for at vælge blandt alle emballeringsmaterialerne. Der findes imidlertid produkter, som kan emballeres i forskellige materialer.
(42) Tetra har anført, at det med hensyn til emballeringsudstyr ikke er hensigtsmæssigt at foretage sondringer på grundlag af det endelige anvendelsesformål. Tetras argumentation var fokuseret på SBM-maskiner, som ifølge Tetra er generiske, dvs. en SBM-maskine producerer en tom flaske, som kan anvendes til forskellige typer slutprodukter. Den anmeldende parts argumenter med hensyn til SBM-maskiner vurderes nedenfor i betragtning 176-182.
(43) Kommissionens analyse viser, at selv med hensyn til angiveligt "generisk" udstyr som en SBM-maskine er det berettiget at undersøge markedet for udstyr på grundlag af de endelige anvendelsesformål. En analyse, der er baseret på de endelige anvendelsesformål, er endnu mere relevant, når man sammenligner hele emballeringssystemer for at vurdere, hvorvidt de eventuelt tilhører samme produktmarked. I betragtning af, at hvert enkelt flydende levnedsmiddel har meget særlige karakteristika, som er bestemmende for, om en given form for emballage er tilgængelig, er det nødvendigt at se på slutprodukter for at vurdere, om forbrugeren anser forskellige emballeringsmaterialer "for indbyrdes substituerbare på grund af deres egenskaber, pris og anvendelsesformål"(17). Det er klart, at kunden kun vil kunne vælge mellem de emballeringsmaterialer, som er i stand til at emballere det givne flydende levnedsmiddel, og at emballeringsmaterialer, som er uegnede til et givet produkt, som følge heraf aldrig vil kunne udøve et konkurrencemæssigt pres i dette produktsegment. Konkurrencevilkårene kan derfor være forskellige inden for hvert enkelt slutproduktsegment(18).
(44) På baggrund heraf er Kommissionen nået til den konklusion, at en opdeling efter endeligt anvendelsesformål udgør et hensigtsmæssigt analytisk redskab til at vurdere markedet for udstyr til emballering af flydende levnedsmidler(19).
(45) Analysen i denne beslutning er koncentreret om de produkter, der kan emballeres i såvel karton som PET: flydende mejeriprodukter, frugtsaft og nektar ("frugtsaft"), ikke-kulsyreholdige læskedrikke med frugtsmag og drikkeklar te og kaffe ("te/kaffe"). De fælles produktsegmenter, flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, udgør en stor andel af den samlede sektor for flydende levnedsmidler; de tegnede sig for ca. 40 % af alle ikke-alkoholholdige drikkevarer i 2000. Disse produkter er traditionelt blevet emballeret i karton på grund af deres specifikke karakteristika, ilt- og lysfølsomhed, og emballeres i stigende grad i PET som et resultat af de nylige forbedringer inden for PET-teknologien og ændringer i forbrugernes efterspørgsel. Drikkevareindustrien betegner disse drikkevarer som "følsomme". Kommissionen har derfor vurderet transaktionens virkninger med særlig hensyntagen til denne opdeling efter endeligt anvendelsesformål.
2.2. Aseptisk og ikke-aseptisk emballering
(46) Med hensyn til emballering af flydende drikkevarer er der stor forskel, om påfyldningen sker aseptisk eller ikke-aseptisk. Ved aseptisk emballering forstås generelt den proces, hvor steriliserede produkter påfyldes emballage, der er steriliseret, i et sterilt miljø, som har til formål at forhindre ny kontaminering. Ved steriliseringen elimineres mikroorganismer, som senere ville kunne nedbryde produktet(20). Ved at sikre sterilitet forlænger den aseptiske påfyldning af flydende levnedsmidler produktets holdbarhed betydeligt. Aseptisk påfyldning kan foretages med en række forskellige former for emballage: glas, karton, PET og HDPE. Karton er det emballeringsmateriale, der hovedsagelig anvendes til aseptisk påfyldning, og det tegner sig for en dominerende andel af markedet.
(47) Aseptisk påfyldning anvendes hovedsagelig i forbindelse med såkaldte "følsomme" produkter, dvs. frugtsaft (eller frugtsaftbaserede drikkevarer) og flydende mejeriprodukter. Frugtsaft og mejeriprodukter kan også emballeres ikke-aseptisk, i hvilket tilfælde de kræver distribution på køl. De fleste andre produkter emballeres ikke-aseptisk uden at kræve distribution på køl.
(48) Frugtsaft og flydende mejeriprodukter adskiller sig fra hinanden i én væsentlig henseende: frugtsaft har et højt syreindhold, mens flydende mejeriprodukter har et lavt syreindhold. Produkter med et lavt syreindhold kræver strengere aseptiske forhold. I modsætning til produkter med et højt syreindhold vil en eventuel manglende sterilitet i forbindelse med flydende mejeriprodukter med et lavt syreindhold resultere i, at der er patogene bakterier til stede, som er farlige for forbrugernes sundhed. Det er derfor af afgørende betydning i forbindelse med flydende mejeriprodukter, at der anvendes en brugbar aseptisk proces.
(49) Kommissionen har set nærmere på muligheden for substitution mellem aseptisk og ikke-aseptisk emballering i tidligere beslutninger(21) og konkluderet, at aseptisk emballering udgør et særskilt produktmarked. Denne sondring er blevet bekræftet af Retten i Første Instans og Domstolen(22).
(50) Kommissionens tidligere vurdering er fortsat gyldig og blev bekræftet af markedsundersøgelsen i denne sag. Aseptisk emballerede produkter har en meget længere holdbarhed end produkter, der er emballeret ikke-aseptisk, og tilgodeser forskellige behov. Aseptisk mælk kan typisk holde sig i 6 måneder, mens ikke-aseptisk mælk har en holdbarhed på under en måned. Distributionen er forskellig (distribution ved stuetemperatur/på køl), smagen påvirkes betydeligt, hvorfor produkterne næppe er substituerbare fra forbrugerens synspunkt, og efterspørgselselasticiteten er meget lav. Desuden er der ingen substituerbarhed på udbudssiden (aseptiske og ikke-aseptiske fyldemaskiner anvender en meget forskellig teknologi), og ikke alle leverandører er i stand til at fremstille begge maskiner, da den aseptiske teknologi er meget mere kompliceret.
(51) Med hensyn til udstyr (kartonmaskiner eller PET-fyldemaskiner) er sondringen mellem aseptisk og ikke-aseptisk emballering også blevet bekræftet af markedsundersøgelsen. Alle markedsaktører svarede, at der ikke er nogen substitution mellem aseptisk og ikke-aseptisk påfyldning. Dette synspunkt er ikke blevet anfægtet af parterne. Det konkluderes derfor, at det er rimeligt at opdele markedet i aseptiske og ikke-aseptiske emballeringssystemer.
2.3. Emballeringssystemer, der anvender PET, og emballeringssystemer, der anvender andre materialer
(52) Den anmeldende part har anført, at emballeringssystemer, der anvender forskellige materialer, navnlig kartonemballeringssystemer og PET-emballeringssystemer, udgør særskilte produktmarkeder i forbindelse med den konkurrenceretlige analyse. Tetra har anført, at ingen leverandør af PET-udstyr har nogen magt til at påvirke en drikkevarevirksomheds valg mellem karton- og PET-emballering. Tetra har i denne henseende fremført følgende begrundelse, som er baseret på to hovedargumenter: i) minimal overlapning: PET og karton anvendes til forskellige slutprodukter med meget få fælles produkter, og anvendelsen af PET er begrænset med hensyn til de fælles produkter og vil ikke vokse i fremtiden, ii) ingen begrænsninger med hensyn til prissætning: selv med en overlapning i forbindelse med fælles produkter og en fremtidig vækst udgør PET- og kartonemballeringssystemer særskilte produktmarkeder, og prissætningen i forbindelse med det ene system begrænser ikke prissætningen i forbindelse med det andet. Grunden hertil er, at den væsentligste faktor for valget af emballeringssystemer er slutproduktets markedsføringsmæssige differentiering, udformning, positionering, forbrugermålgruppe osv.
(53) Kommissionen er enig i, at emballeringssystemer, der anvender andre materialer, f.eks. glas og dåser, udgør særskilte relevante produktmarkeder i forbindelse med den konkurrenceretlige analyse, og at PET-emballeringssystemer derfor tilhører et særskilt produktmarked, da valget af det enkelte emballeringsmateriale primært sker ud fra markedsføringsmæssige betragtninger. Kommissionen er imidlertid ikke enig i, at karton og PET ikke har fælles produktsegmenter, og at der ikke kan være tale om et samspil mellem de to. Som det vil blive forklaret nedenfor i afsnit IV.3.3 om væksten i anvendelsen af PET, er Kommissionen af den opfattelse, at PET vil opleve en hastig vækst i de samme slutproduktsegmenter som karton. I betragtning af, at parterne har væsentlige aktiviteter inden for karton og PET (Tetra er en dominerende aktør inden for kartonemballering, og Sidel en førende aktør inden for PET-emballeringsudstyr), har Kommissionen besluttet at se nærmere på samspillet mellem karton og PET og den fremtidige vækst i anvendelsen af PET i de traditionelle slutproduktsegmenter for karton.
3. SAMSPILLET MELLEM PET OG KARTON
(54) Kommissionens undersøgelse viste, at den anmeldende parts påstand om, at der er minimale overlapninger mellem kundegrundlaget i forbindelse med PET og karton, ikke er korrekt.
3.1. Overlapning i forbindelse med slutproduktsegmenter
(55) PET og karton har traditionelt været anvendt til påfyldning af forskellige drikkevarer. Dette skyldes hovedsagelig, at disse emballeringsløsninger har forskellige fysiske karakteristika. Karton er ikke-transparent og egner sig derfor til ilt- og lysfølsomme produkter, men kan ikke modstå karbonisering. PET er transparent og kan modstå karbonisering, men har traditionelt været mindre egnet til ilt- og lysfølsomme produkter. Som følge heraf er karton hovedsagelig blevet anvendt til flydende mejeriprodukter (primært hvid mælk) og frugtsaft, mens PET hovedsagelig er blevet anvendt til vand (ikke-kulsyreholdig og kulsyreholdig) og kulsyreholdige læskedrikke(23).
(56) Dette fremgår af nedenstående tabel 1 og 2(24), som viser de væsentligste drikkevarer, der emballeres i henholdsvis karton og PET. Produkter, hvor der både anvendes PET og karton, er angivet med kursiv.
Tabel 1
Kartonprodukter i EØS i 1999
TABELPOSITION
Tabel 2
PET-produkter i EØS i 1999
TABELPOSITION
(57) Det fremgår af tabel 1 og 2, at PET er et egnet materiale til emballering af alle de produkter, der traditionelt er blevet emballeret i karton. Fra kartonsektorens synspunkt kan PET derfor potentielt udgøre et alternativt konkurrerende materiale til hele spektret af kartonemballerede produkter.
(58) De væsentligste fælles slutproduktsegmenter, hvor såvel karton som PET er egnede emballeringsmaterialer, er flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, de såkaldte "følsomme" drikkevarer(25). Denne standardkategorisering anvendes ofte i industrianalyser, uafhængige undersøgelser og Sidels eget materiale(26). Disse produkter dækker næsten hele spektret af kartonemballerede produkter og tegner sig på nuværende tidspunkt for omtrent 40 % af alle ikke-alkoholholdige drikkevarer (vand, kulsyreholdige læskedrikke, flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe (inkl. sportsdrikke)). Alle kan emballeres i PET og bliver det også på nuværende tidspunkt. Endvidere ligner disse fire kategorier hinanden, idet de alle er "følsomme" produkter, der emballeres både aseptisk og ikke-aseptisk, men de er også indbyrdes forskellige, idet der med hensyn til hver kategori som følge af produktets specifikke karakteristika skal anvendes lidt forskellige emballeringsløsninger (frugtsaft har et højt syreindhold, mens flydende mejeriprodukter har et lavt syreindhold, læskedrikke med frugtsmag og ice tea kræver ikke i samme grad en iltbarriere som frugtsaft).
3.2. Nuværende anvendelse af PET i de fælles produktsegmenter
(59) Den anmeldende part har anført, at selv i de produktsegmenter, som er fælles for karton og PET, er anvendelsen af PET meget begrænset og vil ikke vokse væsentligt i fremtiden. Dette skyldes navnlig de tekniske vanskeligheder, der er forbundet med at udvikle en lysbarriere til aseptisk mælk med lavt syreindhold, som vil være tilstrækkelig til at beskytte mælken mod lys og samtidig udgøre en omkostningseffektiv emballeringsløsning. Ifølge Tetra kan der således ses bort fra PET's tilstedeværelse i de fælles produktsegmenter.
(60) Kommissionens analyse har ikke støttet den anmeldende parts synspunkt. Det er korrekt, at PET endnu ikke har gjort et betydeligt indhug i de væsentligste kartonprodukter (flydende mejeriprodukter og frugtsaft), hvilket hovedsagelig skyldes PET's historiske tekniske begrænsninger, som indtil videre har gjort det til et ufuldkomment materiale, navnlig til aseptisk påfyldning. Kommissionens undersøgelse har imidlertid vist, at parterne, deres konkurrenter og tredjeparter, herunder store kemiske virksomheder, er ved at foretage betydelige investeringer i forskning inden for barriereteknologi, som vil gøre det teknisk og økonomisk muligt at emballere aseptisk mælk og frugtsaft i PET. Ifølge markedsaktører vil nylige og kommende forbedringer inden for barriereteknologi samt aseptiske PET-teknologier derfor ændre den nuværende situation.
(61) Det bemærkes endvidere, at det allerede i dag er muligt at emballere og markedsføre frisk mælk, mælk med smag, ice tea, frisk frugtsaft, langtidsholdbar (hot-fill) frugtsaft, drikkevarer med frugtsmag og sportsdrikke i PET. De to segmenter, der i dag er forbundet med tekniske problemer med hensyn til anvendelsen af PET, er aseptisk frugtsaft og aseptisk hvid (UHT-) mælk.
(62) Nedenstående mærkevareprodukter, som mange forbrugere kender, er man eksempelvis begyndte at emballere i PET efter til dels at have skiftet fra en mere traditionel kartonemballering.
Flydende mejeriprodukter
Campina - Stassano (Nederlandene, Belgien), Parmalat (Italien), Granarolo (Italien)
Frugtsaft og nektar
Del Monte-frugtsaft (Det Forenede Kongerige), Pepsi Cola - Tropicana-frugtsaft (Det Forenede Kongerige), Coca Cola - Minute Maid (Belgien), Gerber - Ocean Spray (Det Forenede Kongerige), Conserve Italia - Carioga/Derby/Jolly (Italien), Parmalat - Santal (Italien)
Læskedrikke med frugtsmag/smag
Schweppes - Oasis (Frankrig, Italien), Sunkist (Belgien), Parmalat - Santa (Italien), Glaxo - Ribena (Det Forenede Kongerige)
Ice tea
Liptons - Ice tea (Belgien) Liptonice (Tyskland, Italien).
(63) Som led i undersøgelsen anmodede Tetra Canadean, en konsulentvirksomhed inden for drikkevareindustrien, om at udarbejde en undersøgelse af den tidligere og fremtidige anvendelse af PET inden for de fælles produktsegmenter, dvs. de "følsomme" produkter, i Vesteuropa.
(64) Den pågældende undersøgelse bekræfter, at PET allerede anvendes i alle de fælles produktsegmenter, i et begrænset omfang i segmenterne for flydende mejeriprodukter og frugtsaft og i et større omfang i segmenterne for læskedrikke med frugtsmag og tea.
(65) Ifølge de tal fra Canadean, som Tetra har fremlagt(27), tegnede PET sig i 2000 med hensyn til de væsentligste kartonemballerede produkter kun for 0,5 % af emballagen til flydende mejeriprodukter (karton 70 %, HDPE 17 %, glas 7 %, dåser 1 %, andre emballeringsmaterialer 5 %). Samme år tegnede PET sig kun for 0,5 % af emballagen til frugtsaft (karton 65 %, glas ca. 31 %, HDPE 2 %, dåser 1 %).
(66) Canadean konkluderede, at markedet for flydende mejeriprodukter havde været statisk i perioden 1993-2000, at væksten i anvendelsen af HDPE havde gjort indhug i salget af karton, og at PET kun havde haft en marginal virkning, hovedsagelig på bekostning af glas. Med hensyn til frugtsaft og nektar steg salget af kartoner trods væksten i anvendelsen af PET og HDPE, tilsyneladende på bekostning af glas. Kartoner tegnede sig for langt hovedparten af væksten på markedet i perioden 1993-2000.
Tabel 3
Emballeringsmaterialer til flydende mejeriprodukter samt frugtsaft og nektar. 2000((Undersøgelse fra Canadean forelagt for Kommissionen den 24. august 2001.))
TABELPOSITION
(67) Ifølge Tetra blev der i Fællesskabet i 2000 fremstillet 30,7 mia. liter flydende mejeriprodukter, hvoraf næsten 50 % var ikke-aseptisk og godt 50 % var aseptisk. Mælk med smag tegnede sig for 2,7 mia. liter. Anvendelsen af PET var hovedsagelig ikke-aseptisk og tegnede sig mængdemæssigt for over 60 %.
(68) Med hensyn til frugtsaft har Tetra skønnet, at der i Fællesskabet i 2000 blev produceret 9 mia. liter, hvoraf under 10 % var frugtsaft, der skal opbevares på køl (ikke-aseptisk). Inden for frugtsaft var over 80 % af anvendelsen af PET i segmentet for langtidsholdbar frugtsaft.
(69) Det billede, som fremgik af Canadeans undersøgelse, er allerede i dag meget forskelligt for segmenterne for læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, som ikke kræver de samme barriereegenskaber som flydende mejeriprodukter og frugtsaft. PET har allerede gjort et betydeligt indhug i disse segmenter.
(70) I segmentet for læskedrikke med frugtsmag tegnede PET sig i 2000 for 20 % (karton 42 %). Denne andel forventes at vokse til ca. 22 % indtil 2005 (karton 37 %). I segmentet for te/kaffe tegnede PET sig for 25 % i 2000 (karton 53 %) og forventes af Canadean at vokse til over 30 % indtil 2005 (karton 46 %). Canadean konkluderer, at væksten på markedet i perioden 1993-2000 hovedsagelig var inden for plastmaterialer, selv om glas har klaret sig godt. PET og HDPE har gjort indhug i salget af kartoner. Med hensyn til te/kaffe har karton stået for hovedparten af væksten, men PET har forrykket den eksisterende efterspørgsel efter karton. I perioden 2001-2005 forventes virkningen af PET at true kartoner med hensyn til begge produktgrupper.
Tabel 4
Emballeringsmaterialer til ikke-kulsyreholdige læskedrikke med frugtsmag samt ice tea og kaffe. 2000((Undersøgelse fra Canadean forelagt for Kommissionen den 24. august 2001.))
TABELPOSITION
(71) Ifølge Tetra blev der i Fællesskabet i 2000 produceret 2,7 mia. liter læskedrikke med frugtsmag, hvoraf over 95 % var langtidsholdbare. PET blev hovedsagelig anvendt på dette område og tegnede sig mængdemæssigt for over 95 %. Med hensyn til te/kaffe blev der produceret 2,3 mia. (inkl. sportsdrikke) i Fællesskabet i 2000.
3.3. Vækst i anvendelsen af PET i de fælles produktsegmenter
(72) Ifølge Tetra vil anvendelse af PET til flydende mejeriprodukter og frugtsaft ikke stige væsentligt i de kommende fem år. Tetra har erkendt, at PET kan anvendes og bliver på nuværende tidspunkt med succes anvendt inden for emballering af læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe.
3.3.1. Teknologiske betragtninger
(73) Den anmeldende part har gjort gældende, at anvendelsen af PET ikke vil vokse på grund af tekniske begrænsninger.
(74) Med hensyn til flydende mejeriprodukter har Tetra anført(28), at en lysbarriere er meget vigtig. Udsættes produkterne for lys, forringes vitaminindholdet, og der kan opstå lysinducerede off-flavours (uønskede aromastoffer). Graden af kvalitetsforringelsen afhænger af, i hvor lang tid og med hvilken intensitet mælken udsættes for lys. Disse begrænsninger gælder kun for hvid UHT-mælk. Tetra har erkendt, at der findes tekniske løsninger med henblik på en lysbarriere til PET. Dette kan opnås ved hjælp af et mørkt mellemlag eller ved at dække flaskerne med en påkrympet etikette, der indeholder et mørkt lag. Alle disse løsninger er teknisk mulige på nuværende tidspunkt. Ifølge den anmeldende part er de imidlertid forbundet med store omkostninger og en kompleks fremstillingsteknologi, rejser spørgsmål med hensyn til genanvendelse og gør, at flasken ikke længere er transparent, hvilket ellers er en af de store fordele ved en PET-flaske. Desuden er PET-teknologien inden for aseptisk påfyldning utilstrækkeligt udviklet i forbindelse med produkter med et lavt syreindhold (flydende mejeriprodukter har et lavt syreindhold). Tetra har anført, at ingen aseptiske PET-fyldemaskiner har vist sig egnede til emballering af produkter med et lavt syreindhold og blevet godkendt af FDA (det amerikanske fødevare- og lægemiddelagentur). Tetra har dog erkendt, at flere producenter af fyldemaskiner, herunder Sidel, har aseptiske påfyldningssystemer, som efter Tetras opfattelse i princippet kan anvendes til påfyldning af flydende mejeriprodukter.
(75) Med hensyn til frugtsaft har Tetra anført, at der er behov for en iltbarriere. Frugtsaft er følsom over for ilt, som kan medføre tab af C-vitamin og ændre produktets farve og smag. Frugtsafts iltfølsomhed varierer alt efter frugttype. De mest følsomme er appelsinsaft og rød frugtsaft (solbær, tranebær, jordbær). Ifølge Tetra findes der egnede barriereteknologier, men de er ikke tilstrækkeligt udviklet og er forsat omkostningskrævende. Tetra har desuden hævdet, at den aseptiske teknologi stadig er forbundet med visse begrænsninger i forbindelse med frugtsaft.
(76) Kommissionens undersøgelse har kun til dels bekræftet Tetras påstande. Det er korrekt, at den aseptiske teknologi stadig befinder sig i udviklingsfasen med hensyn til påfyldning af produkter med et lavt syreindhold. Det er ligeledes korrekt, at hvid UHT-mælk kræver en lysbarriere, og at frugtsaft kræver en iltbarriere.
(77) Kommissionens undersøgelse har imidlertid vist, at disse begrænsninger ikke gælder for store dele af de relevante segmenter for "følsomme" produkter. Eksempelvis er frisk mælk (som tegner sig for 40-50 % af det samlede mælkemarked i EØS), der distribueres i en kølekæde, ikke forbundet med de samme problemer. Frisk mælk kan emballeres og bliver allerede med succes emballeret i standard-PET uden nogen barriereegenskaber. Aseptisk mælk med smag er heller ikke forbundet med særlige problemer og emballeres på nuværende tidspunkt i PET.
(78) Kommissionens undersøgelse har også vist, at de tekniske begrænsninger, som Tetra har peget på (lysbarriere, problemer i forbindelse med aseptisk påfyldning og iltbarriere), allerede er blevet løst, og at teknologierne hurtigt vil blive forbedret i fremtiden.
3.3.1.1. Lysbarriere
(79) Med hensyn til lysbarriere konstaterede Kommissionen, at det allerede er teknisk muligt at emballere aseptisk mælk ved hjælp af multilagsbarrierer. Flasken har en hvid belægning på ydersiden og sædvanligvis et sort lag på indersiden, således at mælken er beskyttet mod lys. Denne form for emballage giver en passende beskyttelse, men har to væsentlige ulemper. For det første er den dyrere, hvilket er grunden til, at den hovedsagelig anvendes til kvalitetsprodukter (f.eks. kærnemælk), og for det andet har den stadig visse begrænsninger med hensyn til genanvendelse. Trods disse begrænsninger har et stort europæisk mejeri allerede lanceret en PET-flaske med en lysbarriere til kærnemælk under Stassano-mærket, som sælges i nederlandske supermarkeder.
(80) I en uafhængig undersøgelse fra Virginia Polytechnic Institute and State University (2001)(29) blev det sammenlignet, i hvilken udstrækning mælk med længere holdbarhed, der var emballeret i HDPE (et indarbejdet materiale til emballering af UHT-mælk) og PET, var i stand til at bevare smagen. Det blev bemærket i undersøgelsen, at "PETE(30) har mange fordele i forhold til HDPE, som mælk sædvanligvis emballeres i. Materialet har en betydelig mekanisk modstandsdygtighed, er let, transparent og forholdsvis gastæt. En anden fordel er, at forbrugerne kan se produktet, hvilket ikke er tilfældet med pigmenteret HDPE. Formålet med denne undersøgelse var at fastslå, om udviklingen af visse off-flavours og hermed forbundne aromaforbindelser i mælk stod i forbindelse med emballeringsmaterialet)." Undersøgelsen konkluderede, at "PETE-materialer med ravfarvet pigmentering er meget effektive til at beskytte mælkens aroma mod oxidation. Gennem tilførsel af et middel, der blokerer UV-lys, blev smagen også bedre beskyttet sammenlignet med det HDPE-materiale, der sædvanligvis anvendes, men mindre effektivt end i forbindelse med ravfarvet PETE. PETE's bedre gasbarriereegenskaber sammen med beskyttelsen mod lysinitieret oxidation viser, at ravfarvet PETE eller PETE-UV vil være effektive materialer til mælk med længere holdbarhed".
3.3.1.2. Aseptisk teknologi
(81) Kommissionen har konstateret, at der med hensyn til såvel produkter med et lavt syreindhold som produkter med et højt syreindhold allerede findes aseptisk teknologi inden for PET-påfyldning. Sidel har bekræftet, at selv om der på nuværende tidspunkt ikke er fundet en løsning, som kan gøre det muligt til en overkommelig pris at anvende PET til emballering af UHT-mælk, er der ingen væsentlige tekniske grunde til, at PET ikke skulle blive anvendt til UHT-mælk, og det anvendes allerede til mælk med smag.
(82) Parterne er aktive på dette område og kan tilbyde aseptiske PET-fyldemaskiner til produkter med et lavt og højt syreindhold. Med hensyn til produkter med et lavt syreindhold har Tetra hævdet, at ingen fyldemaskine har vist sig egnet til påfyldning af produkter med et lavt syreindhold. Tetra har imidlertid erkendt, at flere producenter af fyldemaskiner har aseptiske påfyldningssystemer, som kan anvendes til påfyldning af produkter med et lavt syreindhold. Kommissionen har således konstateret (og Tetra har erkendt), at Tetras egen fyldemaskine, RFA-40, er blevet anvendt med succes i Asien til påfyldning af produkter med et lavt syreindhold, f.eks. mælkete med et lavt syreindhold. Det er lettere at påfylde disse produkter aseptisk end flydende mejeriprodukter. Tetra(31) forsker løbende inden for området med henblik på at finde frem til en egnet aseptisk PET-påfyldningsløsning i forbindelse med flydende mejeriprodukter.
(83) Der er således mange virksomheder, der aktivt forsøger at fremme anvendelsen af PET til flydende mejeriprodukter og finde frem til løsninger i forbindelse med emballeringen af UHT-mælk. Det hedder i en uafhængig undersøgelse: "Der er næppe tvivl om, at aseptisk emballering i plastflasker er et af de mest dynamiske områder inden for levnedsmiddelemballering i dag. Ikke blot antallet af installationer vil fortsat stige væsentligt, men også omfanget af produkter.... Det kan forventes, at virksomheder som Sidel/Remy, Stork, Serac, Shibuya og Tetra Pak energisk vil foretage de nødvendige tekniske ændringer for efterhånden at gøre det muligt at emballere langtidsholdbare levnedsmidler med et lavt syreindhold i deres fyldemaskiner. Denne eksplosion inden for aktiviteterne på markedet er styret af forbrugernes forkærlighed for plastflasker og de økonomiske fordele, som aseptisk emballering har i forhold til den sammenlignelige hot-fill..."(32).
(84) Desuden bliver mælk med længere holdbarhed ("ESL-mælk", Extended Shelf Life) i stigende grad emballeret i PET. ESL-mælk er en ikke-aseptisk friskvare, som emballeres under ultrarene forhold, hvorved den får længere holdbarhed (ca. 30 dage). ESL-mælk er derfor en mellemløsning mellem aseptisk og frisk mælk. Sidel har solgt [...]* Combi SRU-maskiner [...]* til emballering af ESL-mælk med smag (Nesquick-mælk med chokolade- og banansmag). Lehman Brothers har anført: "Virkningen var den dobbelte produktionshastighed i forhold til de tidligere anvendte papkartoner, fleksibilitet med hensyn til emballagedesign, forbedret rentabilitet og en længere holdbarhed for andre produkter i produktlinjen"(33). Kommissionen har fået oplyst af tredjeparter, at ESL-mælk på nuværende tidspunkt emballeres i PET i en række europæiske lande. I f.eks. Nederlandene emballeres ESL-mælk med en holdbarhed på en måned i klar PET.
(85) Med hensyn til frugtsaft kan PET anvendes til emballering af langtidsholdbar frugtsaft, som påfyldes aseptisk. Sådanne produkter er allerede på markedet (Minute Maid 1-liter i Frankrig, Tropicana i Det Forenede Kongerige og Sinaasappelsap i Belgien). Barriereteknologien er tilgængelig. Combi SRA, som Sidel har udviklet, er således beregnet til aseptisk påfyldning af langtidsholdbare produkter (te, vand med smag, isotoniske drikke, frugtsaft og eventuelt mejeriprodukter med UV-barriereemballage). Sidel har allerede solgt [...]* Combi SRA-maskine [...]* til emballering af aseptisk te og appelsinsaft.
3.3.1.3. Iltbarriere
(86) Med hensyn til iltbarriereteknologier har Tetra ikke hævdet, at disse ikke findes. Adspurgte markedsaktører har bekræftet, at det med den eksisterende barriereteknologi er muligt at anvende PET, og at PET også anvendes på nuværende tidspunkt til mange typer "følsomme" produkter, f.eks. læskedrikke med frugtsmag, te og kaffe samt nogle typer frugtsaft og flydende mejeriprodukter. Det mest problematiske anvendelsesområde er ren frugtsaft.
(87) Kommissionens undersøgelse har vist, at der fortsat vil ske forbedringer af PET-barriereteknologien. Dette vil gøre PET til et endnu mere egnet materiale til emballering af flydende mejeriprodukter og frugtsaft. Undersøgelsen viste, at de fleste virksomheder, der er aktive inden for PET-emballering, allerede tilbyder løsninger inden for barriereteknologi. Både Tetra og Sidel har således med succes udviklet barriereteknologier, hvor der anvendes plasmacoating. Kommissionen konstaterede, at der er over 20 virksomheder, der er aktive på dette område med forskellige barriereløsninger. Den mest lovende fremtidige teknologi er en enkeltlags-PET-harpiks, som vil besidde de fornødne barriereegenskaber. Disse teknologier vil formentlig snart blive markedsført og vil radikalt ændre udbuddet af PET-barrierer.
(88) På baggrund af ovenstående er Kommissionen nået til den konklusion, at såvel teknologien inden for aseptisk påfyldning som barriereteknologien på nuværende tidspunkt gør det muligt at anvende PET til emballering af flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, og at disse teknologier begge vil blive forbedret hurtigt og fortsat vil blive forbedret i den nærmeste fremtid.
3.3.2. Omkostningsmæssige betragtninger
(89) Den anmeldende part har anført, at en af grundene til, at anvendelsen af PET ikke vil vokse så hurtigt i fremtiden på bekostning af karton, er de dermed forbundne højere omkostninger. Tetra gennemførte en omkostningsanalyse, som konkluderede, at omkostningerne ved at producere en PET-flaske er betydeligt højere end omkostningerne i forbindelse med en kartonemballage. Med hensyn til f.eks. 1-liters aseptisk frugtsaft var omkostningerne op til 50 % højere for PET, idet de yderligere omkostninger hidrørte fra hjælpematerialer på grund af behovet for en etikette og et skruelåg og fra højere udgifter til udstyr. En stor del af omkostningsforskellen blev tilskrevet påfyldnings- og SBM-processen. Man nåede frem til lignende resultater i forbindelse med mindre emballager og ikke-aseptiske processer i forbindelse med både frugtsaft og mælk.
(90) I Warrick-rapporten(34) nåede man frem til, at med hensyn til aseptisk emballering, "er PET på nuværende tidspunkt 30-40 % dyrere end karton", og anførte, at for at være konkurrencedygtig med hensyn til de samlede omkostninger vil emballageprisen skulle være 5-10 % lavere end omkostningerne i forbindelse med aseptisk karton for at opveje de lavere distributionsomkostninger ved kartonsystemer. Det hedder i rapporten, at selv med en nedsættelse af prisen på flasker med barrierer som følge af, at der produceres større mængder, vil omkostningerne fortsat være ca. 20 % højere end i forbindelse med kartoner. På grundlag heraf konkluderes det i rapporten, at "enhver anvendelse [af PET-flasker] vil være begrænset til nichemarkeder..."(35). Blandt de væsentligste muligheder for aseptisk emballering af mælk indgår en "eventuel mulighed for et ESL-produkt, der kan opbevares ved stuetemperatur - aseptisk påfyldt i en flaske uden barrierer"(36).
(91) Kommissionen undersøgte, i hvilket omfang det på nuværende tidspunkt og i fremtiden vil være muligt at tilbyde PET til en konkurrencedygtig pris i forhold til karton.
(92) Kommissionens markedsundersøgelse gav ikke et klart billede af omkostningerne ved PET-emballeringssystemer i forhold til kartonemballeringssystemer. Nogle markedsaktører har oplyst, at med hensyn til de fleste anvendelsesområder og navnlig med hensyn til produkter, der kræver en barriere, er PET dyrere. Hovedparten af de adspurgte virksomheder var imidlertid ikke i stand til at fastslå de nøjagtige omkostningsforskelle; for manges vedkommende skyldtes dette, at de ikke havde erfaring med begge materialer. Nogle tredjeparter (især de, der havde større erfaring med PET) oplyste Kommissionen om, at for dem var PET rent faktisk billigere end karton. En producent af ice tea oplyste, at emballageprisen for 1,5-liters PET-standard var ca. 25 % billigere end 1-liters karton. En anden producent af ice tea oplyste med hensyn til de samme produkter, at PET-prisen var 33 % lavere end karton. En producent af mælk havde gennemført en analyse, hvor omkostningerne i forbindelse med karton og PET ved emballering af 1-liters aseptisk mælk blev sammenlignet på grundlag af forskellige teknologier og design, og som klart viste, at PET var billigere i nogle tilfælde og særdeles konkurrencedygtig i andre tilfælde. Denne analyse bekræftede ikke de store forskelle mellem PET og karton, som den anmeldende part har oplyst.
(93) Tetra har ligeledes fremført, at emballeringsomkostningerne kun udgør en lille del (ca. 10 %) af slutproduktets pris. Der synes derfor ikke at være nogen grund til, at små prisforskelle mellem PET- og kartonemballeringssystemer skulle resultere i betydelige prisforskelle med hensyn til det detailprodukt, der sælges i supermarkeder. Grunden til, at produkter, der er emballeret i PET, er dyrere end kartonemballerede produkter, er, at drikkevarevirksomheder i starten positionerer dem som kvalitetsprodukter for at opnå en større indtjening på disse produktgrupper. Efterhånden som PET bliver indarbejdet på markedet, forventes det, at materialet også kan anvendes i segmenter for standardprodukter. I Italien og Australien, hvor anvendelsen af PET til frisk mælk er godt indarbejdet, er der stort set ingen prisforskel mellem frisk mælk, der er emballeret i karton, og frisk mælk, der er emballeret i PET.
(94) Et eksempel på en nylig indførelse af PET findes hos mejeriet OLMA i Tjekkiet. OLMA er for nylig begyndt at påfylde sin friske mælk og drikkeyoghurt i PET. Det oplyste, at "prisen for den nye PET-flaske i forhold til en standardkarton på markedet er ca. 30-40 % [højere], men dette forhold er fuldstændig irrelevant i forbindelse med vort nye produktionskoncept. Hvis det lykkes os at øge vor markedsandel inden for frisk mælk fra 3 til 11 %, ville alle de omkostninger, som projektet er forbundet med, blive relative"(37). OLMA's lancering af frisk mælk i PET-flasker har allerede været langt mere vellykket end forventet, idet "den kolossale efterspørgsel fra detailhandlende og forbrugerne efter den attraktive, transparente og lette flaske" hurtigt medførte et behov for en større kapacitet. OLMA har afgivet ordre på endnu en PET-linje hos Elopak Plastic Systems(38).
3.3.2.1. Sammenligning med omkostningerne i forbindelse med HDPE
(95) Tetra har også fremført omkostningerne som argument for, at anvendelsen af PET ikke vil vokse i mælkesegmentet på grund af de højere omkostninger i forhold til HDPE. Tetra har desuden anført, at PET er over 10 % dyrere end HDPE. I sit svar har Tetra opstillet en liste over fordelene ved HDPE til aseptisk emballering af mejeriprodukter. HDPE er forbundet med betydeligt lavere omkostninger end barrierebehandlet PET, der findes allerede aseptiske fyldemaskiner til HDPE, i forbindelse med PET kan flaskehalsen ikke være uden for centrum, og emballagen kan ikke forsynes med hank som i forbindelse med HDPE, steriliseringsprocessen er mere enkel og mindre følsom i forbindelse med HDPE end i forbindelse med PET, og endelig er det vanskeligt at genanvende pigmenteret PET.
(96) I PCI's analyse(39) blev det også undersøgt, hvordan PET klarer sig i forhold til HDPE, og det blev konstateret, at PET har samme funktionalitet som HDPE, men giver et bedre helhedsindtryk. Klare flasker understreger produktets friskhed og ser tiltrækkende ud på hylderne. Prisforskellen angives til at udgøre ca. 10 % for emballagen som helhed. Denne lange række kvaliteter har hidtil gjort, at PET er blevet koncentreret om visse dele af markedet for mejeriprodukter, hvor dets særlige kvaliteter giver det en klar fordel frem for de alternative muligheder. Disse segmenter omfatter frisk kvalitetsmælk i størrelser under 1 liter, mælkebaserede drikke i såvel familie- og portionspakninger som mælkedrikke i portionspakninger til børn(40).
(97) Kommissionens markedsundersøgelse bekræftede PCI's bemærkninger om, at PET har markedsføringsfordele i forhold til HDPE, navnlig i tilfælde, hvor der kan anvendes gennemsigtigt materiale. I det omfang, hvori der findes markedsføringsfordele, er der ingen grund til, at de lidt højere omkostninger i forbindelse med PET i forhold til HDPE skulle være til hinder for PET's muligheder for vækst. HDPE's højere omkostninger i forhold til karton satte således ikke en stopper for den hastige vækst i anvendelsen af HDPE på bekostning af karton i Frankrig. I sine bemærkninger af 3. oktober 2001 anførte Tetra et eksempel fra det franske marked for aseptisk mælk, som viste, at HDPE nu har opnået en markedsandel på næsten 30 %. HDPE til 1-liters aseptisk mælk var over 20 % dyrere end perforeret karton. Trods denne omkostningsforskel lykkedes det aseptisk mælk emballeret i HDPE at slå an på det franske mælkemarked på bekostning af karton.
3.3.2.2. Investeringsomkostninger
(98) Tetra har set nærmere på, hvilke investeringer der vil være nødvendige for at opnå den vækst i anvendelsen af PET, som Kommissionen forestiller sig, og fundet dem urealistiske. Tetra bruger mælkemarkedet i EØS som et eksempel på de investeringer, der er behov for. Tetra har fremført, at der på nuværende tidspunkt er ca. 4000 kartonfyldemaskiner installeret på mejerier i hele EØS. Hvis PET skulle tegne sig for 50 % af al emballering af mælk i 2005, vil dette indebære, at 2000 kartonfyldelinjer vil skulle udskiftes inden for de næste 3 år (9-12 måneder fra ordreafgivelse og indtil produktionslinjen vil være i drift). Da PET-fyldelinjer i gennemsnit kører med lidt større hastighed end kartonfyldelinjer, vil dette indebære, at der vil skulle installeres ca. 1500 PET-fyldelinjer. Gennemsnitsprisen for en PET-fyldelinje til produkter med et lavt syreindhold er ca. 10 mio. EUR. Dette betyder, at de samlede investeringer, som mejerier i EØS vil skulle foretage til udskiftningen af alene emballeringslinjer, vil udgøre 15 mia. EUR. Der vil være mange yderligere omkostninger forbundet med en sådan omstilling, f.eks. omkostninger som følge af en ændring af logistikkæden og markedsføringsstrategien.
(99) Kommissionen mener, at denne analyse er fejlagtig i flere henseender. For det første forudsagde Kommissionen ikke en vækst på 50 % i klagepunktsmeddelelsen(41). For det andet vil PET-fyldelinjer ikke kun erstatte karton, men også glas, dåser og HDPE. For det tredje forholder det sig således, at mens forbruget af almindelig hvid mælk i større emballager ikke forventes at stige væsentligt, forventes f.eks. forbruget af mælk i portionsflasker og mælk med smag at stige hurtigt ifølge PCI's analyse. Kapaciteten til sådanne produkter behøver derfor ikke nødvendigvis at erstatte den eksisterende kapacitet. For det fjerde synes investeringer i nye produktionslinjer ikke at have været til hinder for den hastige vækst i anvendelsen af PET i Italien, hvor det på blot to år opnåede en markedsandel på 10,5 % inden for frisk mælk(42). Selv Canadean(43) forventer, at denne hastige vækst vil fortsætte i Italien, og skønner, at "inden for sektoren for kølevarer kunne PET-flasker nå op på næsten 23 % i Italien i 2005". I Frankrig, hvor HDPE har taget markedsandele fra karton, gjorde de hurtige investeringer i HDPE-fyldelinjer til aseptisk mælk på tilsvarende måde HDPE i stand til at erobre ca. 10 % af dette marked på blot 6 år(44). For det femte har en kartonmaskine en levetid på ca. ti år, hvorfor det kan forventes, at i gennemsnit 10 % af den eksisterende kapacitet vil blive udskiftet hvert år. På grundlag af de oplysninger, som Tetra har fremlagt, vil der således blive udskiftet 400 kartonmaskiner årligt. Det er klart, at hvis kun en del af dette maskinsalg er i form af salg af PET-maskiner, kan det stadig udgøre en betydelig stigning i PET-kapaciteten.
(100) Kommissionen bemærker også, at de omkostninger, som Tetra har angivet i sin beregning af en gennemsnitlig PET-fyldelinje til produkter med et lavt syreindhold, er betydeligt højere end de omkostninger, som Sidel(45) har angivet i sine omkostningssammenligninger mellem forskellige PET-fyldelinjer. En aseptisk fyldelinje i standardudførelse (Alto) og en aseptisk kombilinje forventes begge ifølge Sidel at koste godt [4-7 mio.]* EUR og ikke 10 mio. EUR som anført af Tetra. OLMA's projekt i Tjekkiet kostede 2,7 mio. EUR og omfatter SBM-maskiner, lagerfaciliteter til flasker og fyldemaskinerne, som alt sammen blev installeret på fem måneder(46).
3.3.3. Markedsføringsmæssige betragtninger
(101) Markedsføring er en af de væsentlige fordele ved PET, som vil fremskynde væksten i anvendelsen heraf i de relevante produktsegmenter. De væsentligste fordele ved PET er dets styrke (i forhold til karton, HDPE og glas), ringe vægt (navnlig i forhold til glas), gennemsigtighed og glaslignende udseende (i modsætning til karton, HDPE og dåser). PET-emballage kan genlukkes/genforsegles og er ideel til produkter, der skal kunne tages med og indtages "undervejs" (i modsætning til karton, dåser og i et vist omfang glas og HDPE). Endelig er PET fleksibelt med hensyn til design (i modsætning til karton, dåser og glas). De væsentligste ulemper ved PET er omkostningerne til barrierer og dets lave lysbarriere.
(102) Kommissionens undersøgelse viste, at drikkevarevirksomheder, supermarkeder og forbrugere er særdeles begejstrede for PET på grund af disse fordele. Tetra har ikke anfægtet, at PET er et meget attraktivt emballeringsmateriale. Tetra har imidlertid fremført, at PET mister sin største fordel, gennemsigtigheden, når der er behov for en lysbarriere, navnlig med hensyn til UHT-mælk, som kræver en uigennemsigtig flaske. Tetra har fremført i denne henseende, at PET ikke besidder nogen markedsføringsmæssig fordel i forhold til HDPE. Kommissionen har imidlertid konstateret, at der på EØS-markedet findes uigennemsigtige PET-flasker, som er populære blandt forbrugerne. I nogle tilfælde kan der opnås en delvis gennemsigtighed ved at dække flasken men en halvtransparent film. En uafhængigt analysevirksomhed, PCI(47), har oplyst, at langtidsholdbar mælk med smag allerede med meget stor succes er blevet emballeret i PET på grundlag af denne metode. "PET-flasken til Nesquick er for øjeblikket i mange henseender den mest avancerede flaske. Den opnår en holdbarhed på 60-90 dage ved at kombinere følgende: den føres fra en blæsemaskine direkte ind i en aseptisk fyldemaskine, flasken har en folieforsegling for at forbedre barrieren, skader fra UV-lys forhindres gennem brug af en påkrympet PETG-etikette, og emballagen distribueres i kølekæden."
3.3.4. Vækstprognoser
(103) På baggrund af den nylige og kommende teknologiske udvikling samt omkostningsmæssige og markedsføringsmæssige betragtninger har Kommissionen konkluderet, at anvendelsen af PET vil stige betydeligt i de fælles produktsegmenter i de næste 5 år.
(104) Ved vurderingen af den potentielle vækst i anvendelsen af PET baserede Kommissionen sig på forskellige data fra undersøgelser, der var udført for Tetra (Canadean), uafhængige analyser (PCI - PET-emballering, harpiks og genanvendelse, "'PET's potentiale med hensyn til emballering af flydende mejeriprodukter", 2001 Limited, forskningsrapport fra Warrick vedrørende emballagemarkeder (2000) og Pictets rapport "Europæiske emballeringsmaskiner", september 2000) foruden markedsundersøgelsen. Resultatet af hver af disse undersøgelser vurderes nedenfor.
3.3.4.1. Canadeans undersøgelse for Tetra(48)
(105) I den undersøgelse fra Canadean, som var bestilt af Tetra, forudses ingen betydelig vækst for PET inden for flydende mejeriprodukter og frugtsaft. Med hensyn til mælk tegner PET sig nu for 0,5 %, og denne andel forventes at stige til 1,2 % indtil 2005, og med hensyn til frugtsaft tegner PET sig nu for 0,5 %, som forventes at stige til 1,1 % indtil 2005. Canadeans resultater fremgår af nedenstående tabeller:
Tabel 5
Emballeringsmaterialer til flydende mejeriprodukter og frugtsaft. 2000 (faktisk) og prognose for 2005((Undersøgelse fra Canadean forelagt for Kommissionen den 24. august 2001.))
TABELPOSITION
(106) Markedet for flydende mejeriprodukter forventes ifølge Tetra ikke at stige samlet set og vil mængdemæssigt forblive på ca. 30,5 mia. liter; fordelingen mellem aseptisk og ikke-aseptisk forventes også at forblive ret konstant. Markedet for frugtsaft forventes at nå op på 10 mia. liter i 2004; fordelingen mellem frugtsaft, der skal opbevares på køl, og frugtsaft, der kan opbevares ved stuetemperatur, forventes at forblive på samme niveau.
(107) Canadean forudser en hurtigere vækst for læskedrikke med frugtsmag og te og konkluderer, at PET i disse segmenter vil true karton og vinde markedsandele fra karton.
Tabel 6
Emballeringsmaterialer til ikke-kulsyreholdige læskedrikke med frugtsmag samt ice tea og kaffe. 2000 (faktisk) og prognose for 2005((Undersøgelse fra Canadean forelagt for Kommissionen den 24. august 2001.))
TABELPOSITION
(108) Ifølge Tetra forventes markedet for læskedrikke med frugtsmag samlet set at vokse til 3,5 mia. liter; opdelingen mellem læskedrikke, der kan opbevares ved stuetemperatur, og læskedrikke, der skal opbevares på køl, forventes at forblive ret konstant, selv om der blive tale om en mindre stigning i sidstnævnte sektor. Markedet for te/kaffe forventes at nå op på 2,7 mia. liter i 2004.
(109) I Canadeans undersøgelse fremføres en række argumenter for, hvorfor balancen mellem karton og PET formentlig ikke vil blive alvorligt forrykket i Europa i fremtiden. Canadean har opstillet en liste over begivenheder, som vil skulle indtræffe, for at PET's andel vil stige drastisk. For det første vil en multinational drikkevarevirksomhed skulle gå i spidsen med PET-emballering i hele Europa. Efter Canadeans opfattelse vil dette sandsynligvis ikke ske med hensyn til flydende mejeriprodukter. For det andet vil priserne på produkter, der er emballeret i PET, over en længere periode skulle fastsættes betydeligt lavere end priserne på de tilsvarende kartonemballerede produkter. Produkter, der er emballeret i PET, vil også skulle tilbydes til priser, der ligger betydeligt under priserne på de tilsvarende produkter, der er emballeret i HDPE. For det tredje vil der skulle udvikles en emballagestørrelse eller et udbud af størrelser, som imødekommer forbrugerefterspørgsel, der ikke hidtil er blevet tilfredsstillet. For det fjerde vil distributørernes egne mærker og de mindre drikkevarevirksomheders mærker også skulle begynde at anvende PET-emballage og dermed følge en multinational virksomheds eksempel. Endelig er eksemplet fra Italien enestående og vil sandsynligvis ikke forekomme på ny i EØS.
(110) Kommissionen kan ikke godtage Canadeans argumenter og mener, at Canadeans prognoser er alt for pessimistiske.
i) Førende multinational virksomhed
(111) Canadean mener, at PET vil skulle indføres af en førende multinational drikkevarevirksomhed, som kan presse ændringerne igennem i sit eget system, med de detailhandlendes og forbrugernes accept, og tvinge konkurrenterne til at følge trop. Selv om Kommissionen er enig i, at en sådan virksomheds indførelse af PET måske vil kunne fremskynde den fart, hvormed PET-flasker vinder udbredelse, er dette ikke en nødvendig betingelse for en betydelig vækst i anvendelsen af PET. Kommissionen mener også, at Parmalat, det italienske mejeri, som var den væsentligste drivkraft bag den hastige vækst, som PET oplevede i Italien, som forkæmper på europæisk plan kunne fremme PET's indtrængen i Europa yderligere. Selv om Parmalats aktiviteter i forbindelse med PET i Europa hovedsagelig har været koncentreret om Italien, er virksomheden også repræsenteret i over 20 lande, herunder Frankrig, Spanien, Tyskland, Portugal og Det Forenede Kongerige, og har betydelige aktiviteter i hele verden. Parmalat kunne også udvikle sin vellykkede italienske model i andre lande. Desuden har Kommissionen konstateret, at andre multinationale virksomhed, f.eks. [...]*, aktivt fremmer salget af flydende mejeriprodukter i PET.
(112) Uanset en sådan drivkraft er det klart fremgået af Kommissionens markedsundersøgelse, at PET er det foretrukne emballeringsmateriale i markedsføringsøjemed og med hensyn til anvendelighed for forbrugerne. Det vil derfor ikke være nødvendigt at presse på for at få PET ind på markedet, da både producenter og forbrugere synes at foretrække denne emballeringsløsning. Ligeledes syntes de detailhandlende ikke at være imod, at PET blev indført inden for en lang række produkter. Med hensyn til mælk, frugtsaft, ice tea og sportsdrikke havde de fleste detailhandlende således PET som det første eller det andet blandt deres fortrukne emballeringsmaterialer. Tredjeparter var heller ikke i tvivl om, at PET i højere grad vil trænge ind på markedet i fremtiden, selv om begejstringen for PET som emballeringsmateriale klart var landerelateret (kendskabet til PET er f.eks. større i Frankrig og Italien end i Sverige og Finland) og produktrelateret (producenter af ice tea er mere vant til PET end hovedparten af de tyske producenter af flydende mejeriprodukter).
(113) I denne forbindelse kan tilstedeværelsen af den førende multinationale leverandør af PET-maskiner (Sidel) have større indflydelse på, hvor hurtigt producenter af flydende levnedsmidler er rede til at emballere en del af deres produktion i PET. Ved at have erfaringer i en lang række lande vil en sådan virksomhed kunne forventes at trække på de erfaringer, der er gjort i forbindelse med producenter på markedet i de senere omsætningsled, navnlig omdannere, og samarbejde med dem med henblik på en vellykket indførelse af PET. Kommissionen er af den opfattelse, at en stor international leverandør af SBM-maskiner sammen med store uafhængige omdannere vil have tilskyndelse og magt til at fremme indførelsen af PET hos flest mulige virksomheder. Kommissionens undersøgelse har bekræftet, at omdannere i samarbejde med Sidel meget aktivt har forsøgt at fremme anvendelsen af PET til emballering af mærkevareprodukter.
ii) Priser
(114) Canadean har fremført, at den detailpris, hvortil produkter, der er emballeret i PET, lanceres, bør ligge under prisen på de tilsvarende produkter, der er emballeret i karton og HDPE. Der er ingen indlysende grund til, at dette skulle være tilfældet, og Canadean begrunder kun i ringe udstrækning, hvorfor dette skulle være en betingelse for en betydelig vækst. Som Canadean viser, er PET blevet indført med stor succes i f.eks. Italien i forbindelse med frisk mælk og har vundet betydelige markedsandele, selv om det blev tilbudt til samme pris som karton.
(115) I betragtning af PET's mange fordele i forhold til karton og forbrugernes vilje til at acceptere de produkter, der udbydes i PET-emballage, er det ikke umiddelbart klart, hvorfor det er nødvendigt at tilbyde denne fordelagtige emballage til en lavere pris end andre emballeringsmuligheder.
iii) Emballagestørrelse
(116) Canadean har anført, at emballagestørrelser og udbuddet af størrelser vil skulle udvikles for at imødekomme forbrugerefterspørgsel, der ikke er blevet tilfredsstillet. Dette argument er baseret på den antagelse, at PET er et supplement til karton og opnår fodfæste ved at skabe ny vækst på markedet. Som det ses i segmentet for ice tea vil PET i første omgang være henvendt til markeder, hvor en indtrængen er mulig på grundlag af vækst på markedet, for at opnå højere avancer end ved at udsætte sig for en hårdere konkurrence på langsomt voksende markeder. Der er imidlertid ingen grund til, at anvendelsen af PET ikke skulle vokse betydeligt på markeder, hvor væksten på markedet er begrænset. Desuden er det allerede muligt at fremstille PET-emballage i en lang række størrelser, da PET er mere fleksibelt med hensyn til design og størrelser end karton. Kommissionen anser derfor denne betingelse for at være opfyldt på nuværende tidspunkt.
iv) Detailhandlende og små producenter
(117) Endelig har Canadean anført, at distributørernes egne mærker og de mindre drikkevarevirksomheders mærker også vil skulle begynde at anvende PET. Der er imidlertid intet til hinder for, at detailhandlende eller mindre drikkevarevirksomheder kunne begynde at anvende PET. Kommissionens markedsundersøgelse viste ingen uvilje fra de detailhandlendes side mod at acceptere PET som emballage til "følsomme" produkter. Der er heller ingen grund til, at mindre virksomheder ikke skulle være rede til at gå over til PET. Et stort antal mindre italienske mejerier, som svarede på markedsundersøgelsen, emballerer således allerede i PET, og langt hovedparten af resten var interesserede i eller havde planer om at indføre PET-emballering til deres produkter. Tetra anførte selv i en pressemeddelelse fra november 2000, at "der er stadig adskillige små og mellemstore uafhængige operatører i hele landet [Italien], som dækker behovene blandt befolkningen i de lokale landsbyer og landdistrikter. Nogle af dem følger den nye internationale tendens, der begyndte at udvikle sig i slutningen af 1990'erne, hvor stadig flere mejerier begyndte at emballere pasteuriseret kvalitetsmælk i 1-liters PET-flasker."
v) Eksemplet fra Italien er enestående
(118) Det fremgår af dataene fra Canadean, at PET allerede i 2000 havde opnået 4,5 % af det italienske marked for flydende mejeriprodukter som helhed (frisk/ikke-aseptisk og UHT/aseptisk mælk), og at over 10 % af det italienske marked for frisk mælk anvendte PET i 2000. PET blev anvendt som emballage til 150 mio. liter mælk i Italien og kun 26 mio. liter i resten af EØS. Dette viser, at der er gode muligheder for en stigning i andre regioner, hvis eksemplet fra Italien følges. Ligeledes i segmentet for frugtsaft var den samlede mængde PET i Vesteuropa 45 mio. liter. Blot tre lande, Schweiz (18 mio. liter), Det Forenede Kongerige (9 mio. liter) og Belgien (8,5 mio. liter), tegnede sig for tre fjerdedele af den samlede mængde.
(119) I sit svar har Tetra fremført, at eksemplet fra Italien ikke kan tjene som grundlag for udviklingen i resten af EØS. Grunden hertil er, at den relative succes, som PET-emballering til frisk mælk har haft i Italien, opstod under meget specielle omstændigheder, som formentlig ikke vil være til stede andre steder i EØS. Parmalat lancerede PET som et middel til at øge salg og indtjening, og virksomhedens konkurrent, Granarolo, fulgte efter med sin egen PET-emballage og en reklamekampagne. Dette udhulede efter Tetras opfattelse enhver rentabilitet, som kunne have været resultatet af indførelsen af PET og kunne sagtens afskrække andre mejerier fra at gå ind på markedet.
(120) Det fremgår imidlertid, at mindre og mellemstore uafhængige mejerier i Italien er begyndte at emballere deres produkter i PET-flasker og dermed følger de to store mejeriers eksempel. Tetra har for nylig solgt [...]* Tetra Plast LX-2 til [...]*, en omdanner [...]*, som gør det mulig for disse mindre mejerier at levere mælk i PET uden at skulle afholde de fulde investeringsomkostninger.
(121) Det italienske marked har måske været det første til at udvikle PET i forbindelse med mælk, men Kommissionen mener ikke, at det er enestående. På markederne for frisk mælk i Belgien, Nederlandene og Østrig er man allerede begyndt at anvende PET. Trods Tetras argument om, at mejerierne på det store marked for frisk mælk i Det Forenede Kongerige allerede har foretaget betydelige investeringer i omstillingen fra karton til HDPE-flasker og derfor ikke er rede til nu at skifte til PET på kort eller mellemlang sigt, har Canadean oplyst, at flydende mejeriprodukter i PET vil blive lanceret i Det Forenede Kongerige i løbet af 2001 igennem to store supermarkedskæder ([...]*). Mælk i PET forventes også at blive lanceret i Spanien fra 2003.
vi) Konklusion med hensyn til Canadeans undersøgelse af væksten i anvendelsen af PET
(122) Kommissionen har derfor konkluderet, at de faktorer, som ifølge Canadean er nødvendige for en betydelig vækst, i vidt omfang allerede er til stede eller vil indtræffe i en nær fremtid. Desuden har Canadean allerede erkendt, at PET vil opnå en betydelig succes i visse segmenter på specifikke nationale markeder og i hele EØS, navnlig i sektoren for te- og kaffebaserede produkter.
(123) Det er også vigtigt at bemærke, at der blev rejst tvivl om Canadeans prognoser ved den mundtlige høring. For det første blev det påvist, at den avancerede prognosemodel for drikkevareindustrien, som Canadean har udviklet sammen med City University of London, ikke blev anvendt ved udarbejdelsen af prognoserne for Tetra. I stedet anvendte Canadean en model(49), som betragter tidligere vækst som en indikator for fremtidig vækst og ser bort fra den fremtidige teknologiske udvikling, som kendetegner barriereteknologien. For det andet er prognoserne ikke baseret på udsagn fra kunder eller supermarkeder, mens Kommissionens markedsundersøgelse tog højde for synspunkterne blandt disse aktører. I betragtning af, at beslutningen om at emballere produkter i PET siges at være kundestyret, er en undersøgelse, som ikke tager højde for kundernes synspunkter, ikke specielt velfunderet.
(124) Af ovenstående grunde synes Canadeans prognoser for væksten i anvendelsen af PET alt for pessimistiske. Foruden teknologiske forbedringer har Kommissionen nøje undersøgt PET-markedets forventede vækst i de nye segmenter for "følsomme" produkter (flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag, te/kaffe) set fra parternes, tredjeparters og uafhængige analysevirksomheders synsvinkel.
3.3.4.2. Canadeans uafhængige undersøgelser inden fusionen
(125) Canadean udarbejder årsrapporter med analyser af forskellige drikkevaresegmenter. Kommissionen har fra tredjeparter fået rapporter vedrørende tre af de fire relevante segmenter: frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te. Der foreligger ingen uafhængig rapport fra Canadean vedrørende flydende mejeriprodukter (en uafhængig undersøgelse fra en anden virksomhed, PCI, analyseres nedenfor).
(126) Canadeans beregninger over PET's indtrængen i segmentet for frugtsaft i 2000 fremgår af tabel 7. Der er tale om et øjebliksbillede for 2000, og der er ikke medtaget vækstprognoser. Det er vigtigt at bemærke, at PET var ikke-eksisterende i segmentet for frugtsaft i Europa i 2000 (det er nu med), og at Europa besidder et kolossalt vækstpotentiale, hvis eksemplet i andre regioner følges.
Tabel 7
Andel af forbrug efter emballeringsmateriale
TABELPOSITION
Kilde:
Canadean Global Juice and Nectar Report 2000
(127) I sine bemærkninger af 3. oktober 2001 hævdede den anmeldende part, at udviklingen i andre regioner, f.eks. Nordamerika og Oceanien, ikke var relevant i forbindelse med en analyse af det europæiske marked. Tetra gjorde gældende, at USA's erfaringer med PET i forbindelse med frugtsaft ikke kunne inddrages på grund af den almindelig udbredte anvendelse af hot-fill, som ikke accepteres af de europæiske forbrugere af smagsmæssige årsager. Kommissionen har imidlertid konstateret, at hot-fill anvendes i stor udstrækning på nogle europæiske markeder, f.eks. Tyskland. Under alle omstændigheder betyder den nylige udvikling inden for aseptisk PET-påfyldning af drikkevarer med et højt syreindhold (hvilket Tetra har erkendt er muligt i modsætning til drikkevarer med et lavt syreindhold), at der snarere kan anvendes aseptisk påfyldning end hot-fill for at imødekomme europæernes præference for aseptisk påfyldte flydende levnedsmidler.
3.3.4.3. PCI-undersøgelse vedrørende "PET's potentiale med hensyn til emballering af flydende mejeriprodukter" (2001) ("PCI-undersøgelsen")
(128) PCI har anført, at med udviklingen inden for aseptisk påfyldning af PET er der mulighed for, at PET kan blive et alternativ til aseptisk karton og således i betydelig grad øge sit potentiale på markedet for mejeriprodukter og dermed ikke længere blot blive anvendt til korttidsholdbar frisk mælk, der sælges via køledistributionssystemer(50). Ifølge PCI giver standard-PET en vis beskyttelse og er en tilstrækkelig barriere for korttidsholdbare produkter. Når der er behov for en længere holdbarhed, skal der anvendes andre emballagetyper (f.eks. belagte kartoner eller plastflasker med et barrierelag). Alternativt kan PET's UV-barriere forbedres ved tilføjelse af beskyttede UV-barriereforbindelser eller ravfarvet pigmentering.
(129) Emballeringen af langtidsholdbare produkter gør det muligt for varemærkeindehavere at lade påfyldningen af PET ske på centraliserede steder med stordriftsproduktion og transportere produkterne til salgssteder i et stort område. Emballeringen imødekommer derfor de behov, som den moderne mejerisektor har. PCI forventer imidlertid ikke, at PET vil gøre indhug i de nederste prisgrupper af markedet for hvid mælk. "Vi forventer ikke, at det i særlig stor udstrækning vil lykkes PET at erstatte de eksisterende emballager - navnlig kartoner og HDPE - i sektoren for frisk mælk, hovedsagelig fordi dette i det store og hele er et prisfølsomt segment. Der er imidlertid undtagelser, frem for alt i Italien, hvor kvalitetssegmentet Alta Qualita allerede i vidt omfang er gået over til PET. Eksemplet fra Italien kan indebære muligheder for andre mejerivirksomheder, som ønsker at differentiere de forskellige varianter af almindelig mælk"(51).
(130) Ifølge PCI-undersøgelsen vil PET formentlig ikke gøre indhug inden for aseptisk mælk, et segment, som tegner sig for mindst 45 % af mælkemarkedet. I forbindelse med denne forudsigelse har PCI muligvis ikke taget højde for udviklingen inden for lysbarriereteknologier til hvid UHT-mælk. PCI viser også, at der allerede er blevet lanceret mejeriprodukter i PET-flasker i følgende medlemsstater: Belgien, Nederlandene, Italien og Det Forenede Kongerige. PCI forudser, at PET vil opnå en andel på 9,2 % i forbindelse med almindelig frisk mælk i Europa indtil 2005 og 25 % i forbindelse med andre mælkebaserede drikke. Ifølge PCI er segmentet for "andre mælkebaserede drikke"(52)"en af de sektorer af markedet for flydende mejeriprodukter, som er i hastig vækst i Europa... En af de mest succesrige sektorer, der er opstået for nylig, har været smagstilsatte mælkedrikke, der er baseret på mælk og yoghurt"(53). Det samlede forbrug af PET til mejeriprodukter forventes at stige fra 4000 til 43000 tons i Europa i 2005. Ifølge PCI "er dette en realistisk prognose"(54).
3.3.4.4. Forskningsrapport fra Warrick vedrørende emballagemarkeder (2000)(55) ("Warrick-rapporten")
(131) Ifølge Warrick-rapporten, en anden uafhængig undersøgelse vedrørende sektoren for emballering af flydende levnedsmidler, tegner mælk og frugtsaft sig for ca. 80 % af mængden af aseptisk emballerede produkter i Vesteuropa.
(132) De aseptiske mælkemarkeder i Vesteuropa er "mættede - i mange tilfælde svagt faldende. Aseptiske PET-systemer vil derfor normalt snarere erstatte andre emballagetyper end stige som følge af en øget efterspørgsel(56). Anvendelsen af et større udvalg af emballager betyder, at virksomhederne med større sandsynlighed vil anvende aseptisk påfyldning, da de ikke er begrænset til at anvende 'brik'-kartoner, der normalt forbindes med økonomiprodukter"(57).
(133) På markedet for frugtsaft "er kartoner på længere sigt truet af plastflasker. Som følge af den stigende betydning af kvalitets- og mærkevareprodukter vil der blive lagt større vægt på emballagedesign, der vil gøre kartondesign i stand til at kunne anvendes til kvalitetsprodukter. Fortsatte forbedringer med hensyn til udformning, hældefaciliteter, lukkeanordninger osv. vil være vigtige på dette marked. Kartonsystemerne vil skulle sørge for, at deres omkostningsfordel på markeder med stort volumen fastholdes gennem øgede linjehastigheder, lavere emballeringsomkostninger og forbedret effektivitet"(58). "Den succes, som frugtsaft med konserveringsmidler i plastflasker har haft, kan påvirke efterspørgslen efter aseptiske kartonsystemer". "Mulighederne i sektoren for frugtsaft vil afhænge af, at virksomhederne udforsker anvendelsen af forskellige emballagetyper og -design"(59).
(134) I f.eks. Frankrig har aseptisk påfyldte plastflasker (PET og HDPE) nu en betydelig andel af markedet for ren kvalitetsfrugtsaft. Plastflasker har imidlertid kun i ringe udstrækning gjort sig gældende i noget andet land i sektoren for langtidsholdbare kvalitetsprodukter(60). I segmentet for te "vil aseptisk PET på de fleste markeder formentlig blive den væsentligste emballagetype, mens kartoner fortsat vil være dominerende i Tyskland"(61).
(135) Warrick-rapporten indeholder en række konklusioner med hensyn til PET's samlede indtrængen på det aseptiske marked for "følsomme" produkter. Det hedder i rapporten, at "plastflasker har oplevet den hurtigste vækst inden for emballering af flydende levnedsmidler og forventes at være den emballagetype, der vil vokse hurtigst i de kommende 3 år. Hovedparten af væksten vil være i forbindelse med PET-flasker, navnlig til drikkeklar te. HDPE-flasker tegner sig for øjeblikket for ca. halvdelen af flaskeforbruget"(62). Den sektor, der er vokset hurtigst i de seneste år, har været drikkeklar te og nye drikkevarer, f.eks. vand med smag og sportsdrikke. Disse forventes også at være de sektorer, der vil vokse hurtigst i de næste par år(63).
(136) Warrick-rapporten forudser, at anvendelsen af aseptisk påfyldning vil stige med ca. 50 % indtil 2003. Hovedparten af stigningen vil være i forbindelse med PET, hvis anvendelse vil blive ca. fordoblet til omkring 2 mia. enheder(64). Værdien af det samlede aseptiske marked i Europa var 4,5 mia. EUR i 1999. Heraf tegnede aseptisk kartonemballering sig for over 3,5 mia. EUR i 1999.
3.3.4.5. Analyserapport fra Pictet - "Europæiske emballeringsmaskiner", september 2000 ("Pictet-rapporten")
(137) Pictet-rapporten forudser en stærk vækst for PET. Ifølge rapporten "forventes efterspørgslen efter PET at stige med 10 % p.a."(65). "Den fremtidige vækst vil i vidt omfang blive støttet af anvendelsen af PET-flasker med forbedrede barriereegenskaber, som kan påfyldes iltfølsomme produkter"(66). "Da forbrugerne i stigende grad forlanger PET-emballering af mælk, frugtsaft og saucer, er det af største vigtighed at have en aseptisk påfyldningsløsning i forbindelse med PET-flasker"(67).
(138) Ifølge Pictet-rapporten er PET takket være de nylige forbedrede barriereegenskaber "nu også ved at blive en attraktiv emballeringsmulighed for andre iltfølsomme produkter, f.eks. mælk og frugtsaft, hvilket giver væsentlige muligheder på markedet"(68). Det hedder videre: "de gunstige markedsudsigter for PET-beholdere skulle efter vor opfattelse ikke blive påvirket negativt af aseptiske kartoner, som for øjeblikket også anvendes til iltfølsomme produkter. Vi mener, at PET-beholdere har klare komparative fordele i forhold til aseptisk kartoner (se nedenstående tabel), og vi forventer, at plast hurtigt vil vinde terræn i forhold til karton"(69). "Vi forventer, at væksten i salget af kartoner til frugtsaft vil falde, da frugtsaft i stigende grad vil blive emballeret i PET-flasker (s. 15). Efterhånden som aseptisk påfyldning bliver standard for PET-aftappere, vil spørgsmålet om påfyldning af flasker med iltfølsomme flydende levnedsmidler, f.eks. frugtsaft, ikke længere være en forhindring"(70). Med hensyn til mælk forventer Pictet en "udvikling, hvor kartoner erstattes med PET-flasker"(71).
3.3.4.6. Parternes prognoser
(139) Sidel har fremlagt en række skøn over, hvordan virksomheden forudser, at PET-markederne vil udvikle sig. I sit Dossier de Presentation(72) forudser Sidel en årlig vækst på [...]* for frugtsaft, te og isotoniske drikke. Indtil 2005 vil salget af PET inden for disse produktområder efter Sidels skøn stige med [...].* På sit årsmøde(73) anførte Sidel, at segmentet for frugtsaft, te og isotoniske drikke "i stigende grad gik over til PET,...på bekostning af karton og glasbeholdere". I et interview med PET Planet(74) udtalte Francis Olivier endvidere: "Jeg forudser, at PET-markedet vil blive fordoblet inden for kort tid...Nye anvendelsesmuligheder vil omfatte øl, mælk, frugtsaft...". Det fremgår heraf, at de fælles produktsegmenter efter Sidels opfattelse i stigende grad vil blive produceret i PET i fremtiden.
(140) Tetra forudser en hastig vækst for markedet for aseptisk PET-påfyldning (kun solgt til kunder i de fælles produktsegmenter). Inden for de seneste tre år er antallet af maskiner, der er installeret i EØS, steget med [70-80 %]*, med den største stigning i 2000. Denne markedsvækst forventes at fortsætte i de kommende år med [20-30 %]* årligt(75).
3.3.4.7. Markedsundersøgelse
(141) Kommissionens markedsundersøgelse viste, i hvilket omfang markedsaktørerne forventede, at anvendelsen af PET ville stige i fremtiden. Tredjeparternes holdninger hertil er meget forskellige, afhængigt af typen af tredjepart, oprindelsesland og erfaringer med PET. Ifølge f.eks. tyske producenter af mælk var der kun ringe muligheder for vækst i den nærmeste fremtid, mens italienske og belgiske producenter var langt mere optimistiske. Endvidere var producenter af ice tea meget optimistiske og forventede en hurtig vækst for PET på bekostning af karton.
(142) Generelt mente markedsaktørerne, at anvendelsen af PET på kort sigt vil opleve en betydelig vækst inden for "følsomme" produkter. Med hensyn til de tredjeparter, som så sig i stand til at angive andelen af de "følsomme" produkter, der vil blive emballeret i PET i 2005, konstaterede Kommissionen, at PET i gennemsnit vil tegne sig for 40 % inden for mælk, 30 % inden for frugtsaft, 40 % inden for læskedrikke med frugtsmag og over 50 % inden for ice tea. Tredjeparter, der ikke var i stand til at forudsige PET's nøjagtige andel i fremtiden, gav Kommissionen et vist indblik med hensyn til deres vurdering af den fremtidige vækst. En større virksomhed, der opererer på markedet for "følsomme" produkter, anførte: "Hvis det er omkostningseffektivt og acceptabelt for forbrugerne, vil der formentlig være en tilskyndelse til at skifte fra karton til PET på grund af de faktorer, der på nuværende tidspunkt adskiller karton og PET, herunder image hos forbrugerne og accept fra forbrugernes side, emballagedifferentiering, robusthed og effektiv mulighed for genlukning". En anden virksomhed anførte: "Vi mener, at teknologien allerede findes til at kunne udvikle gode ilt- og lysbarriereegenskaber, og at PET vil opleve en hastig vækst i de fire nævnte sektorer."
(143) Kommissionens undersøgelse viste, at tredjeparter var meget entusiastiske med hensyn til den fremtidige vækst i anvendelsen af PET, når forbedringerne inden for barriereteknologi bliver veletablerede. En leverandør af SBM-maskiner anførte: "vi er af den faste overbevisning, at PET takket være barriereteknologien vil kunne vinde markedsandele fra karton i forbindelse med frugtsaft". Hovedparten af de adspurgte forudså i så fald, at PET vil opleve en hastig vækst på bekostning af karton i forbindelse med både mælk og frugtsaft i den nærmeste fremtid. PET betragtes som et konkurrencedygtigt materiale på grund af dets iboende fordele: transparent, letbearbejdeligt, letanvendeligt, lave omkostninger og genanvendeligt. Forudsat at barriereteknologien bliver en indarbejdet teknologi, forventer et stort antal markedsaktører, at PET i de kommende 4-5 år vil nå op på over 50 % inden for mælk og frugtsaft på bekostning af karton. En stor virksomhed, der er aktiv inden for barriereteknologi, forudså, at med en yderligere omkostningsreduktion i forbindelse med deres teknologi og forbedringer inden for PET-produktionsøkonomien (dvs. blæsning) vil PET konkurrere effektivt med karton og føre til, at dette materiale i vidt omfang får fodfæste i dette segment.
3.3.5. Konklusion med hensyn til den nuværende anvendelse og væksten i anvendelsen af PET i fælles produktsegmenter
(144) På baggrund af ovenstående er Kommissionen nået til den konklusion, at der allerede er en betydelig overlapning mellem PET og karton i segmenterne for læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, hvor PET allerede tegner sig for henholdsvis 20 % og 25 %. PET vil fortsat gøre indhug i disse segmenter på bekostning af karton(76). Efter et forsigtigt skøn, hvorefter PET vil nå op på 30 % i hvert af disse segmenter indtil 2005, vil PET blive anvendt som emballage til 800 mio. liter te/kaffe (inkl. sportsdrikke) og 1 mia. liter læskedrikke med frugtsmag.
(145) Selv om PET på nuværende tidspunkt generelt kun i begrænset omfang er til stede inden for flydende mejeriprodukter og frugtsaft i hele EØS, har PET en betydelig position inden for flydende mejeriprodukter og frugtsaft i visse medlemsstater, f.eks. Italien, Belgien, Nederlandene, Frankrig og Det Forenede Kongerige.
(146) Forbedringerne inden for barriereteknologi og aseptisk PET-påfyldning forventes at øge PET's position i alle fire relevante produktsegmenter. Kommissionen har nøje vurderet parternes bemærkninger og prognoser, undersøgelser fra tredjeparter, svar på markedsundersøgelsen og en evaluering af de teknologiske forbedringer. Det konkluderes, at anvendelsen af PET i de kommende fem år vil stige betydeligt i segmentet for flydende mejeriprodukter og frugtsaft.
(147) Kommissionen finder det realistisk at forvente, at PET når op på mindst 10-15 % inden for frisk mælk og 25 % inden for smagstilsatte og andre mælkebaserede drikke indtil 2005. Anvendelsen af PET til UHT-mælk (som tegner sig for ca. 50 % af det samlede mælkemarked i EØS) er usikker, selv om den relevante lysbarriereteknologi findes. Væksten vil afhænge af udviklingen inden for aseptisk påfyldning af produkter med et lavt syreindhold og omkostningsreduktioner. Kommissionen mener, at PET har betydelige muligheder i det mindste inden for mindre, kvalitetssegmenter for aseptisk mælk, f.eks. portionsemballager. Såfremt PET når op på mindst 15 % inden for frisk mælk, 25 % inden for andre mælkebaserede drikke og kun 1 % inden for UHT-mælk indtil 2005, vil PET blive anvendt som emballage til ca. 3 mia. liter årligt (dette udgør ca. 9 % af det samlede europæiske marked for flydende mejeriprodukter).
(148) Med hensyn til frugtsaft forventer Kommissionen på grundlag af markedsundersøgelsen, at der vil ske et betydeligt skift fra glas til PET og et mere begrænset skift fra karton til PET. Store drikkevarevirksomheder har allerede lanceret frugtsaft i PET, bl.a. varemærkerne Minute Maid og Tropicana. Kommissionen mener, at det er realistisk at forvente, at PET indtil 2005 vil nå op på mindst 20 % af det samlede marked for frugtsaft i EØS; dermed vil ca. 2 mia. liter frugtsaft blive påfyldt i PET. Dette ligger stadig betydeligt under det niveau, som PET er nået op på i Nordamerika og Oceanien.
3.4. Konkurrence mellem PET og karton inden for overlappende produkter
(149) I betragtning af, at karton og PET er tekniske substitutionsprodukter, dvs. begge materialer kan emballere de samme produkter, og på grundlag af væksten i anvendelsen af PET i de fælles produktsegmenter undersøgte Kommissionen også, om karton- og PET-emballeringssystemer er indbyrdes substituerbare i et sådant omfang, at de bør henregnes til det samme produktmarked i forbindelse med den konkurrenceretlige analyse.
(150) Tetra har fremført, at selv om de to materialer kan anvendes til emballering af de samme produkter, udgør PET- og kartonemballeringssystemer særskilte produktmarkeder, og prissætningen i forbindelse med det ene system begrænser ikke prissætningen i forbindelse med det andet. Grunden hertil er, at den væsentligste faktor for valget af emballeringssystemer er slutproduktets markedsføringsmæssige differentiering, udformning, positionering og forbrugermålgruppe.
3.4.1. Konkurrence på detailmarkedet
(151) Tetra har anført, at drikkevarevirksomheder normalt anvender PET til kvalitetsprodukter og forbeholder anvendelsen af karton til bulkprodukter med lav avance til prisbevidste forbrugere. Som følge heraf har PET og karton ifølge Tetra forskellige forbrugermålgrupper og konkurrerer ikke på detailmarkedet. Tetra har underbygget dette argument gennem eksempler, som viser, at det samme produkt (appelsin- eller æblesaft) af det samme handelsmærke var betydeligt dyrere, når det blev emballeret i PET end i karton.
(152) Markedsundersøgelsen har kun til dels bekræftet den anmeldende parts synspunkt. Kommissionen konstaterede, at PET er blevet anvendt som et markedsføringsredskab til lancering af kvalitets- og mærkevareprodukter. Kommissionen fandt imidlertid, at PET også anvendes til avanceprodukter med lav avance som f.eks. hvid mælk; med hensyn til frisk mælk, som tegner sig for næsten 50 % af det samlede marked for mejeriprodukter i EØS, og i mindre udstrækning aseptisk mælk har PET allerede erobret 10 % af markedet for frisk mælk i Italien, hvor det sælges til samme detailpris som kartonemballeret mælk. Der er intet til hinder for, at drikkevarevirksomheder anvender PET i forskellige mere simple udformninger til andre produkter end kvalitetsprodukter, efterhånden som PET vinder fodfæste på markedet og emballeringsomkostningerne fortsat falder. En analysevirksomhed konkluderer således: "vor analyse af PET-markedet viser klart, at PET har både markedsføringsmæssige og økonomiske fordele for massekonsummarkeder"(77).
(153) Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at karton anvendes til kvalitets- og mærkevareprodukter, og at PET formentlig vil være en direkte konkurrent i disse segmenter. Nye teknologiske udviklinger inden for karton er desuden resulteret og vil fortsat resultere i mere differentierede kartonudformninger, som kunne udgøre et direkte markedsføringsmæssigt alternativ for kvalitets- og mærkevareprodukter. F.eks. sælges ice tea-produkter fra Twinings for øjeblikket i runde, "dåselignende" kartonbeholdere.
(154) Det konkluderes derfor, at selv om karton og PET ikke er fuldstændig substituerbare for forbrugerne, kan de begge have de samme forbrugermålgrupper og give en valgmulighed i alle de fælles slutproduktsegmenter, og at PET under alle omstændigheder vil have gode muligheder for at blive anvendt til kvalitetsprodukter, der tidligere er blevet emballeret i karton.
3.4.2. Efterspørgselselasticitet mellem PET- og kartonemballeringssystemer
(155) Tetra har anført, at valget af emballage er styret af en lang række faktorer, herunder det flydende levnedsmiddels og emballagens fysiske egenskaber, emballagens størrelse og udformning, forbrugernes opfattelse af drikkevarens art og emballagen samt brandingkoncepter. Disse forskellige faktorer betyder, at drikkevarer normalt markedsføres i utallige emballagetyper for at dække forbrugernes forskelle behov, og tillige, at forskellige drikkevarer emballeres i forskellige emballeringsmaterialer.
(156) Dette er i et vist omfang blevet bekræftet af markedsundersøgelsen. Det fremgår af de bemærkninger og data, som Kommissionen har modtaget, at det er en kompliceret opgave at vurdere substitutionsgraden mellem forskellige emballeringsmaterialer, og at der skal tages højde for mange parametre. Sammenligninger mellem emballeringsomkostninger er f.eks. særdeles forskellige afhængigt af størrelsen af den anvendte emballage.
(157) De relative omkostninger i forbindelse med PET er allerede blevet behandlet ovenfor i afsnit IV.3.3.2. Tetra har anført, at uanset de relative omkostninger er den væsentligste faktor for en drikkevarevirksomheds valg af et emballeringsmateriale og følgelig emballeringssystem er markedsdifferentiering og forbrugerpræferencer. Markedsundersøgelsen har kun til dels bekræftet den anmeldende parts synspunkt. Markedsaktører blev f.eks. spurgt om, hvorvidt de ville skifte fra et kartonemballeringssystem til et PET-emballeringssystem og omvendt, hvis omkostningerne i forbindelse med det ene emballeringssystem steg permanent med nogle få procent (5-10 %). Hovedparten af de adspurgte bekræftede, at sådanne mindre prisstigninger ikke ville indvirke væsentligt på deres valg af emballeringssystem. Dette argument er naturligvis stærkere ved en sammenligning af specifikt udstyr, som kun udgør en del af det samlede emballeringssystem (f.eks. skønnes det, at omkostningerne i forbindelse med SBM-maskinen tegner sig for 20-40 % af omkostningerne ved den samlede PET-fyldelinje).
(158) Det fremgik imidlertid også af markedsundersøgelsen, at selv om omkostningerne ikke er den primære faktor ved valget af emballeringssystem, navnlig i betragtning af, at forbrugerne ikke betragter de to emballagetyper som fuldstændig substituerbare, er det ikke desto mindre fortsat en betydelig faktor. Mange tredjeparter har oplyst, at en prisstigning på 20 % vil være tilstrækkelig til at få dem til at skifte til det andet emballeringssystem. Det fremgik ligeledes af undersøgelsen, at der hovedsagelig vil være tale om skift fra karton- til PET-emballeringssystemer og ikke omvendt. Dette er ikke overraskende i betragtning af, at PET betragtes som et mere moderne materiale, der alt andet lige (herunder prisen) generelt foretrækkes af forbrugerne.
3.4.3. Omstillingsomkostninger
(159) Markedsundersøgelsen har vist, at kunderne ikke vil være rede til at nedlægge installerede kartonlinjer til fordel for nye PET-linjer, medmindre der er betydelige prisforskelle (langt mere end 5-10 %) eller en markant forbrugerefterspørgsel. Dette argument gælder ikke i forbindelse med nye installationer, som har til formål enten at øge kapaciteten eller tjene som erstatning for gamle produktionslinjer, der nærmer sig slutningen af deres levetid (normalt har PET- og kartonlinjer en levetid på ca. 7-10 år). Desuden er omstillingsomkostninger ikke økonomisk uoverkommelige, selv om de er forholdsvis høje. Installeringen af en ny PET-linje koster fra ca. 1,5 mio. EUR for en standardlinje til ca. 7 mio. EUR for en aseptisk produktionslinje med stor kapacitet.
3.4.4. Substituerbarhed på udbudssiden
(160) Kommissionen er enig med den anmeldende part i, at kartonemballeringsmaskiners og SBM-maskiners mekaniske koncepter er meget forskellige, og at teknologien ikke kan overføres. Det er ikke muligt at ændre en kartonemballeringsmaskine, således at den kan anvendes til at fremstille PET-flasker, og omvendt. Det er lykkedes både Tetra og den mindre konkurrerende leverandør af karton, SIG, at få fodfæste på PET-markedet gennem erhvervelser og ikke gennem udnyttelse af deres egen eksisterende teknologi inden for kartonemballering.
(161) Selv om Kommissionen er enig i, at der ikke er en tilstrækkelig substituerbarhed på udbudssiden, hvilket i sig selv tyder på et enkelt produktmarked, kan den ikke godtage Tetras påstand om, at de to sektorer er så forskellige, at knowhow inden for den ene sektor ikke kan anvendes inden for den anden. Dette er navnlig tilfældet med hensyn til aseptisk teknologi. Tetra har påstået, at selv om aseptisk teknologi har været en vigtig succesfaktor inden for kartonemballering (hovedparten af de anvendte kartoner er aseptiske), har dette ikke spillet nogen rolle med hensyn til PET (hvor under 0,5 % er aseptisk). Årsagen til PET's begrænsede rolle i den aseptiske sektor er, at det har været anvendt til produkter, hvor der ikke er behov for aseptisk påfyldning (f.eks. kulsyreholdige læskedrikke). Hvis PET imidlertid skal repræsenteres stærkere i de nye produktsegmenter, vil aseptisk påfyldning være en væsentlig succesfaktor. Aseptisk knowhow er derfor en vigtig faktor, som eventuelt vil kunne overføres fra kartonsektoren til PET-sektoren.
3.4.5. Konklusion med hensyn til, om emballeringssystemer, der anvender PET, konkurrerer med andre emballeringssystemer
(162) PET og kartonmaterialer er begge i stand til at emballere og anvendes rent faktisk til at emballere de fire relevante produktsegmenter (flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag, te/kaffe), som udgør så godt som samtlige kartonemballerede produkter. Anvendelsen af PET vil derfor sandsynligvis stige i fremtiden, idet PET i en vis udstrækning vil tage markedsandele fra karton. Af de grunde, der er anført i dette afsnit 3.4, og navnlig da krydspriselasticiteten mellem de to systemer ikke er tilstrækkelig høj for øjeblikket, konkluderes det imidlertid, at de ikke indgår i det samme produktmarked i forbindelse med den konkurrenceretlige analyse, selv om der synes at være tale om visse prisbegrænsende virkninger på marginalen.
(163) Det konkluderes derfor, at kartonemballeringssystemer og PET-emballeringssystemer (og følgelig kartonemballeringsudstyr og PET-emballeringsudstyr) i forbindelse med markedsafgrænsningen udgør særskilte relevante produktmarkeder. Det konkluderes ligeledes, at selv om substitutionen mellem de to systemer ikke for øjeblikket har den effektivitet og umiddelbarhed, der er nødvendig med henblik på markedsafgrænsningen (dvs. der er tale om en svag substitution), kan dette ændre sig i fremtiden, efterhånden som PET's barriereteknologi bliver forbedret, og omkostningerne i forbindelse med PET og karton nærmer sig hinanden. Man kan derfor ikke udelukke den mulighed, at disse markeder i fremtiden kan nærme sig hinanden i et sådant omfang, at de vil tilhøre samme relevante produktmarked i konkurrenceretlig henseende. I betragtning af deres tilstedeværelse i den samme sektor for emballering af flydende levnedsmidler, deres fælles produktsegmenter, kundegrundlag og stigende anvendelse af aseptisk teknologi, tilhører de to emballeringssystemer desuden to meget nært forbundne tilgrænsende markeder. Samspillet mellem de to systemer vil skulle analyseres yderligere i forbindelse med vurderingen af dominans i afsnit V.
(164) Efter at det er konkluderet, at de to emballeringssystemer tilhører særskilte, men nært forbundne tilgrænsende produktmarkeder, er det nødvendigt at analysere, om der er særskilte relevante produktmarkeder for specifikt udstyr inden for hvert emballeringssystem. Markedet analyseres med særlig hensyntagen til de fælles slutprodukter (flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe) samt sondringen mellem aseptisk og ikke-aseptisk påfyldning.
4. PET-EMBALLERINGSSYSTEMER
4.1. SBM-maskiner
(165) SBM-maskiner anvendes til at omdanne PET-præforme eller PET-harpiks til den færdige PET-flaske. SBM-maskiner findes i en lang række forskellige modeller. En SBM-maskines produktion måles i antal flasker pr. time ("fl./time") og ligger på 1000-50000 fl./time. De fleste SBM-maskiner på markedet er SBM-maskiner i standardudførelse til fremstilling af tomme standard-PET-flasker på grundlag af præforme. Der findes imidlertid specielle SBM-maskiner til fremstilling af præforme, som derpå blæses i en ettrinsproces (ettrinsmaskiner), SBM-maskiner til fremstilling af PET-flasker, der kan påfyldes ved hjælp af hot-fill-metoden (disse flasker skal være tykkere for at modstå den påfyldte væskes høje temperatur), SBM-maskiner til fremstilling af beholdere med bred åbning (wide mouth - "WM-maskiner") til marmelade og saucer, maskiner med "preferential heating"-systemer ("preferential heating"-maskiner) til fremstilling af beholdere til rengøringsmidler og shampoo og endelig SBM-kombimaskiner, som kombinerer blæsning og påfyldning af flasker i én maskine.
4.1.1. SBM-maskiner med lav og høj kapacitet
(166) Den anmeldende part har fremført, at markedet for SBM-maskiner kan opdeles i maskiner med lav og høj kapacitet på grundlag af antal flasker pr. time. Ved SBM-maskiner med lav kapacitet forstås maskiner med en produktion på under 8000 fl./time, mens SBM-maskiner med høj kapacitet har en ydelse på over 8000 fl./time. Begge parter opererer i segmenterne for maskiner med lav kapacitet, mens kun Sidel er til stede i segmentet for maskiner med høj kapacitet. Tetra er af den opfattelse, at det med henblik på at analysere konkurrencevilkårene i EØS hverken er hensigtsmæssigt eller nødvendigt at foretage yderligere sondringer med de to kategorier, maskiner med høj og lav kapacitet.
(167) Der er betydelige forskelle mellem SBM-maskiner med lav og høj kapacitet, hvilket har fået Kommissionen til at konkludere, at de tilhører særskilte produktmarkeder. Fra efterspørgselssiden er maskiner med lav og høj kapacitet klart ikke substituerbare for en kunde med et bestemt behov. Maskiner med høj kapacitet kan kun anvende en specifik teknik (rotationsteknik), mens maskiner med lav kapacitet kan anvende såvel rotationsteknik som den mindre komplekse lineære teknik(78). Hele kapacitetsspektret kan ikke dækkes af alle leverandør af SBM-maskiner. Som følge af, at maskiner med høj kapacitet kræver en langt mere avanceret teknologi, er der ingen substituerbarhed på udbudssiden. En leverandør af SBM-maskiner med lav kapacitet kan ikke fremstille SBM-maskiner med høj kapacitet. I sektoren for maskiner med høj kapacitet er adgangsbarriererne meget større end i sektoren for maskiner med lav kapacitet som følge af de teknologiske krav og på grund af, at færre leverandører er i stand til at fremstille maskiner med høj kapacitet.
(168) Kommissionens undersøgelse har bekræftet sondringen mellem maskiner med lav og høj kapacitet, og langt hovedparten af de adspurgte har bekræftet den anmeldende parts påstand om, at SBM-maskiner med høj og lav kapacitet udgør særskilte produktmarkeder.
4.1.2. Ettrins- og totrins-SBM-maskiner
(169) Den anmeldende part har fremført, at der ikke er nogen forskel mellem ettrins- og totrinsmaskiner. I en ettrinsproces foregår hele fremstillingen af en PET-flaske, lige fra tilførsel af harpiks til den færdige flaske, i én integreret maskine. I totrinsprocessen er produktionsprocessen opdelt i for det første fremstillingen af PET-præformene i en sprøjtestøbningsmaskine og for det andet omdannelsen af præformene til den færdige PET-flaske i en SBM-maskine. Ettrinsmaskiner anvendes kun i segmentet for maskiner med lav kapacitet. Tetra er af den opfattelse, at ettrins- og totrinsmaskiner rent faktisk konkurrerer, i det mindste med hensyn til visse anvendelsesområder i segmentet for maskiner med lav kapacitet. Det er Kommissionens opfattelse, at denne sondring ikke har nogen væsentlig indflydelse i forbindelse med analysen af den foreliggende transaktion.
4.1.3. SBM-maskiner til hot-fill, WM-maskiner og "preferential heating"-maskiner
(170) Den anmeldende part har endvidere anført, at der ikke er særskilte markeder for SBM-maskiner til fremstilling af flasker til hot-fill eller pasteurisering. Markedet for sådanne maskiner er meget lille i EØS, da processerne sjældent anvendes. Sidel, men ikke Tetra, udbyder en sådan maskine, men har i de seneste tre år [...]* solgt [...]* i EØS ud af i alt [...]* SBM-maskiner. Den anmeldende part mener derfor ikke, at SBM-maskiner til hot-fill af flasker bør betragtes som et særskilt produktmarked. Det samme gælder for WM-maskiner og "preferential heating"-maskiner.
(171) Disse sondringer har ingen væsentlig indflydelse på analysen af denne transaktion, da Tetra ikke er aktiv inden for maskiner til hot-fill, WM- og "preferential heating"-maskiner og disse maskiner kun anvendes i begrænset omfang i EØS. I forbindelse med analysen af denne transaktion er det derfor ikke nødvendigt at afgrænse et særskilt marked for SBM-maskiner til hot-fill, WM-maskiner og "preferential heating"-maskiner.
4.1.4. Kombimaskiner
(172) Den anmeldende part har anført, at der ikke er noget særskilt marked for kombimaskiner, da de svarer til en kombination af en SBM-maskine og en fyldemaskine, der fås som en "nøglefærdig" løsning hos andre leverandører eller kan samles af kunden selv.
(173) I kombimaskiner er blæsning, påfyldning og lukning kombineret i en enkelt maskine. Der er ikke behov for fremføring, oplagring eller rensning af flaskerne. En kombimaskine optager mindre plads og kræver færre medarbejdere end en traditionel PET-linje, hvori der indgår en separat SBM-maskine, transportbånd, fylde- og lukkemaskine. Sidel har følgende typer kombimaskiner: Combi SRS til ikke-syreholdigt vand, Combi SRG til kulsyreholdige læskedrikke, Combi SRU (ultraren) til "følsomme" produkter (frugtsaft og flydende mejeriprodukter) og Combi SRA til aseptisk påfyldning af "følsomme" produkter.
(174) Kombimaskinen er en nyskabelse, som Sidel lancerede i 1999. Sidel har hidtil solgt [...]* kombimaskiner og [...]* aseptisk kombimaskine [...]*. I sit svar har Tetra understreget, at Sidels konkurrenter Krones og Procomac/Sipa også har udviklet lignende maskiner, BLOC og SYNCRO, og at Procomac/Sipas maskine også kan fås i en aseptisk version. I betragtning af, at kombimaskinen er forholdsvis ny på markedet, er det vanskeligt at vurdere, om kunderne finder, at den kan erstatte standard-PET-linjer i en sådan udstrækning, at kombimaskinen bør behandles som en del af markedet for SBM-maskiner og/eller markedet for PET-fyldemaskiner. Der er visse faktorer, der taler for, at kombimaskinen kan udgøre et særskilt produktmarked. Fra efterspørgselssiden besidder kombimaskinen visse karakteristika og fordele, som gør den ideel for visse kunder. Ifølge Sidels salgsmateriale har kombimaskinen følgende fordele: pladsbesparende (optager et areal, der er op til 50 % mindre end en traditionel PET-linje), betydelige besparelser i forbindelse med steriliserings- og rensevæsker, reducerede arbejdskraftomkostninger (en enkelt operatør kan passe hele produktionslinjen), betydeligt forbedret hygiejne ved påfyldning, nedsat risiko for kontaminering (ingen risiko for kontaminering mellem blæsning og påfyldning). I sit svar har Tetra hævdet, at Krones' og Procomac/Sipas maskiner i det væsentlige besidder de samme fordele. Tetra har fremført, at en kombimaskine har en standardhastighed afhængigt af SBM-komponenten i forhold til en standardfyldemaskine, som kan køre hurtigere ved påfyldning af små flasker. Ifølge Tetra kan der i forbindelse med en kombimaskine også være en større risiko for driftsudfald for hele systemet, såfremt en enkelt komponent ikke virker. Det fremgår imidlertid, at en kombimaskine er billigere end en kombination af en separat SBM- og fyldemaskine. Derfor vil f.eks. mindre stigninger i prisen på kombimaskinen ikke få kunderne til at skifte til traditionelle PET-linjer.
(175) På baggrund af ovenstående konkluderes det imidlertid, at det ikke er nødvendigt at afgrænse et særskilt marked for kombimaskiner i forbindelse med analysen af den foreliggende transaktion.
4.1.5. Sondringer på grundlag af det endelige anvendelsesformål på markedet for SBM-maskiner
(176) Den anmeldende part har gjort indvendinger mod en analyse af markedet for SBM-maskiner, som tager højde for slutprodukterne. Tetra har fremført, at SBM-maskiner for det første ikke er beregnet til et bestemt anvendelsesformål, at de for det andet sælges til alle drikkevarevirksomheder uanset det endelige anvendelsesformål, og at leverandøren af SBM-maskinen for det tredje ikke engang vil være bekendt med den planlagte eller nuværende anvendelse eller for den sags skyld, om de flasker, der fremstilles ved hjælp af SBM-maskinen, skal påfyldes aseptisk eller ej(79).
(177) Kommissionen er ikke enig i Tetras påstand. Det er korrekt, at hovedparten af SBM-maskiner er "generiske". Men ikke desto mindre bliver en PET-emballeringslinje, hvori SBM-maskinen kun udgør en enkelt komponent, normalt specialkonstrueret til de specifikke produkter, som kunden påfylder. Dette gør sig endnu mere gældende i forbindelse med de "følsomme" produkter, som kræver barriereegenskaber og steriliserede eller ultrarene forhold. Der findes også SBM-maskiner til specifikke anvendelsesformål til produkter, som påfyldes ved hjælp af hot-fill-metoden eller aseptisk i en kombimaskine. Kravene i forbindelse med navnlig "følsomme" produkter gør således, at en PET-linje skal have meget specifikke karakteristika, hvorfor en standard-PET-linje er et utilstrækkeligt alternativ til at dække de behov, som producenter af "følsomme" drikkevarer har. F.eks. kan en Sidel SRS G kombimaskine, som er konstrueret til kulsyreholdige drikkevarer, ikke udgøre et alternativ for en drikkevareproducent, der ønsker at påfylde frugtsaft. Til dette formål vil der skulle anvendes en aseptisk SRA kombimaskine.
(178) Under alle omstændigheder kan en særskilt kundekategori for det relevante produkt udgøre et snævrere, specifikt produktmarked, når der anvendes andre priser over for disse kunder. Dette vil normalt være tilfældet, når følgende to betingelser er opfyldt: a) det skal klart kunne afgøres, hvilken gruppe en enkelt kunde tilhører på det tidspunkt, hvor han køber de pågældende produkter; og b) handel mellem kunderne eller arbitrage gennem tredjeparter må ikke være mulig(80).
(179) Disse krav er opfyldt i denne forbindelse. I anmeldelsen har Tetra f.eks. anført, at leverandører af SBM-maskiner "ofte specialkonstruerer maskiner på grundlag af de enkelte kunders ønsker"(81). Leverandører af SBM-maskiner og navnlig Sidel, som er stolt over sin kundeorienterede tilgang, arbejder tæt sammen med kunderne for at skræddersy PET-emballeringslinjer til deres specifikke behov. Sidel arbejder tæt sammen med kunderne i forbindelse med designet af de fornødne formværktøjer (som giver flasken den endelige form) og tester flasken under realistiske omstændigheder på sit testcenter i Le Havre. I Sidels salgsbrochure "The World of PET" oplyses potentielle kunder om, at "når De søger efter en samarbejdspartner til hele Deres PET-produktionslinje, er Sidel det bedste valg. Vi arbejder ud fra et koncept kaldet 'produktionslinjeintelligens', der er baseret på flowkontrol. Dette betyder, at Sidel på grundlag af Deres produkt, dets emballage og den ønskede produktionsmængde tilbyder Dem en skræddersyet nøglefærdig løsning"(82).
(180) Desuden afgives alle ordrer på SBM-maskiner på grundlag af udbud. Hver maskine sælges efter individuel forhandling, hvor der undertiden gives betydelige prisafslag i forhold til prislisten. Kommissionens undersøgelse viste, at Sidel undertiden har ydet enkelte kunder rabatter på op til [...]* i forhold til listeprisen. I anmeldelsen har Tetra anført: "prisen forhandles ofte på grundlag af den enkelte kundes specifikke behov i forbindelse med transaktionen"(83). Kommissionen mener derfor, at en leverandør af SBM-maskiner på salgstidspunktet har et meget specifikt kendskab til, hvordan maskinen vil blive anvendt og til hvilket slutprodukt. De formværktøjer, der leveres sammen med SBM-maskinen og designes specifikt til den enkelte kunde, er heller ikke generiske.
(181) Sidel var da også i stand til at fastslå det endelige anvendelsesformål for hovedparten af de tilbud på SBM-maskiner i 2001, hvor virksomheden ikke fik tildelt kontrakten. I sine bemærkninger til Kommissionen har Tetra også været i stand til præcist at fastslå det endelige anvendelsesformål, hvortil kunderne anvender den indkøbte SBM-maskine. Det vil navnlig være muligt at fastslå det endelige anvendelsesformål på de markeder, hvor karton også er til stede som emballeringsmateriale. Det er f.eks. let at fastslå, hvilke kunder til SBM-maskiner der ønsker at emballere f.eks. flydende mejeriprodukter eller frugtsaft, og Kommissionen fandt få af sådanne kunder, der emballerer begge slutprodukter. Tetra kunne også identificere kunder til SBM-maskiner på grundlag af det endelige anvendelsesformål og fremsendte oplysninger til Kommissionen(84).
(182) Endelig er arbitrage praktisk talt umulig i forbindelse med SBM-maskiner. Den anmeldende part har fremført, at der findes et brugtmarked for SBM-maskiner, hvor der kunne finde arbitrage sted. Det fremgik imidlertid af Kommissionens markedsundersøgelse, at markedet for brugte SBM-maskiner generelt er forbundet med salg af forældet teknologi, er meget lille og således ikke vil forhindre prisdiskrimination. På brugtmarkedet findes hovedsagelig 10-15 år gamle maskiner, der sælges i den østlige/sydøstlige del af Europa. På baggrund af forholdene på efterspørgselssiden synes det derfor at være muligt for en producent af SBM-maskiner at udøve prisdiskrimination mellem forskellige former for endeligt anvendelsesformål.
(183) På baggrund af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at det er muligt for producenter af SBM-maskiner at udøve prisdiskrimination i forbindelse med det endelige anvendelsesformål. Tetras økonomiske konsulenter har forsøgt at tilbagevise disse argumenter ved at undersøge Sidels mulighed for prisdiskrimination på grundlag af en SBM-maskines endelige anvendelsesformål. Tetras økonomiske konsulenter undersøgte, om der tidligere var beviser for prisdiskrimination på grundlag af det endelige anvendelsesformål, og det blev konkluderet, at der ikke var noget, der tydede på, at Sidels avancer på maskiner med høj kapacitet varierede afhængigt af det endelige anvendelsesformål(85). Kommissionen undersøgte imidlertid den regressionsanalyse, der var anvendt, og fandt, at estimationen ikke var robust(86). Da den gennemførte sin egen estimation på grundlag af de data, som parterne havde fremlagt, og inddrog yderligere forklarende variabler(87), [oplysninger om Sidels prispolitik]*. Efter den mundtlige høring fremførte parterne yderligere argumenter. Kommissionen mener imidlertid, at dens konklusion fortsat er gyldig.
4.1.6. SBM-maskiners hastighed som grundlag for opdeling efter endeligt anvendelsesformål
(184) I sit svar har Tetra fremført, at hvis sondringer på grundlag af det endelige anvendelsesformål er hensigtsmæssige, bør de være begrænset til markedssegmentet for maskiner med lav og mellemstor kapacitet. Ifølge Tetra bør Kommissionen foretage en vigtig sondring med hensyn til anvendelsen af SBM-maskiner i segmenterne for "følsomme" drikkevarer. Ifølge Tetra er hovedparten af de SBM-maskiner, der anvendes til at fremstille flasker til påfyldning af "følsomme" drikkevarer, maskiner med lav kapacitet (8000 fl./time) eller i bedste fald maskiner, der kører ved mellemhøje hastigheder (8-15000 fl./time). Tetra har forklaret dette med, at "følsomme" drikkevarer for øjeblikket er nichedrikkevarer, hvorfor drikkevarevirksomhederne er nødt til at anvende maskiner med lav kapacitet til at imødekomme den lille efterspørgsel.
(185) Kommissionen er ikke enig i Tetras påstand. Det fremgår af de data, som den anmeldende part har fremlagt i sit svar(88), at gennemsnitshastigheden i forbindelse med de SBM-maskiner, der blev anvendt til "følsomme" drikkevarer (frugtsaft) i EØS i perioden 1995-2000, faktisk lå på over 8000 fl./time med maksimumshastigheder på 19600 fl./time. Alle disse SBM-maskiner bør derfor klassificeres som maskiner med høj kapacitet. Det forhold, at producenter af "følsomme" produkter anvender maskiner med lavere kapacitet i starten, når de indfører en PET-emballeringslinje, indebærer desuden ikke, at der ikke kan anvendes højere kapaciteter, når PET bliver et mere indarbejdet materiale, og efterspørgslen efter PET-produkter stiger. Sidels innovative kombisystem SRA, som er designet til langtidsholdbare aseptisk påfyldte produkter (te, vand med smag, isotoniske drikke, frugtsaft og eventuelt mejeriprodukter med emballage med UV-barriere) har således en nominel produktion af 1-liters flasker på 25200 fl./time, hvilket viser, at Sidel forventer, at disse drikkevarer skal påfyldes i højkapacitetsproduktion.
(186) På baggrund af ovenstående er det ikke korrekt at hævde, at det kun er maskiner med lav kapacitet, der anvendes til de "følsomme" drikkevarer. Kommissionen mener, at beslutningen om at investere i en PET-fyldelinje vil være efterspørgselsstyret, når en drikkevareproducent forudser et forbrugerønske om PET-emballering. Det konkluderes derfor, at såvel maskiner med høj som lav kapacitet kan anvendes til "følsomme" drikkevarer, afhængigt af mængden af det produkt, som en drikkevarevirksomhed har til hensigt at påfylde.
4.1.7. Konklusion med hensyn til markedsafgrænsningen i forbindelse med SBM-maskiner
(187) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at SBM-maskiner med høj kapacitet udgør et særskilt marked i forhold til SBM-maskiner med lav kapacitet. Endvidere er det ikke nødvendigt at afgrænse særskilte markeder for ettrins-SBM-maskiner (som ikke indgår i markedsanalysen og under alle omstændigheder ikke er til stede i segmentet for maskiner med høj kapacitet), SBM-maskiner til hot-fill og SBM-maskiner til fremstilling af beholdere med bred åbning (WM-maskiner), "preferential heating"-SBM-maskiner og kombimaskiner.
(188) I betragtning af de "følsomme" produkters specifikke karakteristika og muligheden for prisdiskrimination konkluderes det endvidere, at der er særskilte relevante markeder for hver enkelt kundegruppe på grundlag af det endelige anvendelsesformål, navnlig i de fire segmenter for "følsomme" drikkevarer, dvs. flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe. En leverandør kan let fastslå, hvilke kunder der påfylder disse produkter, og målrettet henvende sig til dem.
4.2. Barriereteknologi
(189) PET er et gaspermeabelt materiale. For at PET kan anvendes effektivt til emballering af "følsomme" produkter, som skal beskyttes mod ilt og CO2 (kulsyreholdige læskedrikke i små emballager, øl, frugtsaft, te/kaffe og i et mere begrænset omfang flydende mejeriprodukter), skal PET's barriereegenskaber forbedres ved hjælp af barriereteknologimaterialer. Barriererne har til formål at forhindre ilt og aldehyder (findes i plasten) i at trænge ind i emballagen og nedbryde dens indhold samt kuldioxid i at slippe ud af emballagen og nedbryde karboniseringen af øl, mineralvand med brus og kulsyreholdige læskedrikke. Når PET-flasker behandles med barriereteknologier øges det emballerede produkts holdbarhed betydeligt.
(190) Den anmeldende part har anført, at barriereteknologi er et særskilt relevant produktmarked, som omfatter alle produkter og processer, der er i stand til at forbedre PET's barriereegenskaber.
(191) Barriereteknologier kan opdeles i fire hovedkategorier: 1) multilagsteknologi (anvendes ved at kombinere et standard-PET-plastmateriale med et barrieremateriale, undertiden sammen med iltbindende stoffer), 2) spraycoating (barrierer påsprøjtes flaskens yderside i et særskilt trin efter blæsning, 3) plasmacoating (indvendig samt udvendig plasmacoating), og 4) enkeltlags-forbedret PET (forbedret PET-harpiks, som indeholder de fornødne barriereegenskaber).
(192) Multilagsteknologier har været længst på markedet og anses derfor for at være mere etablerede. Ved denne proces kombineres et standard-PET-plastmateriale med et barrieremateriale, undertiden sammen med iltbindende stoffer(89). Producenten anvender dette materiale til enten at fremstille en multilagspræform fra bunden ("co-injection") eller at belægge en standardpræform ("over injection"). Multilagspræforme blæses i en SBM-maskine i standardudførelse.
(193) Ved barrierecoating tilføres barrieren ved påsprøjtning af en færdig PET-flaskes yderside i et særskilt trin efter blæsning. Der kræves specialkonstruerede maskiner til at coate flaskerne, men der anvendes stadig SBM-maskiner i standardudførelse til at fremstille dem.
(194) Plasmacoating er den nyeste barriereteknologi. Ved denne teknik forsynes indersiden eller ydersiden af flasken med et tyndt lag amorf kulstof (Sidels Actis) eller siliciumoxid SiOX (Tetras Glaskin) i et særskilt trin, efter at flasken er blevet blæst i en SBM-maskine i standardudførelse. Der kræves specialkonstruerede beskyttede maskiner til at forsyne den færdige flaske med plasmacoating. Plasmacoating er endnu ikke blevet almindelig udbredt på markedet.
(195) Endelig er enkeltlagsbarriere-PET en forbedret harpiks, som allerede besidder barriereegenskaberne og ikke behøver at blive behandlet yderligere. Dette materiale kan anvendes til at fremstille standardpræforme, som derpå blæses i SBM-maskiner i standardudførelse til fremstilling af flasker, som besidder de fornødne barriereegenskaber. Enkeltlags-PET er endnu ikke blevet markedsført, men det forventes at ske inden for kort tid(90).
(196) Parterne er aktive inden for plasmacoating via deres barriereteknologier i form af Actis (Sidel) og Glaskin (Tetra) samt inden for multilagsteknologi via Sealica-teknologien(91) (Tetra). Selv om hver af disse kategorier griber barriereteknologien lidt forskelligt an, er den anmeldende part af den opfattelse, at der ikke er noget grundlag for at afgrænse særskilte markeder.
(197) Kommissionen gennemførte en omfattende undersøgelse for at vurdere, om barriereteknologier udgør særskilte produktmarkeder, og navnlig om plasmacoating (hvor parternes aktiviteter overlapper hinanden) kan udgøre et særskilt produktmarked. Hovedparten af de adspurgte, herunder virksomheder med stor ekspertise inden for barriereteknologi, samt uafhængige undersøgelser støttede Tetras påstand om, at alle barriereteknologier for øjeblikket er substituerbare set fra efterspørgselssiden, da de frembringer identiske eller i det mindste omtrent de samme resultater(92). F.eks. har [...]* markedsført øl i multilagsflasker samt testet flasker med plasmacoating. [...]* anvender både multilagsteknologi i nogle lande og anvender samtidig sin egen plasmacoatingteknologi i andre lande. Forbrugerne kan ikke skelne slutprodukterne fra hinanden.
(198) Desuden er barriereteknologi et spirende marked. Markedsundersøgelsen viste endvidere, at ingen enkelt barriereteknologi er fremstået som den klare vinder, selv om der er tegn på, at parternes plasmateknologier, som er veludviklede, har visse omkostningsfordele. Det fremgik af Kommissionens undersøgelse, at nogle uafhængige tredjeparter forsker aktivt inden for barriereteknologi og er tæt på at kunne markedsføre nye enkeltlagsteknologier, som kan være forbundet med større omkostningsfordele end plasmacoating og samtidig have den fordel, at materialet kan anvendes som standard-PET i SBM-maskiner i standardudførelse (dvs. teknologien er ikke maskinspecifik) uden yderligere kapitalomkostninger.
(199) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at barriereteknologier til PET er omfattet af det samme produktmarked, herunder multilags-, plasma-, barrierecoating- og enkeltlagsløsninger. Kommissionen udelukker imidlertid ikke muligheden for, at teknologierne hver især (mest sandsynligt enkeltlags- eller plasmateknologien) i fremtiden vil kunne opnå sådanne tekniske egenskaber og omkostningsfordele, at de bør omfattes af et særskilt produktmarked.
4.3. PET-fyldemaskiner (aseptiske - ikke-aseptiske)
(200) Den anmeldende part har anført, at PET-fyldemaskiner bør opdeles i to særskilte produktmarkeder: aseptiske og ikke-aseptiske fyldemaskiner.
(201) Kommissionen er nået til den konklusion, at aseptisk og ikke-aseptisk emballering tilhører særskilte relevante produktmarkeder. Med hensyn til navnlig PET-fyldemaskiner bekræftede Kommissionens markedsundersøgelse, at aseptiske og ikke-aseptiske PET-fyldemaskiner ikke er indbyrdes substituerbare, hverken fra efterspørgselssiden eller udbudssiden. Aseptiske fyldemaskiner påfylder et produkt under steriliserede forhold, hvilket sikrer en længere holdbarhed. De anvender en meget mere kompleks teknologi end ikke-aseptiske fyldemaskiner og anvendes normalt til andre produktkategorier, de såkaldte "følsomme" produkter, flydende mejeriprodukter, frugtsaft, te/kaffe. Det er derfor blevet konkluderet, at aseptiske PET-fyldemaskiner og ikke-aseptiske PET-fyldemaskiner tilhører forskellige produktmarkeder.
(202) Den anmeldende part har anført, at aseptiske PET-fyldemaskiner ikke er substituerbare med andre aseptiske fyldemaskiner og navnlig aseptiske HDPE-fyldemaskiner og PET-maskiner til hot-fill. HDPE-fyldemaskiner anvendes næsten udelukkende til emballering af UHT-mælk. HDPE-fyldemaskiner er i teknisk henseende væsentligt forskellige fra aseptiske PET-fyldemaskiner. Ikke alle leverandører kan tilbyde begge maskintyper. Disse forskelle kan imidlertid blive udvisket i fremtiden, da nogle markedsaktører, herunder Tetra (LFA-20 ON), er ved at udvikle maskiner, som kan skifte mellem aseptisk HDPE- og aseptisk PET-påfyldning.
(203) Hot-fill er en ikke-aseptisk metode til drikkevarer med et højt syreindhold (hovedsagelig frugtsaft), hvor steriliseringen opnås ved at opvarme drikkevaren til ca. 80 grader Celsius og påfylde den i PET-flasken ved denne temperatur. Med hot-fill opnås samme holdbarhed som i forbindelse med aseptisk PET-påfyldning. Metoden påvirker imidlertid produktets smag. Forbrugerne finder generelt, at aseptisk påfyldte produkter har en friskere smag. Hot-fill har ikke vundet så stor indpas i EØS, mens metoden anvendes i udstrakt grad i Nordamerika. Maskiner til hot-fill anvender også en anden teknologi, som ligger tættere på den mere simple ikke-aseptiske påfyldningsteknologi. Flaskerne skal være tykkere end standard-PET-flasker for at kunne modstå varmen. Der er derfor en meget lille efterspørgsel eller substituerbarhed på udbudssiden.
(204) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der er to særskilte produktmarkeder for aseptiske PET-fyldemaskiner og ikke-aseptiske PET-fyldemaskiner.
4.4. PET-præforme
(205) Den anmeldende part har anført, at der er et særskilt marked for præforme. PET-præforme er sprøjtestøbte emner fremstillet af PET-harpiks, som anvendes i en SBM-maskine til fremstilling af den endelige flaske. Der er to slags præforme: standardharpikspræforme og præforme med forbedrede barriereegenskaber. Præforme fremstilles normalt af omdannere og sælges til drikkevarevirksomheder med henblik på fremstilling af flasker eller anvendes af omdannere til fremstilling af flasker. Præforme med forbedrede barriereegenskaber anvendes til ilt- og lysfølsomme produkter. Standardpræforme og præforme med forbedrede barriereegenskaber er ikke indbyrdes substituerbare, hverken set fra efterspørgselssiden (f.eks. kan en standardpræform ikke anvendes til påfyldning af et iltfølsomt produkt) eller fra udbudssiden (standardpræforme masseproduceres, mens præforme med forbedrede barriereegenskaber kræver specifikke teknologier, som ikke alle leverandører af standardpræforme besidder).
(206) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at præforme udgør et særskilt produktmarked, da der ikke synes at være noget substitutionsprodukt set fra efterspørgsels- eller udbudssiden. Brugere af SBM-maskiner kan kun anvende PET-præforme til at fremstille PET-flasker. Producenter af andre former for plast kan ikke flytte deres udbud over på produktionen af præforme. Desuden udgør standardpræforme og præforme med forbedrede barriereegenskaber to særskilte delmarkeder.
5. KARTONEMBALLERINGSSYSTEMER
(207) Den anmeldende part har anført, at der er fire relevante særskilte produktmarkeder inden for sektoren for kartonemballering: aseptiske kartonemballeringsmaskiner, aseptiske kartoner, ikke-aseptiske kartonemballeringsmaskiner og ikke-aseptiske kartoner.
(208) Ved kartonemballering føres et udstanset, men endnu ikke bukket ("fladt") kartonmateriale ind i en enkelt fyldemaskine til kartoner, hvor det bukkes og påfyldes. De aseptiske og ikke-aseptiske produktionsprocesser er opdelt: produktion og levering af kartonmateriale og produktion og levering af fyldemaskiner til kartoner. Kartonmaterialet trykkes, bukkes, lamineres og skæres i ruller eller blanks. Aseptisk karton skal undergå en yderligere proces, hvor et lag aluminium lamineres mellem to lag polyethylen i den aseptiske karton, og tjener som barriere mod indtrængning af ilt, aromastoffer og lys. Kartonen indlægges derefter i fyldemaskinen, hvor den forsegles i bunden, fyldes med det flydende levnedsmiddel og forsegles i toppen. Aseptiske maskiner fremfører først kartonen gennem et sterilt bad, hvorefter den tørres med steril luft.
(209) Kommissionen har afgrænset det relevante marked i forbindelse med kartonemballering i tidligere beslutninger vedrørende Tetra, og dens konklusioner er blevet bekræftet af Retten i Første Instans(93). Den anmeldende part har ikke anfægtet disse afgrænsninger, og det er fremgået af markedsundersøgelsen, at der ikke har været væsentlige ændringer på markedet for kartonemballering, som kan begrunde andre afgrænsninger med hensyn til udstyret. Det konkluderes derfor, at der er fire særskilte produktmarkeder: aseptiske kartonemballeringsmaskiner, aseptiske kartoner, ikke-aseptiske kartonemballeringsmaskiner og ikke-aseptiske kartoner.
C. RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER
(210) Den anmeldende part har anført, at det relevante geografiske marked for PET-emballeringsudstyr (herunder SBM-maskiner, barriereteknologi og fyldemaskiner) og præforme omfatter mindst EØS, da alle leverandører er aktive i hele EØS, er i stand til at levere og leverer deres udstyr på tværs af grænserne.
(211) Kommissionens undersøgelse og analyse støttede stort set det synspunkt, at det relevante geografiske marked for PET-emballeringsudstyr og -præforme er EØS. Der er meget få leverandører fra lande uden for EØS på EØS-markedet. Det samme gælder med hensyn til markedet for udstyr til emballering af flydende produkter generelt og navnlig kartonemballeringsudstyr(94).
(212) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at det relevante geografiske marked for alle ovennævnte relevante produktmarkeder er EØS.
D. KONKURRENCEVURDERING
(213) Kommissionens markedsundersøgelse og analyse har vist, at transaktionen vil kunne styrke Tetras dominerende stilling på markedet for aseptiske kartonemballeringsmaskiner og aseptiske kartoner og skabe en dominerende stilling på markedet for PET-emballeringsudstyr og navnlig SBM-maskiner (med lav og høj kapacitet) i segmenterne for "følsomme" slutprodukter, dvs. flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe.
(214) Den fusionerede enheds fremtidige dominerende stilling på to nært forbundne tilgrænsende markeder samt betydelige stilling på et tredje marked (EBM-maskiner og HDPE-fyldemaskiner) vil sandsynligvis forstærke dens stilling på begge markeder, øge adgangsbarriererne, mindske betydningen af eksisterende konkurrenter og medføre en monopolistisk struktur på hele markedet for aseptisk og ikke-aseptisk emballering af "følsomme" produkter i EØS.
1. TETRAS EKSISTERENDE DOMINERENDE STILLING INDEN FOR ASEPTISK KARTON OG FØRENDE STILLING INDEN FOR IKKE-ASEPTISK KARTON
(215) Gennem sin industrikoncern Tetra Pak beskæftiger Tetra sig hovedsagelig med udvikling, fremstilling og salg af systemer til forarbejdning, emballering og distribution af flydende levnedsmidler. Tetras aktiviteter omfatter kartonemballering, hvor den er førende på verdensmarkedet, og siden 1990'erne plastemballage og procesudstyr. Tetra fremstiller navnlig materiale til kartonemballering, fyldemaskiner og tilhørende sekundært linjeudstyr og udstyr i forbindelse med distributionsemballage til såvel ikke-aseptisk (Tetra Brik-, Tetra Rex- og Tetra Top-kartoner) som aseptisk (Tetra Brik Aseptic-karton) kartonemballering. Tetra er den eneste virksomhed af sin art i verden, der er i stand til at forsyne kunderne med komplette systemer, som integrerer forarbejdningslinjer med emballerings- og distributionssystemer. Virksomhedens hovedaktivitetsområder omfatter flydende mejeriprodukter, ost, drikkevarer og færdigretter(95). I Tetras årsregnskab for 1999 er de produkter, der blev emballeret i Tetra Pak-emballage i det pågældende år, opdelt på følgende måde: UHT-mælk [...]*, frugtsaft og ikke-kulsyreholdige drikkevarer [...]*, pasteuriseret (frisk) mælk [...]* og andre produkter [...]*.
(216) I sin beslutning af 24. juli 1991(96) fandt Kommissionen, at Tetra indtog en dominerende stilling på markedet for aseptiske kartonemballeringsmaskiner og markedet for aseptiske kartoner. Denne konklusion blev stadfæstes af både Retten i Første Instans(97) og Domstolen(98). I en beslutning på grundlag af fusionsforordningen (sag IV/M.68 - Tetra Pak/Alfa-Laval(99)) fandt Kommissionen også, at Tetra indtog en dominerende stilling. De faktorer, som dannede baggrund for Kommissionens og Førsteinstansrettens konklusion, er anført nedenfor.
(217) Med hensyn til de aseptiske kartonemballeringsmaskiner og markedet for aseptiske kartoner fandt Retten, at Tetra Pak havde ca. 90 % af disse aseptiske markeder. Ifølge Retten var det åbenbart, at sådanne markedsandele gav Tetra Pak en stilling på markedet, som betød, at virksomheden var uomgængelig som partner for emballeringsvirksomhederne, og sikrede den den uafhængige adfærd, der er kendetegnede for en dominerende stilling. Det var således med rette, at Kommissionen havde antaget, at sådanne markedsandele i sig selv udgjorde et bevis for en dominerende stilling. Retten tog også i betragtning, at der kun var en enkelt konkurrent (PKL, som senere har fusioneret med SIG), der besad ca. 10 % af disse markeder. Førsteinstansretten fandt endvidere, at teknologiske vanskeligheder og patenter hindrede nye konkurrenter i at komme ind på markedet for aseptiske maskiner. Alle disse faktorer bidrog efter Rettens opfattelse til at opretholde og styrke Tetra Paks dominerende stilling på det aseptiske marked, såvel for maskiner som for kartoner.
(218) Kommissionens markedsundersøgelse har næsten samstemmende bekræftet, at der ikke har været væsentlige ændringer af situationen på markedet i de seneste 5 år (indtil 2001) i sektoren for kartonemballering, hvilket skulle ændre Kommissionens vurdering af Tetras stilling på markedet for aseptiske kartoner. Tetra er kort sagt fortsat dominerende inden for aseptiske kartoner på grund af følgende faktorer: meget høje markedsandele (omkring 80 % i en lang periode), konkurrenters svage stilling (SIG med [10-20 %]* og tre mindre aktører, Elopak, International Paper og VarioPak, med ikke mere end [0-10 %]*), teknologisk kompleksitet og teknologiske vanskeligheder, navnlig med hensyn til Tetras knowhow og tekniske overlegenhed på det aseptiske område (SIG kan ikke tilbyde et lignende produkt som Tetras system med endeløse ruller af aseptisk karton), patenter (mange udløber, men der kommer nye til hvert år) og endelig den kolossale betydning af mange års erfaring inden for aseptisk emballering (kunderne kræver garanti for produkternes sterilitet), hvilket resulterer i meget betydelige adgangsbarrierer. Disse faktorer og Tetras størrelse, ekspertise inden for F o U, økonomiske styrke og internationale aktiviteter (salgs- og serviceafdelinger i hele verden) betyder, at virksomheden er uomgængelig som forretningspartner for virksomheder inden for flydende levnedsmidler, som ønsker at emballere deres produkter i karton, navnlig aseptisk karton.
(219) Med hensyn til parternes markedsandele har Tetra ifølge de tal, som den anmeldende part har fremlagt, ca. 80 % af markedet for aseptisk kartonemballering til flydende levnedsmidler i EØS (værdimæssigt), mens konkurrenterne (International Paper, SIG, Elopak og Variopak) i alt havde ca. 20 % af markedet i 2000. Tetra synes at opnå en tilsvarende markedsandel, selv hvis dens stilling på markedet vurderes på grundlag af det samlede antal producerede enheder (i mio.) eller emballerede liter (i mio.). Med hensyn til aseptiske fyldemaskininstallationer udgjorde ifølge Tetra dens andel af alle aseptiske installationer i 2000 [70-80 %]* ([...]* installationer) i EØS og konkurrenternes fælles andel ca. [20-30 %]* ([...]* installationer). Tetras markedsandel i segmenter for særlige aseptiske slutprodukter var følgende i 2000: aseptisk frugtsaft (inkl. te og læskedrikke med frugtsmag) [60-70 %]*; aseptiske flydende mejeriprodukter [80-90 %]*.
(220) Selv om dens andel af markedet for aseptisk karton for øjeblikket er lidt mindre end den, der blev konstateret i en tidligere kommissionsbeslutning(100), har Tetra fastholdt en høj markedsandel i de seneste 10 år, hvilket er en betydelig periode med hensyn til stabiliteten i markedsandelen.
(221) Nogle markedsaktører har i deres svar på Kommissionens undersøgelse peget på, at der i de seneste ti år er kommet konkurrenter (Elopak og International Paper) ind på markedet. I nogle af svarene understreges det, at Tetras stærke stilling skyldes dens kommercielle styrke, og at nogle konkurrenter i en række henseender kan konkurrere med nogle af Tetras systemer (kartonernes kvalitet, innovation, trykteknologi, men ikke forseglingsteknik), men de kan ikke levere en komplet produktionslinje som Tetra. Endvidere anser hovedparten af de adspurgte markedsaktører fortsat den mangeårige erfaring med aseptisk emballering, som garanterer slutproduktets sterilitet, for at være vigtig for kunderne, hvilket gør det vanskeligt for nye leverandører at komme ind på markedet.
(222) I sit svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse har Tetra anført: "Tetra Laval accepterer i forbindelse med denne sag Kommissionens vurdering, at Tetra Laval for øjeblikket indtager en førende og velsagtens dominerende stilling inden for aseptisk kartonemballering og emballeringsudstyr".
(223) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at Tetra fortsat indtager en dominerende stilling på markedet for aseptiske kartonemballeringsmaskiner og markedet for aseptiske kartoner, hvilket indebærer, at virksomheden kan udvise en i betydeligt omfang uafhængig adfærd over for sine konkurrenter og kunder og i sidste instans over for forbrugerne.
(224) Med hensyn til spørgsmålet om en dominerende stilling på markedet for aseptisk karton og en førende stilling på markedet for ikke-aseptisk karton så Førsteinstansretten på grundlag af anvendelsen af traktatens artikel 82 nærmere på sammenhængen mellem de ikke-aseptiske markeder og de aseptiske markeder(101). I den pågældende sag var det ikke nødvendigt at fastslå, om den ledende rolle, som Tetra Pak spillede på de ikke-aseptiske markeder, direkte skulle sidestilles med en dominerende stilling efter artikel 82. I betragtning af, at Tetra Pak besad 78 % af det samlede marked for emballering i såvel aseptiske som ikke-aseptiske kartoner, fandt Førsteinstansretten, at Kommissionen med rette kunne anføre, at Tetra stadig ville besidde en dominerende stilling på dette større marked.
(225) I sit svar var den anmeldende part ikke enig i, at "sammenhængsteorien" i Tetra Pak II skulle udvides til at omfatte fusionskontrolområdet, men fremførte ikke vægtige argumenter for, hvorfor denne teori, der er blevet bekræftet af Domstolen i Tetra Pak II, burde opgives. Tetra har gjort gældende, at denne teori under alle omstændigheder ikke havde nogen betydning for den foreliggende sag, da erhvervelsen af Sidel ikke indvirkede på markedet for kartonemballering(102), og besluttede ikke at fremføre yderligere argumenter.
(226) Kommissionen kan ikke godtage Tetras påstand og mener, at Tetra fortsat er dominerende på markedet for kartonemballering som helhed. Der er ingen grund til, at Kommissionen skulle opgive en teori, som Domstolen stadfæstede, når der er tale om stort set identiske markedsvilkår. Betydningen af den sammenhæng mellem markederne for aseptiske og ikke-aseptisk kartoner, der er nævnt i Tetra Pak II, var en følge af, at de hovedprodukter, som såvel de aseptiske som de ikke-aseptiske kartoner tjener til emballering af, er de samme, samt af producenternes og forbrugernes adfærd. Såvel de aseptiske som de ikke-aseptiske maskiner og kartoner, der var omtvistede i den pågældende sag, anvendtes til emballering af samme former for flydende levnedsmidler, først og fremmest mejeriprodukter og frugtsaft. Det blev endvidere fastslået, at en stor del (35 %) af Tetras kunder opererede såvel inden for den aseptiske som den ikke-aseptiske sektor(103). Endelig fandt Førsteinstansretten, at Kommissionen med rette havde bemærket, at den adfærd, som de største producenter af kartonemballeringssystemer udviste, bekræftede sammenhængen mellem de aseptiske og de ikke-aseptiske markeder. Tetra og PKL opererede allerede på alle fire markeder, mens den tredje konkurrent, Elopak, der var godt indarbejdet inden for den ikke-aseptiske sektor, havde forsøgt at komme ind på de aseptiske markeder. Retten fandt, at Tetra Paks markedsandele på nærved 90 % inden for den aseptiske sektor gjorde virksomheden til en uomgængelig leverandør af aseptiske systemer til virksomheder, der både producerer friske og langtidsholdbare flydende levnedsmidler, og sikrede den ligeledes en privilegeret stilling som leverandør af ikke-aseptiske systemer.
(227) Som følge af Tetras teknologiske forspring og dens monopollignende stilling inden for den aseptiske sektor var virksomheden i stand til at koncentrere sin konkurrencemæssige indsats på de tilgrænsende ikke-aseptiske markeder, hvor virksomheden allerede var godt indarbejdet, uden at måtte frygte modstand inden for den aseptiske sektor, hvorved virksomheden kunne drage fordel af en uafhængig adfærd i forhold til andre erhvervsdrivende på de ikke-aseptiske markeder. Domstolen fandt derfor, at det var på baggrund af omstændighederne, ikke hver for sig, men under ét, at Retten - uden at det var nødvendigt at påvise, at Tetra Pak havde en dominerende stilling på de ikke-aseptiske markeder - kunne antage, at Tetra Pak havde udvist en uafhængig adfærd i forhold til andre erhvervsdrivende på disse markeder. Domstolen fastslog, at "Tetra Paks monopollignende stilling på de aseptisk markeder og dets førende stilling på de ikke-aseptiske markeder, der selv om de er særskilte markeder, er nært forbundne, satte virksomheden i en situation, der kunne sammenlignes med en dominerende stilling på alle de berørte markeder"(104).
(228) I denne henseende synes Kommissionens undersøgelse i den foreliggende sag ikke at vise nogen grundlæggende ændring af situationen på markedet for ikke-aseptiske kartonemballeringsmaskiner og karton. På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen råder over, synes Tetra fortsat at indtage en førende stilling på markederne for ikke-aseptisk karton.
(229) Ifølge Tetras egne tal havde virksomheden [50-60 %]* af markedet for ikke-aseptisk kartonemballering til flydende levnedsmidler i EØS (værdimæssigt) i 2000. Den næststørste aktør på dette marked, Elopak, havde en meget mindre andel, fulgt af SIG, International Paper og Variopak. Tetra synes at opnå en lignende andel af markedet, hvis dens stilling på markedet vurderes på grundlag af emballerede liter (i mio.). På grundlag af det samlede antal producerede enheder havde virksomheden en andel på [50-60 %]* af markedet i EØS. Tetras markedsandel i segmenterne for særlige ikke-aseptiske slutprodukter var følgende i 2000: ikke-aseptisk frugtsaft [30-40 %]*, frugtsaft i alt [60-70 %]*, ikke-aseptiske flydende mejeriprodukter [50-60 %]*, flydende mejeriprodukter i alt [70-80 %]*.
(230) Allerede i 1987 havde Tetra angiveligt en markedsandel på ca. 55 %(105) på markedet for ikke-aseptiske maskiner. Tetra har derfor været i stand til at fastholde en høj markedsandel i de seneste 10 år, hvilket er en betydelig periode med hensyn til stabiliteten i markedsandelen.
(231) Kommissionen er derfor nået til den konklusion, at Tetra fortsat indtager en dominerende stilling på markedet for aseptiske emballeringsmaskiner og kartoner og en førende stilling på markedet for ikke-aseptiske emballeringsmaskiner og kartoner. I betragtning af, at Tetra på det samlede marked for emballering i såvel aseptiske som ikke-aseptiske kartoner har omkring [60-70 %]* af det samlede marked, indtager Tetra også en dominerende stilling på markedet for kartonemballering som helhed.
2. SIDELS FØRENDE STILLING INDEN FOR PET-EMBALLERINGSUDSTYR
2.1. Sidel har en førende markedsstilling inden for SBM-maskiner
(232) Sidel beskæftiger sig med design og fremstilling af emballeringssystemer med særlig vægt på udvikling af plastemballering. De markeder, som Sidel opererer på, er massekonsummarkeder, som omfatter drikkevarer (vand, frugtsaft, isotoniske drikke og øl), levnedsmidler som f.eks. mælk, madolie og saucer og kosmetik eller plejeprodukter (shampoo, cremer og tandpasta)(106).
(233) Sidel er aktiv inden for såvel maskiner med høj som lav kapacitet. Inden for SBM-maskiner med lav kapacitet havde Sidel ifølge den anmeldende part en markedsandel på [30-40 %]*, både på grundlag af kapacitet og antal solgte enheder i EØS i 2000. Den næststørste aktør var Tetra med en markedsandel på [20-30 %]*, men med maskiner af en lavere kvalitet, der anvender den lineære teknik i stedet for den mere komplekse rotationsteknik, som anvendes i forbindelse med Sidels maskiner. Andre konkurrenter er meget mindre og omfatter ADS med en omtrentlig markedsandel på [10-20 %]*, Urola med [0-10 %]*, Sipa med [0-10 %]* og SIG med [0-10 %]*. Det er også vigtigt at bemærke, at Sidels maskiner med lav kapacitet er rotationsmaskiner af højere kvalitet. Sidels andel inden for rotationsmaskiner med lav kapacitet udgør ifølge Sidel omkring [over 70 %]*.
(234) Inden for SBM-maskiner med høj kapacitet indtager Sidel en endnu stærkere stilling. Sidel har i over 10 år været pioner og verdens førende virksomhed inden for fremstilling af SBM-maskiner med særlig fokus på den øverste del af markedet for SBM-maskiner med høj kapacitet. Dette har foranlediget den uafhængige analysevirksomhed BNP Paribas til at udtale: "Sidels maskiner er blevet industristandarden", og "Sidel har praktisk talt monopol på den profitable øverste del af markedet"(107). I bilagene til anmeldelsen har Tetra anført: "Sidel indtager en meget stærk stilling i den profitable øverste del af markedet, som opretholdes ved hjælp af dens F o U-udgifter og globale servicenet samt ved, at virksomheden har sat industristandarden".
(235) Ifølge data, som Sidel har fremlagt, havde Sidel følgende markedsandel i segmenter inden for særlige slutprodukter med hensyn til kapacitet, der var installeret i perioden 1995-2000: frisk mælk [30-40 %]*, UHT-mælk (med smag) [60-70 %]*, flydende mejeriprodukter i alt [60-70 %]*, ikke-aseptisk frugtsaft (inkl. hot-fill) [70-80 %]*, aseptisk frugtsaft [50-60 %]*, frugtsaft i alt [60-70 %]*.
(236) I 1999 tegnede Sidels SBM-maskiner (både lav og høj kapacitet) sig for [60-70 %]* af den installerede base på globalt plan og [60-70 %]* af den installerede base i Europa. Mere end en ud af to PET-flasker i verden er fremstillet ved hjælp af Sidels maskiner. På markedet for SBM-maskiner med høj kapacitet, hvor maskinkapaciteten overstiger 8000 fl./time, er Sidel også klart den førende på markedet, en stilling, som ikke blot fremgår af dens store markedsandel, men også af nogle specifikke styrker, som den besidder, og som vil blive beskrevet nedenfor.
(237) På markedet for SBM-maskiner med høj kapacitet havde Sidel i 2000 en markedsandel på [60-70 %]* (på grundlag af kapacitet) og [60-70 %]* (på grundlag af antal solgte enheder) i EØS. Sammenlignet med markedet for SBM-maskiner med lav kapacitet, hvor der anvendes en mindre kompleks teknologi, er antallet af konkurrenter meget begrænset: kun 3 konkurrenter er aktive på dette marked. Med hensyn til markedsandele indtager alle konkurrenterne en meget svagere stilling. Krones har en markedsandel på ca. [10-20 %]*, SIG [10-20 %]* og Sipa [0-10 %]*. Tetra har gjort gældende, at da alle ordrer på SBM-maskiner afgives på grundlag af udbud, er historiske markedsandele ikke en pålidelig indikator for den fremtidige succes på markedet. Medmindre der er specifikke tegn på, at det tidligere mønster ikke længere afspejler den nuværende situation, er det imidlertid rimeligt at antage, at en producents markedsandel giver i det mindste en antydning af producentens styrke.
(238) Det fremgår, at Sidel siden 1998 har mistet omkring [10-20 %]* af sin andel på markedet for maskiner med høj kapacitet, men kun [0-10 %]* på markedet for maskiner med lav kapacitet. Dette tab af markedsandel er blevet tilskrevet konkurrencepres fra SIG, Krones og Sipa, idet ingen enkelt konkurrent til stadighed har øget sin andel.
(239) I perioden 1998-2000 havde virksomheden faktisk oplevet visse tab i nogle regioner, hvis den ikke havde investeret stærkt i forskning og udvikling, som resulterede i, at f.eks. Actis-barriereteknologien og aseptiske kombiteknologier blev lanceret på markedet i 1999. Disse teknologier var rettet mod "følsomme" produkter (øl, mælk og frugtsaft), og det var Sidels mål at øge det eksisterende potentielle marked på 300 mia. enheder til ikke-kulsyreholdige og kulsyreholdige flydende levnedsmidler med ca. [...]* emballageenheder. Denne fokusering afspejles endvidere i, at der samme år blev anvendt ca. 39,3 mio. EUR til forskning og udvikling, svarende til ca. 4,5 % af afsætningen. Disse investeringer gjorde det muligt for Sidel at vinde markedsandele inden for komplette emballeringslinjer og åbne nye markeder inden for mejeriprodukter, frugtsaft og øl(108).
(240) Tetra har fremført, at Kommissionen har overvurderet Sidels markedsandele. Dette synes ikke at være begrundet Kommissionens markedsundersøgelse og analyse bekræftede, at Sidel har markedsandele på ca. [mere end 50 %]*. Ifølge Sidels seneste skøn har virksomheden fortsat en meget stærk markedsandel, ca. [60-70 %]* på grundlag af salget i de tre første kvartaler af 2001 og [50-60 %]* på grundlag af den installerede base.
(241) Kommissionens markedsundersøgelse bekræftede også, at segmentet for SBM-maskiner genererer høje avancer. På grundlag af tal, som er fremlagt af Sidel og dennes økonomiske konsulenter, har Sidel i de seneste tre år opnået avancer på ca. [...]* i forbindelse med sine SBM-maskiner med høj kapacitet. I sit svar har Tetra for det første fremført, at Sidels avancer er faldet med [...]* point i de seneste 4 år, og for det andet, at bruttoavancer af denne størrelsesorden overhovedet ikke er usædvanlige, men nødvendige for at få risikobetonede F o U-udgifter dækket ind og dække personaleudgifter og andre omkostninger. Kommissionens analyse viser, at Sidels avancer er forholdsvis høje i forhold til den pågældende industri. Forskellen mellem Sidels lavere avancer på det mere konkurrenceprægede marked for maskiner med lav kapacitet og de højere avancer i det mere koncentrerede marked for maskiner med høj kapacitet er tegn på en vis grad af markedsstyrke hos Sidel på markedet for maskiner med høj kapacitet.
(242) Sidel opfattes fortsat i vidt omfang af kunderne som den virksomhed, der leverer de bedste SBM-maskiner med hensyn til kvalitet og teknisk bistand, pålidelighed, fleksibilitet, holdbarhed og leveringstid. Dette har hos nogle væsentlige kunder medført en politik, hvor man næsten udelukkede køber Sidels maskiner. Sidel er også den eneste virksomhed, som producerer nogle specifikke maskintyper, f.eks. maskiner med en ekstrem høj kapacitet (50000 fl./time).
(243) Desuden er en væsentlig del af Sidels salg af SBM-maskiner (ca. [...]*) integreret i komplette produktionslinjer til flaskepåfyldning. For at imødekomme kundernes stigende efterspørgsel efter integrerede serviceydelser kan Sidel tilbyde kunderne vidtspændende serviceydelser med omfattende ekspertise inden for design af den primære emballage (Shapes Design Department, Moulds Design Department, Blowing Test Center), automatiserede systemer til at styre blandingen af produktingredienser (Guérin), hvilket øger fødevaresikkerheden, førende blæsestøbningsudstyr, innovative fyldemetoder (Combi), løsninger til styring af produktflow (Gebo) lige fra design af produktionslinjen til levering af et nøglefærdigt system samt kontrol af indpakning og palletering.
(244) Sidel har et netværk bestående af 25 serviceorganisationer på verdensplan. På årsplan gennemfører Sidel omkring 12000 timers undervisning af kunderne på 7 uddannelsescentre i verden. I 1999 udgjorde serviceydelser 19 %, maskiner 63 % og komplette produktionslinjer 18 % af Sidels samlede salg(109).
(245) I sit svar(110) og ved den mundtlige høring har Tetra kraftigt understreget, at Sidel er udsat for en hård konkurrence fra sine tre konkurrenter inden for maskiner med høj kapacitet, og at Sidels styrker ikke er tilstrækkelige til, at Kommissionen kan konkludere, at Sidel kan udvise en uafhængig adfærd over for sine konkurrenter og kunder, og at Sidel som følge heraf ikke har en dominerende stilling inden for SBM-maskiner med høj kapacitet. Tetra har navnlig fremført, at markedet for SBM-maskiner med høj kapacitet er karakteriseret ved innovations- og imitationscykler. Der er ingen betydelige patenter i sektoren, og det er tidligere lykkedes konkurrenter at kopiere Sidels maskiner. Mange af Sidels innovationer er blevet kopieret inden for 2-3 år, efter at de er slået igennem. Sidels tre konkurrenter inden for maskiner med høj kapacitet kan konkurrere med Sidel, da de kan tilbyde lignende maskiner med alle kapacitetshastigheder, undtagen måske maskinerne med en meget høj kapacitet på 50000 fl./time. Tetra fremlagde en sammenligning mellem Sidels maskiner og serviceydelser og konkurrenternes og konkluderede, at Sidels tre største konkurrenter, SIG, Krones og SIPA, kan konkurrere med Sidel i enhver henseende, herunder med hensyn til maskinkapacitet og service. Den anmeldende parts påstande blev ikke støttet af markedsundersøgelsen. Ved den mundtlige høring gjorde Tetra f.eks. gældende, at SIPA kan tilbyde maskiner til hot-fill og WM-maskiner; dette er ikke korrekt. Tetra bagatelliserede også Sidels F o U-udgifter. Kommissionen fandt imidlertid, at Sidel i 1998 anvendte [...]* på F o U, hvilket ifølge Sidels direktør, Olivier, "placerer os langt foran vore væsentligste konkurrenter"(111).
(246) Kommissionen er enig med Tetra i, at den stilling, som Sidel indtager inden for SBM-maskiner med høj kapacitet, ikke er en dominerende stilling. Kommissionen har imidlertid konkluderet, at Sidel står meget stærkt inden for SBM-maskiner med høj kapacitet, og at Sidel er den førende virksomhed på dette område i EØS og på verdensplan. Det er navnlig stadig klart, og dette blev bekræftet af Kommissionens markedsundersøgelse, at Sidels maskiner anvender førende teknologi og har et fremragende omdømme på markedet. Nogle af Sidels kunder, som deltog i Kommissionens undersøgelse, bekræftede, at Sidel var foran sine konkurrenter med hensyn til kvaliteten af sine maskiner, omfanget og rækkevidden af testning, fejlfinding, flaskedesign og erfaringsgrundlag.
(247) De teknologiske barrierer for adgangen til markedet for maskiner med høj kapacitet er stadig uovervindelige for mindre virksomheder, der er aktive i segmentet for SBM-maskiner med lav kapacitet. Sidel er stadig den eneste leverandør af visse maskintyper, f.eks. maskiner med en kapacitet på 50000. Endelig tyder Sidels markedsstilling med hensyn til dens markedsandel i forhold til konkurrenternes også på, at virksomheden indtager en førende stilling på markedet for SBM-maskiner (Sidel [60-70 %]*, største konkurrent [10-20 %]* på markedet for maskiner med høj kapacitet, største aktør på markedet for maskiner med lav kapacitet med en markedsandel på ca. [over 30 %]*, [over 70 %]* med hensyn til rotationsmaskiner med lav kapacitet, og en markedsandel på [60-70 %]* på et samlet marked for SBM-maskiner med høj og lav kapacitet med hensyn til kapacitet). Kombinationen af disse faktorer er også tegn på Sidels førende stilling inden for SBM-maskiner.
(248) Det konkluderes derfor, at Sidel indtager en førende, men ikke dominerende stilling inden for SBM-maskiner med høj og lav kapacitet. Sidel er den eneste virksomhed, der er i stand til at tilbyde alle former for SBM-maskiner, lige fra en meget lav kapacitet og til den højeste kapacitet, altid på grundlag af den førende rotationsteknik.
2.2. Sidels omfattende erfaringer inden for aseptisk og ikke-aseptisk PET-påfyldning og de innovative kombimaskiner
(249) Betydningen af en effektiv styring af fyldeoperationer sammen med blæsestøbning er særlig markant med hensyn til "følsomme" produkter, f.eks. mælk og frugtsaft, for at sikre rene eller ultrarene emballeringsprocesser.
(250) Sidel fremstiller både aseptiske (Rémy) og ikke-aseptiske (Alsim, Girondine) fyldemaskiner. Aseptisk PET-påfyldning er en forholdsvis ny teknologi, som for øjeblikket er i hastig vækst. Ifølge de oplysninger, som Tetra har fremlagt, udgik efterspørgslen efter aseptiske PET-fyldemaskiner først fra Italien og Frankrig, men er i de seneste tre år steget i andre EØS-lande. Det samlede markedsvolumen med hensyn til installerede aseptiske PET-fyldemaskiner er steget med [70-80 %]* (fra [...]* maskiner til [...]* maskiner) i perioden 1998-2000 med en stigning på [30-40 %]* i den installerede base i 2000 alene. I de kommende fem år forventes markedet fortsat at vokse med [20-30 %]* årligt, idet de lande, der for øjeblikket har en lav installeret base af aseptiske fyldemaskiner, vil opleve en særlig stærk vækst.
(251) Rémy, som Sidel erhvervede i 1999, var en af de første producenter af aseptiske PET-fyldemaskiner og førende inden for aseptisk PET-teknologi. Inden 1998 var der kun fire hovedleverandører, der opererede på markedet: Procomac ([30-40 %]*), Serac ([20-30 %]*), Sidel/Rémy ([30-40 %]*) og Tetra ([0-10 %]*). Det er lykkedes fem nye aktører at komme ind på markedet mellem 1998 og 2000 (Krones, SIG, KHS-Kloeckner, Stork og GEA) ved sammen at erobre [40-50 %]* af markedet for aseptisk PET-påfyldning.
(252) I 2000 var Sidels markedsandel inden for aseptiske PET-fyldemaskiner på grundlag af den installerede base [20-30 %]* (antal maskiner) eller [10-20 %]* (flasker pr. time) i EØS. Markedsandelen er lavere, [0-10 %]*, hvis der tages udgangspunkt i Sidels salg af aseptiske PET-fyldemaskiner i perioden 1998-2000 (1 maskine). Samme år havde Procomac en markedsandel på ca. [30-40 %]*, Krones [20-30 %]*, Tetra [10-20 %]*, SIG [10-20 %]* og KHS-Kloeckner, Stork og GEA hver [0-10 %]*.
(253) Tetra har anslået, at den gennemsnitlige fyldehastighed for de maskiner, der er solgt af KHS-Kloeckner, Stork og GE, og for nylig Sidel, ligger på samme niveau, dvs. 12000-13000 fl./time. De maskiner, der er solgt af Procomac (12000-20000 fl./time) og Krones (20000 fl./time), er hurtigere, kun SIG's maskiner menes at være langsommere (6000 fl./time). Det fremgår imidlertid af oplysninger fra Sidel, at dens ultrarene og aseptiske PET-påfyldningsteknologi, som anvender flowmeterdosering(112), giver mulighed for hastigheder op til [...]* (fermenteret mælk, 100 ml), [...]* (pasteuriseret sødmælk, 1 l) og [...]* (appelsinsaft med frugtkød, 1 l). Ved flowmeterdosering er der ingen kontakt mellem dyse og emballage, hvilket mindsker risikoen for kontaminering.
(254) Sidels teknologi inden for aseptisk påfyldning blev yderligere styrket i 1999 med gennembruddet af dens innovative kombiteknologi, som gør det muligt at integrere blæsning, påfyldning og lukning af en PET-flaske i en enkelt maskine. I forbindelse med denne innovative teknologi fremstilles PET-flasker på tilsvarende måde som i traditionelle aseptiske kartonemballeringsmaskiner. I forhold til en produktionslinje bestående af en SBM-maskine og en fyldemaskine har kombimaskinen mange fordele for kunderne, da den er plads- og omkostningsbesparende. Combi SRU (ikke-aseptisk ultraren) og SRA (aseptisk), der er udviklet til "følsomme" produkter, f.eks. frugtsaft og flydende mejeriprodukter, gør det således muligt for drikkevarevirksomheder at fremstille og påfylde "følsomme" produkter i PET-flasker i en integreret maskine, hvorved risikoen for kontaminering mindskes. Combi SRU, en kombimaskine, der arbejder i et ultrarent, men ikke-aseptisk miljø, har en kapacitet på [...]* ([...]* formværktøjer), [...]* ([...]* formværktøjer) til [...]* ([...]* formværktøjer). Salget af kombimaskiner er steget fra [...]* i 1998 til [...]* i 1999. Sidel har solgt [...]* kombimaskiner i EØS. Sidel har også udviklet en fuldstændig aseptisk kombimaskine, Combi SRA, som allerede er blevet markedsført i EØS og vil blive anvendt til aseptisk påfyldning af langtidsholdbar frugtsaft og mejeriprodukter.
(255) Tetra har fremført og Kommissionens undersøgelse har bekræftet, at Sidels andre konkurrenter også lige er begyndt at udbyde egne kombimaskiner. På nuværende tidspunkt er tre andre leverandører i stand til at udbyde en kombimaskine. Der er imidlertid kun en enkelt anden leverandør, Sipa, som sammen med en påfyldningsvirksomhed, Procomac, kan tilbyde en aseptisk kombimaskine. Sidels kombimaskine er den første, der blev markedsført i EØS.
2.3. Sidels andre PET-aktiviteter
(256) Foruden SBM-maskiner, barriereteknologi og fyldemaskiner er Sidel ifølge Tetra på verdensplan aktiv inden for levering af sekundært linjeudstyr (hovedsagelig transportbånd), udstyr i forbindelse med distributionsemballage (forskellige maskiner, hvor forskellige produktenheder emballeres sammen med henblik på distribution) og tilhørende serviceydelser til forskellige industrier. Dette udstyr omfatter navnlig: transportbånd (luft og mekanisk), som fremfører enkeltbeholdere mellem emballeringslinjens forskellige emballeringstrin, maskiner, som gør de fyldte beholdere klar til transport (f.eks. "tray packers", filmindpakningsmaskiner, palleteringsmaskiner, pakkerobotter og klæbemaskiner), afpalleteringsmaskiner, som håndterer paller med tomme beholdere til efterfølgende påfyldning, og kontrolsystemer, som er nødvendige til driften af de forskellige dele af en produktionslinje.
(257) Sidel leverer dette udstyr til kunder inden for forskellige industrisektorer, navnlig sektoren for flydende levnedsmidler, sektoren for ikke-flydende levnedsmidler, sektoren for sundheds- og skønhedsprodukter samt rengøringsmiddelindustrien. Sidels betydelige stilling på disse markeder afspejles i dens markedsandel, som ifølge Tetra ikke generelt overstiger [20-30 %]*, men vil kunne gøre dette, hvis der blev lagt en snæver markedsafgrænsning til grund.
(258) Kommissionen bemærker, at Sidel har en omfattende ekspertise inden for skræddersyede løsninger til produktlinjer, f.eks. operationer i forbindelse med fremføring, opretning, omgruppering, opsamling, overførsel, fordeling og elevation, herunder serviceydelser i forbindelse med kontrollen af produktionslinjen med henblik på at lokalisere eventuelle funktionsforstyrrelser og foreslå afhjælpningsforanstaltninger samt de ydelser, som tilbydes af Sidels test- og simulationscentre. Sidel er navnlig udsat for konkurrence fra Krones og en lang række mindre mere lokale konkurrenter.
2.4. Konklusion
(259) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at Sidel indtager en førende stilling på markedet for SBM-maskiner med høj og lav kapacitet med hensyn til alle endelige anvendelsesformål og en stærk stilling inden for andet PET-emballeringsudstyr, navnlig aseptiske fyldemaskiner, sekundært udstyr og tilhørende serviceydelser.
3. SKABELSE AF EN DOMINERENDE STILLING PÅ MARKEDET FOR PET-EMBALLERINGSUDSTYR, NAVNLIG SBM-MASKINER, OG STYRKELSE AF EN DOMINERENDE STILLING PÅ MARKEDET FOR KARTONEMBALLERINGSSYSTEMER
(260) Selv om Tetra i anmeldelsen og senere har hævdet, at transaktionen udelukkende berører sektoren for PET-emballeringsudstyr (og navnlig SBM-maskiner, barriereteknologier og aseptisk fyldemaskiner), er det på baggrund af ovenstående klart, at transaktionen primært bør ses som en fusion mellem den dominerende virksomhed inden for kartonemballeringsudstyr og den førende virksomhed inden for PET-emballeringsudstyr, to nært forbundne tilgrænsende markeder, med betydelige virkninger i sektoren for emballering af flydende levnedsmidler. Mange af de tredjeparter (herunder konkurrenter og frem for alt kunder), der deltog i Kommissionens markedsundersøgelse, havde denne opfattelse af fusionen og gav udtryk for betænkelighed ved den fusionerede enheds fremtidige markedsstyrke.
(261) Fusionen vil styrke den fusionerede enheds dominerende stilling inden for kartonemballeringsudstyr og kartoner og gøre den fusionerede enhed i stand til at opnå en dominerende stilling inden for PET-emballeringsudstyr, navnlig SBM-maskiner med høj og lav kapacitet. Kombinationen af disse to dominerende stillinger på to nært forbundne tilgrænsende markeder vil gøre det muligt for den fusionerede enhed at opnå en stærkere stilling i sektoren for udstyr til emballering af flydende levnedsmidler, navnlig til "følsomme" produkter (flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag, te/kaffe) og forstærke sine dominerende stillinger.
(262) Styrkelsen og skabelsen af dominans vil finde sted via en række faktorer, herunder horisontale og vertikale virkninger, og navnlig gennem udnyttelse ("leveraging") af den eksisterende dominans og udelukkelse af faktisk og potentiel konkurrence fra et tilgrænsende marked.
3.1. Horisontale virkninger på markedet for PET-udstyr
(263) Den planlagte transaktion vil få direkte horisontale virkninger, da begge parter opererer på tre særskilte produktmarkeder: SBM-maskiner (lav kapacitet), barriereteknologi og aseptiske PET-fyldemaskiner. De horisontale virkninger, der er beskrevet nedenfor, vil styrke den fusionerede enheds stilling på disse tre markeder. Det er derfor vigtigt at analysere disse indledningsvis for at vise, at Sidels i forvejen stærke stilling umiddelbart vil blive styrket yderligere som følge af fusionen. Denne stilling vil blive dominerende gennem udnyttelsen af den fusionerede enheds dominerende stilling inden for aseptisk kartonemballeringsudstyr og aseptiske kartoner.
3.1.1. SBM-maskiner
(264) Kommissionen har konkluderet, at markedet for SBM-maskiner generelt kan inddeles i SBM-maskiner med høj kapacitet (kapacitet &gt; 8000 fl./time) og SBM-maskiner med lav kapacitet (kapacitet &lt; 8000 fl./time).
3.1.1.1. SBM-maskiner med høj kapacitet
(265) Transaktionen vil ikke direkte styrke Sidels førende stilling på markedet for SBM-maskiner med høj kapacitet gennem horisontale virkninger, da Tetra ikke opererer i dette segment af markedet. Fusionen vil imidlertid fjerne Tetra som en potentiel konkurrent på markedet for SBM-maskiner med høj kapacitet. På nuværende tidspunkt udbyder Tetra ikke maskiner med høj kapacitet. Ved at købe Sidel vil Tetra bortfalde som en potentiel ny aktør på markedet for SBM-maskiner med høj kapacitet og som konkurrent på andre områder inden for PET-udstyr. Tetra vil i realiteten erhverve den førende virksomhed inden for SBM-maskiner med den mest avancerede teknologi og det mest omfattende produktudbud. Tetra vil således sikre, at virksomhedens potentielle behov for at udvikle sin egen PET-teknologi bortfalder.
3.1.1.2. SBM-maskiner med lav kapacitet
(266) På markedet for SBM-maskiner med lav kapacitet er der betydelige horisontale overlapninger. Transaktionen vil resultere i en samlet markedsandel på [50-60 %]* (Sidel [30-40 %]*(113) og Tetra [20-30 %]*) med hensyn til kapaciteten af maskiner, der er solgt i perioden 1998-2000. De væsentligste konkurrenter på dette marked er ADS med en markedsandel på ca. [10-20 %]*, Urola med [0-10 %]*, Sipa med [0-10 %]* og SIG med [0-10 %]*.
(267) Tetra har anført, at denne horisontale overlapning på markedet for maskiner med lav kapacitet ikke vil medføre konkurrenceproblemer: Sidels og Tetras SBM-maskiner er ikke de mest umiddelbare substitutter i segmentet for maskiner med lav kapacitet, da der er store forskelle med hensyn til teknologi, pris og kundernes opfattelse; parterne har ikke en eneste fælles kunde i EØS, og parterne deltager ikke i de samme udbud. Segmentet for maskiner med lav kapacitet er kendetegnet ved mange konkurrenter, som vil kunne reagere på en prisforhøjelse fra Tetra/Sidels side og vinde markedsandele, og der synes ikke at være tale om kapacitetsbegrænsninger eller betydelige adgangsbarrierer på dette marked.
(268) Markedsundersøgelsen og Kommissionens analyse bekræftede kun i begrænset udstrækning Tetras påstand. Det fremgår, at Sidels og Tetras SBM-maskiner med lav kapacitet ikke er de mest umiddelbare substitutter, i det mindste ikke på grundlag af kundernes opfattelse, deres omdømme og teknologiske kvalitet. Markedsundersøgelsen viste, at Sidels maskiner opfattes som mere komplekse (anvender rotationsteknik i modsætning til Tetras maskiner, der anvender lineær teknik), af bedre kvalitet og generelt dyrere end Tetras maskiner(114), der betragtes som en basal SBM-maskine med mulighed for mere simple anvendelsesformål, med en marginal virkning på det samlede marked for SBM-maskiner. Trods Tetras gentagne påstande om, at parterne ikke deltager i de samme udbud, har Sidel har identificeret Tetra som den virksomhed, der fik tildelt kontrakten, i [...]* tilfælde ud af [...]* i forbindelse med udbud i EØS siden 1998, hvor Sidel ikke opnåede kontrakten. Selv om disse [...]* tilbud kan omfatte tilfælde, hvor Sidel af kunden ikke engang blev anmodet om at deltage, viser den præcise liste over udbuddene, at Sidel og Tetra i det mindste i disse tilfælde afgav tilbud over for fælles kunder. Det er derfor ikke korrekt at sige, at Tetras og Sidels SBM-maskiner med lav kapacitet overhovedet ikke konkurrerer om de samme kunder i EØS. Desuden har parterne erkendt, at de har fælles kunder til deres maskiner med lav kapacitet uden for EØS.
3.1.1.3. Konklusion
(269) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at markedet for maskiner med lav kapacitet vil blive mere koncentreret som følge af transaktionen. Mens ingen enkelt leverandør på nuværende tidspunkt har over [30-40 %]* af markedet, vil den fusionerede enhed efter fusionen være langt den største aktør med markedsandele på omkring 60 %. Der vil fortsat være mange konkurrenter på markedet, men med mindre markedsandele på ikke mere end [10-20 %]*.
(270) Inden for segmentet for såvel maskiner med lav som høj kapacitet vil Tetra/Sidel efter fusionen have markedsandele på [60-70 %]* eller derover. Tetra/Sidel vil være langt den største aktør i hele spektret af SBM-maskiner fra de mest enkle maskiner med lav kapacitet til maskiner med den højeste kapacitet og teknologisk mest avancerede maskiner.
3.1.2. Barriereteknologi
(271) Som beskrevet i afsnittet om markedsafgrænsning er der på nuværende tidspunkt en række forskellige barriereteknologier, som forsøger at løse PET's begrænsninger med hensyn til iltbarriere. Multilagsteknologien er allerede på markedet, hvor der fremstilles et betydeligt antal flasker både internt i virksomhederne og af omdannere, navnlig til frugtsaft, flydende mejeriprodukter og i et begrænset omfang øl. Plasmateknologien er også blevet markedsført, men befinder sig stadig i de tidlige faser af markedsføringen. Enkeltlagsteknologier (forbedrede PET-harpikser) er endnu ikke blevet markedsført, men forventes at komme ud på markedet i løbet af det kommende år.
(272) Parterne er begge aktive inden for plasmateknologi. Plasmateknologi påføres PET-flasker ved hjælp af specialkonstruerede beskyttede maskiner i et separat trin, efter at flaskerne er blevet blæst.
(273) Sidel har for nylig markedsført sit Actis-sortiment. Actis er en kulstofbaseret teknologi, hvor der påføres et brunligt lag på indersiden af flasken. Actis anvender rotationsteknik og kan opnå på hastigheder på op til 10000 fl./time. Processen er blevet godkendt af FDA i USA. Actis har allerede nået markedsføringsstadiet, men i modsætning til Sidels optimistiske forventninger om salg af hundredvis af Actis-maskiner har Sidel hidtil [...]* solgt [...]* maskiner. Sidel har også udviklet en version af sin Actis-teknologi, Actis Lite. Actis Lite har en lysere, næsten usynlig, gul farve og egner sig derfor bedre til frugtsaft.
(274) Tetra er aktiv inden for plasma via sin Glaskin-teknologi og inden for multilagsteknologi via sine Sealica-multilagspræforme med forbedrede barriereegenskaber. I forbindelse med Tetras Glaskin belægges flasken med et klart SiOX-lag på indersiden. Maskinerne kan opnå hastigheder på op til 12000 fl./time. Teknologien befinder sig i de tidlige markedsføringsstadier. Sealica er en multilagsteknologi, som anvender "over-injection"-metoden til fremstilling af præforme med forbedrede barriereegenskaber. Præformene blæses derpå på SBM-maskiner i standardudførelse. Sealica befinder sig også i de tidlige markedsføringsstadier. Tetra har for nylig truffet en forretningsmæssige beslutning om at ophøre med at anvende Sealica(115).
(275) På det samlede marked for barriereteknologi vil sammenlægningen af parternes teknologier give den fusionerede enhed en markedsandel på ca. [10-20 %]* på grundlag af de flasker med forbedrede barriereegenskaber, der blev fremstillet i 2000.
(276) Nogle af de markedsaktører, der deltog i Kommissionens undersøgelse, har udtrykt betænkelighed ved sammenlægningen af parternes plasmateknologier. Denne betænkelighed blev gentaget ved den mundtlige høring. Disse markedsaktører ser plasma som den mest avancerede og omkostningseffektive eksisterende barriereteknologi. En af deltagerne i Kommissionens markedsundersøgelse oplyste f.eks., at plasma vil være den eneste omkostningseffektive teknologi på lang sigt og den eneste teknologi, der på attraktive økonomiske vilkår vil være egnet til produktionslinjer med høj hastighed. En virksomhed, der er aktiv inden for barriereteknologi, anførte følgende: "teknisk vil PET-barriereteknologi muliggøre emballering af flydende mejeriprodukter og frugtsaft inden for de kommende 2-3 år. Omkostningerne forventes at falde, efterhånden som mængderne stiger, og kartonemballering vil således sandsynligvis tabe til fordel for PET-beholdere. Foruden økonomi og produktegenskaber vil genanvendelsen af PET-beholdere sandsynligvis indvirke på det omfang, hvori PET-emballage trænger ind på markedet for mælk og frugtsaft i portionspakninger. Sidels og Tetra Lavals barriereteknologier er de eneste teknologier med en påvist genanvendelighed i eksisterende PET-fraktioner. Hvis det påvises, at omkostningerne står i forhold til ydelsen i forbindelse med frugtsaft/mælk, vil disse teknologier være forbundet med de laveste omkostninger og bedste genanvendelsesmuligheder for PET-emballeringsindustrien".
(277) Det økonomiske aspekt ved plasma, navnlig Sidels Actis, som allerede er markedsført, er attraktivt. Prisen for en Actis-maskine er [...]* EUR. Dette betragtes ikke som en stor investering for kunden. Sidel vil hos brugerne opkræve en licensafgift for anvendelsen af maskinen. Licensafgiften er vigtig, da "den vil give Sidel en langsigtet, stabil indtægt, som er uafhængig af indtægterne fra den periodiske levering af maskiner"(116). "... Hvis Actis slår an, skulle den kunne skabe en base af installerede maskiner, som vil generere en strøm af stabile og indbringende indtægter på grundlag af licensafgifterne. Modellen i denne henseende kunne være ... sektoren for aseptisk kartonemballering ... hvor en maskine sælges til kunden med en beskeden avance (eller endog uden avance). Fortjenesten opnås så på de langsigtede servicerings- eller materialeleveringskontrakter, der genereres af det oprindelige maskinsalg"(117).
(278) Nogle markedsaktører bekræftede imidlertid parternes synspunkt om, at plasma også har væsentlige ulemper, da det stadig befinder sig i udviklingsstadiet og fortsat oplever betydelige teknologiske problemer, f.eks. afskalning under varmetryk. Sidels Actis-teknologi har også en teknisk ulempe, idet den er pigmenteret (ravfarvet), som gør den egnet til ølflasker, men mindre egnet til andre anvendelsesformål.
(279) Parterne har gentagne gange understreget, at det ikke vil være muligt at kombinere Sidels Actis-maskine og Tetras Glaskin-plasma (som er klar), og at sammenlægningen af parternes teknologier som følge heraf ikke vil resultere i en "vindende" forbedret plasmabarriere. På grund af den tekniske kompleksitet, der præger dette marked, har det ikke været muligt at bekræfte eller imødegå denne påstand.
(280) På et særskilt plasmamarked er parterne de to hovedaktører, men vil fortsat være udsat for konkurrence fra Krones/Coca Cola (med en allerede etableret teknologi, Bestpet) og andre konkurrenter, som snart vil gå ind på dette marked fra lande uden for EØS. I sit svar på klagepunktsmeddelelsen fremlagde Tetra således dokumentation for, at [...]* har en plasmabarriereproces i forsøgsfasen og en anden virksomhed, [...]*, har en patenteret plasmabaseret teknologi.
(281) Endelig er det også den generelle opfattelse i industrien, at lanceringen af en forbedret enkeltlags-PET i sidste instans vil blive den vindende teknologi. En sådan forbedret harpiks vil ikke kræve særligt udstyr, men blive anvendt til at fremstille standardpræforme, der indeholder de fornødne barriereegenskaber, og som derpå kan blæses i SBM-maskiner i standardudførelse. Kommissionens markedsundersøgelse har bekræftet, at enkeltlagsteknologier vil være særligt attraktive fra såvel et teknisk som et økonomisk synspunkt. Det fremgik af undersøgelsen, at sådanne teknologier sandsynligvis vil blive markedsført i en nær fremtid.
Konklusion
(282) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at sammenlægningen af parternes plasma- og multilagsteknologier i betydelig grad vil styrke den fusionerede enheds stilling på markedet for barriereteknologi (den fusionerede enhed vil få to avancerede og egnede plasmateknologier), men ikke i et sådant omfang, at der vil blive skabt en dominerende stilling inden for barriereteknologi.
3.1.3. Aseptiske fyldemaskiner
(283) Både Tetra og Sidel er aktive inden for aseptiske PET-fyldemaskiner; der er derfor en direkte horisontal overlapning mellem parternes aktiviteter på dette marked.
(284) Tetra lancerede sine PET-fyldemaskiner i 1999 ved at erhverve den relevante teknologi fra en italiensk ingeniørvirksomhed. Maskinerne produceres i Italien, og salget af maskiner forestås af Tetras generelle salgsenheder i hvert land, hvoraf nogle har specialister inden for maskiner til påfyldning af plastflasker. Tetras aseptiske PET-fyldemaskiner, RFA-40, kan anvendes til flasker på 0,2-1,5 liter og har en kapacitet på 12000 fl./time. RFA-40 er mest egnet til drikkevarer med et højt syreindhold (frugtsaft), men er også slået an i Asien inden for påfyldning af te med et lavt syreindhold. Tetra har anført, at RFA-40 ikke egner sig til påfyldning af flydende mejeriprodukter. Tetra har solgt [...]* maskiner i EØS, hvilket har genereret en omsætning på ca. [...]* EUR i 2000 inden for EØS. På verdensplan har Tetra en installeret base på [...]* maskiner.
(285) Sidel er aktiv inden for aseptiske PET-fyldemaskiner via sit datterselskab Rémy, en førende virksomhed inden for aseptisk PET-teknologi. Virksomhedens aktiviteter inden for aseptiske fyldemaskiner er placeret i Frankrig (Octeville-sur-Mer). Rémy var en af de første aktører på markedet for aseptisk PET-påfyldning, er godt indarbejdet på markedet og drager fordel af et fremragende omdømme og en "varemærke"-genkendelse på det aseptiske område. Rémy blev i 2000 lagt sammen med Sidels centraliserede salgsafdeling med hensyn til salget af SBM-maskiner. I de seneste tre år har Sidel solgt [...]* aseptisk fyldemaskine i EØS. Desuden har Sidel markedsført en aseptisk kombimaskine, Combi SRA, som gør det muligt at integrere blæsning, påfyldning og lukning af en PET-flaske i en enkelt maskine. Sidel solgte [...]* aseptisk kombimaskine i EØS i 2001.
(286) Aseptisk PET-påfyldning er en forholdsvis ny teknologi, som ifølge parterne nu er kommet ind i en fase med hastig vækst i EØS. I anmeldelsen anførte Tetra, at det samlede antal installerede aseptiske PET-fyldemaskiner i EØS i 2000 var [40-50]* maskiner. Ifølge anmeldelsen var antallet af installerede maskiner steget markant, med [70-80 %]*, i perioden 1997-2000, og væksten forventedes at være på [20-30 %]* årligt. Der er en lang række virksomheder på markedet for aseptisk PET-påfyldning, hvoraf de vigtigste (foruden parterne) er Procomac, Serac og Krones.
(287) I betragtning af markedets meget lille størrelse (kun [40-50]* maskiner installeret i EØS) kan en beregning af markedsandele på grundlag af det årlige salg være misvisende. Tetra har foreslået, at markedsandelene beregnes på grundlag af den installerede base og det gennemsnitlige salg mellem 1998 og 2000.
(288) Ifølge data, der blev fremlagt i anmeldelsen, er Tetras andel af den installerede base i EØS på grundlag af kapacitet [0-10 %]* og Sidels [10-20 %]*. Fusionen vil derfor resultere i en fusioneret enhed med [20-30 %]* af den installerede base (og [10-20 %]* af kapaciteten i forbindelse med nye afsætningsmuligheder mellem 1998 og 2000). Procomac har [30-40 %]* af den installerede base, Serac [10-20 %]* og Krones [10-20 %]*. Af salget mellem 1998 og 2000 tegner konkurrenterne sig for henholdsvis [30-40 %]*, [0-10 %]* og [30-40 %]*. Tetra har anført, at der er kommet mange nye aktører ind på markedet siden 1998, og at de har erobret [40-50 %]* af de nye afsætningsmuligheder mellem 1998 og 2000.
(289) Selv om Kommissionen erkender, at nye aktører har gjort indhug i salget af maskiner efter 1998, er det samlede antal solgte maskiner så lavt, at det er vanskeligt at tillægge tal for markedsandele, der er beregnet på grundlag af det årlige salg, nogen særlig betydning(118). Det er også vigtigt at bemærke, at Sidels kombimaskine, som er et særligt innovativt produkt, blev lanceret for meget kort tid siden og endnu ikke er slået fuldt ud igennem på markedet. Endvidere har Tetra i interne dokumenter, som er fremlagt for Kommissionen sammen med anmeldelsen, givet udtryk for det synspunkt, at markedet for aseptiske fyldemaskiner stadig er fragmenteret uden en klar, etableret førende virksomhed. [...]*(119).
(290) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den fusionerede enhed vil komme til at stå stærkt inden for aseptiske PET-fyldemaskiner, idet den vil være en af de tre største aktører på markedet for aseptiske PET-fyldemaskiner med [30-40 %]* af den installerede base, en førende teknologi inden for aseptisk PET-påfyldning, en omfattende "varemærke"-genkendelse på det aseptiske område og en international salgsstyrke.
3.2. Vertikale virkninger
(291) Fusionen vil også få betydelige vertikale virkninger. Den vil resultere i, at den fusionerede enhed integreres vertikalt inden for tre emballeringssystemer (karton, PET og HDPE) og kan føre til en vertikal udelukkelse af uafhængige omdannere.
(292) Fusionen vil resultere i en markedsstruktur, som kan udelukke uafhængige omdannere på følgende måde: i) Den fusionerede enhed vil være den eneste vertikalt integrerede virksomhed inden for kartonemballering af flydende levnedsmidler (kartonemballeringsmaskiner og kartonruller), HDPE-emballering (EBM-maskiner og HDPE-flasker) og PET-emballering (SBM-maskiner, barriereteknologi, aseptiske fyldemaskiner, præforme og flasker), ii) den fusionerede enheds dobbeltposition som leverandør og konkurrent til omdannere vil sandsynligvis kunne skabe en kanalkonflikt på markedet. Ved at anvende sin stærke markedsstilling som leverandør af SBM-maskiner til omdannere, som i et vist omfang er afhængige af Sidel, vil den fusionerede enhed i givet fald kunne øge omdannernes omkostninger og marginalisere deres markedsstilling som leverandører af præforme og nøglefærdige installationer. Tetra/Sidel vil i givet fald kunne tilbyde kombinerede pakkeløsninger bestående af SBM-maskiner og præforme, f.eks. ved at anvende Tetras vellykkede forretningsstrategi inden for karton, tilbyde SBM-maskinerne til en lav pris og få omkostningerne dækket ind ved at knytte kunderne til sig med langtidsaftaler om levering af standardpræforme og præforme med forbedrede barriereegenskaber. Den fusionerede enhed vil muligvis også være i stand til at tilbyde nøglefærdige installationer til kunderne uden om omdannerne.
3.2.1. Vertikal integration af den fusionerede enhed inden for karton, PET og HDPE
(293) Sidel er ikke en vertikalt integreret virksomhed. Virksomheden er på nuværende tidspunkt kun producent af specialudstyr, der anvendes inden for emballeringsvirksomheder til fremstilling af tomme PET-flasker (SBM-maskiner) og HDPE-flasker (EBM-maskiner) og påfyldning af flaskerne med flydende levnedsmidler (aseptiske og ikke-aseptiske PET- og HDPE-fyldemaskiner). Sidel opererer ikke på markedet for hjælpematerialer (præforme) eller markedet for færdige flasker. Alle leverandører af PET-udstyr (Sidels væsentligste konkurrenter, f.eks. Sipa, SIG og Krones) anvender samme forretningsmodel og koncentrerer sig om udstyr i stedet for vertikalt integrerede produktudbud. Hermed ikke være sagt, at udstyrsleverandører ikke leverer komplette produktionslinjer som nøglefærdige løsninger; det gør de i stigende grad efter opfordring fra kunderne. Parterne har skønnet (og dette er blevet bekræftet af markedsundersøgelsen), at [20-30 %]* af salget finder sted på grundlag af nøglefærdige komplette installationer. I komplette installationer indgår imidlertid kun udstyr som f.eks. SBM-maskiner (og formværktøjer), fyldemaskiner, transportbånd, etiketteringsmaskiner osv. Hjælpematerialer som f.eks. præforme indgår ikke heri. Leverandører af PET-udstyr opererer ikke på markedet i det senere led for emballering, dvs. de sælger ikke færdige flasker.
(294) Markedsstrukturen har gjort det muligt for uafhængige virksomheder (omdannere) at opnå en særlig stilling på markedet. Omdannere køber SBM-maskiner og formværktøjer hos udstyrsleverandører (hovedsagelig hos Sidel) og anvender dem til at fremstille og derpå sælge tomme PET- og HDPE-flasker til deres kunder, dvs. drikkevarevirksomheder. Omdannere fremstiller også præforme, som de sælger til drikkevarevirksomheder, der har anlæg internt i virksomheden. Salget af præforme er omdannernes hovedvirksomhed. Denne erhvervsstruktur har gjort det muligt for drikkevarevirksomhederne at dække deres behov inden for emballering hos mange forskellige leverandører, anvende udstyr fra en række leverandører og undertiden købe de færdige flasker hos omdannere.
(295) I modsætning hertil er Tetra en vertikalt integreret emballeringsvirksomhed. Tetra er således den "eneste virksomhed i verden, som kan tilbyde levnedsmiddelindustrien en one-stop-shop for forarbejdnings- og emballeringsudstyr"(120). Tetra kan levere procesudstyr, emballeringsmaskiner og også emballage (kartonmateriale i ruller eller PET-præforme og færdige flasker). Tetra har følgende aktiviteter på markedet i det tidligere omsætningsled (præforme) og markedet i det senere omsætningsled (emballage eller færdige flasker).
3.2.1.1. Kartonemballage
(296) Tetra er den førende på markedet med en markedsandel på omkring 80 % inden for aseptisk og 50 % inden for ikke-aseptisk kartonemballage. Tetra anvender en forretningsmodel, som består i, at kunderne tilbydes integrerede løsninger bestående af maskiner og kartoner (ruller eller blanks).
3.2.1.2. HDPE-flasker
(297) Tetra leverer færdige HDPE-flasker hovedsagelig til mejerier i Det Forenede Kongerige, og de anvendes til ikke-aseptisk påfyldning af pasteuriseret og ESL-mælk(121). Sidel er aktiv som leverandør af EBM-maskiner, men ikke som leverandør af HDPE-flasker i det senere omsætningsled. På dette marked i det senere omsætningsled optræder Tetra som omdanner. Tetras flasker leveres på grundlag af "hole-through-the-wall"-aftaler. Tetra fremstiller flasker på maskiner fra Graham Engineering Corporation [...]*. Tetras markedsandel på dette marked i det senere led for levering af ikke-aseptiske HDPE-flasker i Det Forenede Kongerige er [20-30 %]* (den førende virksomhed er Nampack, en omdanner, med [60-70 %]*). For nylig begyndte Tetra også at levere HDPE-flasker i Belgien. Det fremgik af Kommissionens markedsundersøgelse, at Tetra har en [...]* aftale Graham Engineering vedrørende anvendelsen af virksomhedens EBM-maskiner i EØS. Tredjeparter har udtrykt betænkelighed ved, at sammenlægningen af Sidels stilling inden for EBM-maskiner og Tetras/Grahams stilling vil medføre konkurrenceproblemer, da den fusionerede enhed vil komme til at stå meget stærkt på markedet for EBM-maskiner i EØS(122).
3.2.1.3. PET-præforme, flasker og plastlukkeanordninger
(298) Tetra er den tredje største uafhængige leverandør af præforme i verden med en markedsandel på [10-20 %]*(123). De største aktører på dette marked er omdannervirksomheder som f.eks. Schmalbach (den førende virksomhed med [30-40 %]*) og Alpla. Desuden har Tetra taget patent på en beskyttet barriereteknologi (Sealica), som virksomheden anvender til at fremstille og sælge præforme med forbedrede barriereegenskaber. Tetra har meddelt, at den er ophørt med at anvende Sealica-teknologien. Tetra har også planer om at fremstille et mindre antal færdige PET-flasker, som er forbedret med dens beskyttede barriereteknologi Glaskin, navnlig på grundlag af "hole-through-the-wall"-aftaler(124). Endvidere er Tetra aktiv inden for plastlukkeanordninger til drikkevareflasker(125) via sit datterselskab Novembal (erhvervet i 1999). Ifølge tal, som Tetra har fremlagt, havde Novembal en markedsandel på [10-20 %]* i EØS i 2000.
(299) Den fusionerede enhed vil kunne levere et komplet produktudbud inden for PET. Dette forklares grafisk i tabel 8.
Tabel 8
Komplet produktudbud inden for PET
TABELPOSITION
(300) Sammenlægningen af parternes aktiviteter vil resultere i en fusioneret enhed, som vil være vertikalt integreret inden for karton (Tetra), HDPE (Sidels EBM-maskiner og Tetras flaskeproduktion og [...]* aftale med Graham Engineering vedrørende EBM-maskiner) og PET (Tetras virksomhed inden for præforme og flasker og Sidels udstyr). Ingen anden virksomhed i sektoren for emballering af flydende levnedsmidler er integreret på denne måde.
3.2.2. Kanalkonflikt - mulig udelukkelse af omdannere
(301) Den fusionerede enheds vertikale integration vil formentlig skabe en kanalkonflikt på markedet, da den fusionerede enhed vil være leverandør og konkurrent til omdannerne. En omdanner anførte i sit svar på Kommissionens markedsundersøgelse, at "sammenlægningen af Tetra Lavals kapacitet inden for præforme og ekspertise på det aseptiske område med Sidels blow/fill/seal-system kan og vil muligvis dominere markedet for intern blæsning og påfyldning med hensyn til alle produkter, som PET-flasker kan anvendes til (lige fra mælk over isotoniske drikke til frugtsaft osv.). ... alle PET-omdannere vil nære disse alvorlige bekymringer"(126).
(302) Den "kanalkonflikt", som omdannerne formentlig vil opleve ved både at være kunder hos (Sidel) og konkurrenter til (Tetra) den fusionerede enhed, opstår ikke blot som et resultat af Tetras virksomhed på markedet for præforme, selv om Tetras aktiviteter inden for præforme gør kanalkonflikten særlig direkte. Tetras aktiviteter som emballeringsvirksomhed (i modsætning til en virksomhed inden for emballerings udstyr) inden for karton og HDPE gør, at virksomheden bliver en indirekte konkurrent til omdannerne med hensyn til alle deres aktiviteter. F.eks. samarbejder omdannere på nuværende tidspunkt med Sidel med henblik på at fremstille innovative PET-design, som specifikt tager sigte på markederne for flydende mejeriprodukter og frugtsaft, hvor Tetra har betydelige aktiviteter inden for karton og aktiviteter inden for HDPE. Ved markedsføringen af nye produkter er omdannerne nødt til at arbejde meget tæt sammen med Sidel, da det endelige design vil blive blæst på en Sidel-maskine, og skal leve op til specifikationer og nå garanterede produktionsresultater. Omdannere har udtrykt betænkelighed ved, at "ethvert fremtidigt projekt, hvad enten det er en ny kunde, et forbedret værktøj eller et forbedret design, uvægerligt vil blive afsløret over for en konkurrent - en umulig situation med et dødsdømt forretningsperspektiv"(127).
3.2.2.1. Omdanneres afhængighed af Sidel
(303) En omdanners forretningskoncept er dobbelt. På den ene side køber omdannere SBM-maskiner og formværktøjer hos udstyrsleverandører, for at de kan anvende dem i deres egen produktion og sælge de færdige PET-flasker til deres kunder, dvs. drikkevarevirksomheder, med henblik på påfyldning. For det andet fremstiller omdannere præforme, som de sælger til drikkevarevirksomheder, der fremstiller PET-flasker internt i virksomheden. Dette har gjort det muligt for drikkevarevirksomheder at dække deres behov inden for emballering hos mange forskellige leverandører, men det kræver også, at omdannerne arbejder tæt sammen med producenten af SBM-maskinen for at få testet deres præforme og formværktøjer og erhverve udstyr, som de leverer til kunderne.
(304) I betragtning af Sidels stilling som den førende leverandør af SBM-maskiner med høj kapacitet, dens unikke ekspertise inden for mange specifikke anvendelsesområder og frem for alt dens fokus på en kundeorienteret tilgang med specialdesign og testcentre, der har til formål at specialtilpasse PET-løsninger til kundernes produktionsbehov, er Sidel blevet den væsentligste emballeringspartner for uafhængige omdannere.
(305) Omdannere har oplyst, at de i betragtning af omfanget af deres aktiviteter har meget specifikke behov i forbindelse med deres fremstilling af PET-flasker. Omdannere er da også Sidels største kunder. [...]* ud af Sidels [...]* største kunder er omdannere. Omdannere har oplyst, at de har foretaget omfattende investeringer i Sidels maskiner og formværktøjer (de formede metalemner, der indsættes i maskinen for at give flasken den endelige form). Dette vil gøre det økonomisk umuligt for dem at skifte til andre leverandører for at få deres behov dækket, selv hvis disse andre leverandører kunne tilbyde maskiner i samme udvalg og kvalitet som Sidels, hvilket ikke er tilfældet. F.eks. oplyste en væsentlig EØS-omdanner, at virksomheden har over [...]* Sidel-maskiner i drift og kun [...]* SBM-maskiner fra andre leverandører. Denne omdanner oplyste tillige, at virksomheden generelt har været utilfreds med ydeevnen af de SBM-maskiner, som den har i drift, og som ikke kommer fra Sidel.
(306) Omdannere, som deltog i Kommissionens markedsundersøgelse, har oplyst, at de ikke vil kunne skifte til andre leverandører af SBM-maskiner med hensyn til hovedparten af deres produktionsbehov, og anførte hastigheden, pålideligheden og kvaliteten af Sidels maskiner som afgørende faktorer. Det er vigtigt at bemærke, at der er meget store hindringer for adgangen til segmentet for SBM-maskiner med høj kapacitet i betragtning af den teknologiske kompleksitet, knowhow og de store investeringer, der kræves. En omdanner forklarede, at maskiner fra andre leverandører ikke kunne måle sig med Sidels maskiner med hensyn til hastighed, pålidelighed og kvalitet. I ét tilfælde leverede en omdanner en anden leverandørs SBM-maskine tilbage på grund af dårlig kvalitet og hyppige driftsforstyrrelser. I denne henseende er det vigtigt at bemærke, at servicering er særdeles vigtig for SBM-maskinernes kontinuerlige drift. Omdannernes virksomhed er kendetegnet ved stor volumen og lav værdi, og er afhængig af en kontinuerlig og effektiv produktion. Omdannere har oplyst, at kun Sidel havde den korte reaktionstid, der er nødvendig for at imødekomme deres servicebehov.
(307) Omdannere har også oplyst, at de er afhængige af Sidel, hvad angår testning og udvikling af deres præforme, formværktøjer og flasker. Omdannere arbejder tæt sammen med Sidel i F o U-fasen for at leve op til specifikationer og nå garanterede produktionsresultater. De deler fortrolige og beskyttede design og projekter med Sidel. På denne måde har Sidel fået et uvurderligt internt kendskab til markederne i det senere led for emballering og har en kolossal samling af fortrolige tegninger, præforme og gamle design. En adspurgt virksomhed har f.eks. oplyst: "for at opnå succes er en PET-omdanner nødt til at arbejde tæt sammen med maskinproducenten, f.eks. Sidel, og dele forretningshemmeligheder og beskyttet viden. Dette gælder ikke kun med hensyn til serviceringen af maskiner og udstyr, med også med hensyn til fælles udvikling af nye design eller teknologier"(128).
(308) På baggrund af disse faktorer konkluderede Kommissionen foreløbigt i klagepunktsmeddelelsen, at det ville være hensigtsmæssigt at afgrænse et særskilt marked med hensyn til den øverste del af markedet for maskiner med høj kapacitet og serviceydelser til omdannere. I sit skriftlige svar og ved den mundtlige høring fremlagde Tetra yderligere faktiske oplysninger, hvoraf det fremgik, at omdannernes stilling med hensyn til Sidel ikke var kendetegnet ved afhængighed. Omdannere har ikke behov for maskiner med høj kapacitet i den øverste del af markedet. Omdannernes præference for Sidel skyldtes ganske enkelt forretningsmæssige overvejelser og ikke omdannernes bestemte særlige behov, som kun Sidel var i stand til at imødekomme(129). Konkrete eksempler på, at konkurrenters maskiner klarede sig dårligt, var isolerede tilfælde, som der ikke bør tages hensyn til. Ifølge Tetra har omdannere således "købt mange maskiner, der er leveret af Sidels konkurrenter, og synes ikke at have problemer med dem"(130). Desuden har Tetra gjort gældende, at det forhold, at omdannere har foretaget store investeringer i Sidels maskiner, ikke er en relevant faktor, da der ikke er betydelige hindringer for, at omdannere kan skifte til andre leverandørers maskiner; f.eks. købte en stor EØS-omdanner tre maskiner hos Krones i 2000. Tetra har også hævdet, at omdannere ikke er afhængige af Sidel med hensyn til testning og design af formværktøjer og præforme. Ifølge den anmeldende part er investeringer i formværktøjer en betydelig hindring for at skifte leverandør, da formværktøjer skal udskiftes hvert tredje år som følge af periodiske ændringer af flaskernes forme. Desuden har leverandører som f.eks. SIG designet deres SBM-maskiner, således at de kan anvendes sammen med Sidels formværktøjer; dette giver dem mulighed for lettere at gøre indgreb i Sidels kundegrundlag.
(309) Omdannere har fortsat udtrykt betænkelighed ved, at Sidel efter fusionen i givet fald kan bortfalde som en uafhængig leverandør af maskiner, og at den fusionerede enhed eventuelt vil kunne fortrænge omdannerne fra deres aktiviteter på markedet for PET-emballering: nøglefærdige løsninger, præforme og færdige PET-flasker. Omdannere har udtrykt betænkelighed ved, at den fusionerede enhed ikke vil have nogen tilskyndelse til at levere udstyr og effektive serviceydelser til dem, når den blot vil kunne gå uden om dem og tilbyde kunderne komplette installationer (lige fra præforme til fyldemaskiner). Omdannere er afhængige af Sidel, hvad angår køb af SBM-udstyr, for at kunne afgive nøglefærdige tilbud.
(310) Kommissionen mener, at omdannerne i et vist omfang er afhængige af Sidel og fortsat vil være afhængige af den fusionerede enhed. Det fremgår, at omdannerne vil kunne gøre brug af andre leverandører af SBM-maskiner, hvad angår køb af nye maskiner samt design og testning af præforme. Omstillingsomkostninger og det fortsatte behov for at anvende de mange Sidel-maskiner, de allerede har købt, vil forlænge omdannernes nuværende afhængighed af Sidel.
3.2.2.2. Mulige virkninger af kanalkonflikten
(311) Den markedsstruktur, der vil opstå som følge af fusionen, vil sandsynligvis skabe en kanalkonflikt. Et fusioneret Tetra/Sidel vil i givet fald kunne nægte at levere udstyr eller fastsætte priser og udøve andre former for diskriminerende praksis for at favorisere sine egne integrerede aktiviteter, men til ulempe for omdannerne. Den fusionerede enhed vil f.eks. kunne hæve priserne for sit udstyr over for omdannerne og tilbyde drikkevarevirksomhederne mere attraktive priser sammen med langsigtede finansieringsaftaler eller, hvilket er mere sandsynligt, langtidsaftaler om levering af præforme. På denne måde vil omdannernes tætte samarbejde med Sidel om design og testning af præforme med henblik på at kunne lancere innovative nye produkter over for drikkevarevirksomhederne kunne gå tabt.
(312) Ved at være vertikalt integreret og have en førende stilling inden for SBM-maskiner vil den fusionerede enhed i givet fald kunne marginalisere omdannerne ved at tilbyde kunderne kombinerede pakkeløsninger bestående af SBM-maskiner og præforme samt nøglefærdige installationer.
(313) Tetra anvender samme forretningsmodel og tilbyder kombinerede pakkeløsninger inden for sin kartonvirksomhed med levering af maskiner med langtidsfinansiering, som dækkes ind gennem leveringen af kartonmateriale. Tetra mener, at den kan anvende den samme forretningsmodel i sektoren for plastmaterialer. Ifølge interne dokumenter er Tetra af den opfattelse, at der er en meget svagere forbindelse mellem levering af fyldemaskiner og levering af emballeringsmaterialer i sektoren for plastmaterialer i forhold til kartonindustrien. [...]*(131).
(314) Tetra har faktisk tidligere med stor succes gjort udstrakt brug af en sådan praksis (kombination af kartonudstyr og kartonemballage eller SBM-udstyr med præforme). Det er fremgået af markedsundersøgelsen, at et betydeligt antal af de kontrakter, som Tetra fik tildelt vedrørende salg af SBM-maskiner, blev opnået på grundlag af en kombination af præforme og SBM-udstyr, hvor konkurrenterne (herunder store virksomheder som f.eks. Sidel) ikke kunne tilbyde noget tilsvarende. Tetra tilbyder normalt SBM-maskinen til en forholdsvis lav pris (underbyder konkurrenterne) og knytter kunderne til sig med langtidsaftaler om levering af præforme. Det fremgår også af data, som Sidel har fremlagt for Kommissionen, at det er lykkedes Tetra at få tildelt et betydeligt antal kontrakter ved at tilbyde en kombination af præforme og SBM-maskiner. Denne strategi har gjort det muligt for Tetra at opnå en stor markedsandel på markedet for SBM-maskiner med lav kapacitet (næststørste aktør i 4 år) trods den lave kvalitet af dens maskiner og dens generelt ubetydelige tilstedeværelse på det samlede marked for SBM-maskiner. Med Sidels førende SBM-maskiner med høj kapacitet vil Tetra kunne videreføre sin forretningsmæssigt vellykkede strategi med at kombinere SBM-maskiner og præforme og således både øge den fusionerede enheds markedsandel inden for SBM-maskiner og præforme og marginalisere omdannerne.
(315) Med hensyn til nøglefærdige installationer kan kunderne (navnlig kunder uden behov for avancerede løsninger) købe disse hos omdannere eller andre uafhængige rådgivere. Den uafhængige rådgiver kan derpå sammenstille en PET-linje bestående af Sidels SBM-maskiner, andre leverandørers fyldemaskiner eller sekundære udstyr og sine egne leverancer af præforme. Sidel tilbyder også nøglefærdige installationer med undtagelse af præforme, hvor virksomheden ikke er aktiv. På nuværende tidspunkt har en kunde, drikkevarevirksomhed, således valget mellem at købe en Sidel-SBM-maskine direkte hos Sidel eller hos omdannere, som også leverer præforme.
(316) Tetra har rammende beskrevet den nuværende mere åbne struktur i sektoren for PET- emballering på følgende måde: "... kunderne kan gøre brug af andre PET-rådgivere, som specialiserer sig i at sammenstille komplette 'mix-and-match'-produktionslinjer med henblik på at imødekomme kundernes behov. Selv en kunde, der har behov for meget lidt avancerede løsninger, kan således kontrahere om den nødvendige ekspertise og købekraft med henblik på at sammenstille den fornødne komplette produktionslinje på grundlag af de mest egnede enkeltkomponenter"(132).
(317) En af parternes kunder(133) har anført følgende: "Sidel var leverandør af maskiner. Tetra var leverandør af maskiner og emballeringsmateriale. Efter fusionen er der risiko for, at udstyret til fremstilling af emballage ikke længere frit vil kunne fås på markedet, men kun den emballage, der er fremstillet ved hjælp af dette udstyr. Vore bekymringer vedrører derfor hovedsagelig den vertikale integration af udstyr med en leverandør af emballeringsmateriale".
(318) Det giver således anledning til betænkelighed, at den fusionerede enhed efter fusionen i givet fald vil kunne marginalisere omdannere i forbindelse med disse aktiviteter ved at nægte at levere SBM-maskiner eller øge deres omkostninger og favorisere sine egne integrerede aktiviteter. Dette kan fjerne nogle elementer af intrabrandkonkurrencen i forbindelse med salget af Sidels SBM-maskiner.
3.2.2.3. Tetras beslutning om at forlade markedet for præforme
(319) Tetra har erkendt den kanalkonflikt, der vil blive skabt som følge af fusionen, og anser kanalkonflikten for at være negativ fra et forretningsmæssigt synspunkt, da den vil støde nogle af kunderne bort. Tetra er imidlertid ikke af den opfattelse, at en sådan kanalkonflikt vil føre til skabelse eller styrkelse af en dominerende stilling. Tetra har gjort gældende, at den fusionerede enhed ikke vil kunne udelukke omdannere, da dette ikke vil være muligt: for det første er omdannerne dens største kunder, og den ønsker ikke at støde dem fra sig, for det andet vil omdannerne kunne gøre brug af andre leverandører med hensyn til såvel fremstilling og design af præforme som blæsning af flasker, for det tredje er præforme masseprodukter, for det fjerde er Tetras aktiviteter på nuværende tidspunkt så begrænsede (markedsandel på [0-10 %]* i 2000), at virksomheden ikke på nogen måde vil kunne dominere markedet for præforme, for det femte vil konkurrenterne også kunne få aktiviteter inden for præforme, og endelig vil konkurrenterne også kunne tilbyde nøglefærdige installationer i konkurrence med den fusionerede enhed.
(320) Kommissionens markedsundersøgelse og analyse af markedet gav resultater, som til dels støtter den anmeldende parts argumenter.
(321) For det første bør det forhold, at omdannerne er den fusionerede enheds største kunder, kvalificeres. Mistet salg til omdannere vil kunne erstattes med direkte salg til omdannernes kunder (drikkevarevirksomhederne) med den yderligere fordel i form af sammenkoblede leverancer af præforme; dette vil opveje eventuelle lavere avancer på salget af SBM-maskiner. For det andet har omdannere oplyst, at de vil kunne gøre brug af andre leverandører med henblik på køb af SBM-maskiner samt design og testning af præforme. Dette synes at være korrekt, selv om Kommissionen mener, at omdannerne fortsat vil være afhængige af Sidel med hensyn til deres installerede base af maskiner(134). For det tredje er det muligt, at standardpræforme er masseprodukter, men præforme med forbedrede barriereegenskaber er forbundet med høje avancer(135). Tetra har imidlertid meddelt, at virksomheden for nylig er ophørt med at anvende Sealica-teknologien. For det fjerde er Tetras markedsandel på det åbne marked (dvs. uden den interne produktion), hvor virksomheden konkurrerer med omdannere, på omkring [10-20 %]*, ikke [0-10 %]*. Det fremgik af markedsundersøgelsen, at Tetra har opnået denne position i løbet af 3-4 år, og dette uden at have nogen fordele i form af en overlegen teknologi og en førende stilling inden for SBM-maskiner (som den vil få efter fusionen). Tetra vil ikke have problemer med at øge sin kapacitet. Markedsundersøgelsen viste, at med en (for Tetra Laval) beskeden investering på [...]* EUR (under [...]* af den værdi, som Tetra er rede til at betale for Sidels aktier) vil Tetra kunne fordoble sin kapacitet inden for præforme. For det femte har konkurrenterne ikke på nuværende tidspunkt aktiviteter inden for præforme og er rene udstyrsleverandører. Det er imidlertid rimelig let at komme ind på markedet for præforme, og konkurrenterne vil kunne tilbyde præforme sammen med et komplet udbud af PET-udstyr. Konkurrenterne har også mulighed for at arbejde sammen med omdannere om leveringen af præforme, hvis dette er forretningsmæssigt attraktivt. Der er imidlertid betydeligt højere barrierer for adgangen til markedet for præforme med forbedrede barriereegenskaber. Og endelig for så vidt angår nøglefærdige installationer, vil den fusionerede enheds væsentligste konkurrenter inden for maskiner med høj kapacitet kunne tilbyde et komplet udbud inden for PET-udstyr (med undtagelse af præforme).
(322) Kommissionen mener derfor, at for så vidt som Sidel ikke er dominerende inden for SBM-maskiner, vil interbrandkonkurrencen ikke blive påvirket betydeligt. Hvis Sidel imidlertid blev dominerende inden for SBM-maskiner, navnlig i segmenterne for "følsomme" produkter, vil dette gøre det muligt for den fusionerede enhed at dominere markedet for præforme, navnlig præforme med forbedrede barriereegenskaber, der anvendes til "følsomme" produkter, ved at udøve de former for praksis, der er beskrevet ovenfor, navnlig ved at marginalisere omdannere og tilbyde kombinerede pakkeløsninger bestående af SBM-maskiner og præforme.
(323) På baggrund af, at Tetra har erkendt de negative virkninger af kanalkonflikten fra et forretningsmæssigt synspunkt, har virksomheden truffet en forretningsmæssig beslutning om at forlade markedet for præforme, hvilket fjerner eventuelle problemer, som omdannere har peget på. Tetra forventer, at dette vil forbedre forretningsforbindelserne til omdannerne. Derved vil elimineringen af kanalkonflikten således formentlig sikre, at Sidel fortsat vil stå stærkt med hensyn til salget af SBM-maskiner til omdannere. Tetra har bekendtgjort denne forretningsmæssige beslutning i offentlige pressemeddelelser og gentaget den i sit svar og igen ved den mundtlige høring. Tetra har tilbudt at afhænde sin virksomhed inden for præforme som et tilsagn over for Kommissionen. Dette behandles nedenfor i afsnittet om tilsagn.
3.2.2.4. Konklusion
(324) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den planlagte transaktion vil resultere i, at Tetra/Sidel bliver vertikalt integreret inden for tre emballeringssystemer: karton, HDPE og PET. Dette kan skabe en kanalkonflikt over for uafhængige omdannere med mulige konkurrencebegrænsende virkninger, navnlig en mulig reduktion af intrabrandkonkurrencen i forbindelse med Sidels maskiner og, såfremt Sidel bliver dominerende inden for SBM-maskiner til "følsomme" slutprodukter, skabelse af en dominerende stilling på markedet for præforme med forbedrede barriereegenskaber. Kommissionen konkluderer derfor ikke, at disse betænkeligheder med hensyn til vertikale virkninger ikke i sig selv vil føre til skabelse af en dominerende stilling inden for PET-udstyr eller præforme.
3.3. Udnyttelse af en eksisterende dominerende stilling og udelukkelse af potentiel konkurrence
(325) Den anmeldende part har fremført(136), at karton- og PET-emballering ikke blot udgør to særskilte markeder i forbindelse med den konkurrenceretlige analyse, men at forbindelsen mellem dem også er så svag, at der hverken kan opstå konkurrencebegrænsende virkninger eller effektivitetsgevinster som følge af sammenlægningen af den dominerende virksomhed inden for kartonemballering og den førende virksomhed inden for PET-udstyr (navnlig SBM-maskiner). Med hensyn til effektivitetsgevinster har Tetra anført følgende i sit svar: "Tetra Lavals ledelse forventede ikke betydelige synergier med Sidel, men vurderede snarere, at Sidels PET-virksomhed, med en effektiv ledelse, vil kunne få fremgang og opnå et solidt afkast af Tetra Lavals investering"(137).
(326) Tetra har hævdet(138), at det forhold, at der ikke er nogen mulighed for konkurrencemæssige virkninger på de to markeder, skyldes følgende faktorer: i) De to markeder er separate og særskilte produktmarkeder, ii) de to markeder er ikke nært "forbundne", iii) Kommissionen har ikke analyseret, hvilken indflydelse andre emballeringsmaterialer som f.eks. glas, dåser og HDPE har på konkurrencen(139); iv) Kommissionens argumenter er baseret på den antagelse, at Sidel har en dominerende stilling inden for SBM-maskiner og vil kunne tilbyde et vertikalt integreret produktudbud i forbindelse med PET. Tetra har også hævdet, at selv hvis der var mulighed for løftestangsvirkninger ("leveraging effects"), vil dette ikke have konkurrencebegrænsende virkninger(140).
(327) Kommissionens betænkeligheder med hensyn til eventuelle løftestangsvirkninger er beskrevet udførligt i nedenstående betragtninger og vedrører Tetras økonomiske argumenter om, at der ikke vil være tale om konkurrencebegrænsende virkninger, og at sammenkædet eller kombineret salg ikke vil være rentabelt på dette marked. Det er imidlertid vigtigt indledningsvis at præcisere, at den anmeldende parts ovennævnte fire argumenter, hvorefter der i denne sag ikke på nogen måde kan opstå konkurrencebegrænsende virkninger på de to markeder, ikke er relevante eller tilstrækkelige til at fjerne Kommissionens betænkeligheder.
(328) For det første er Kommissionen således nået til den konklusion, at de to markeder (karton- og PET-emballeringsudstyr) er særskilte. For det andet er Kommissionen imidlertid af den opfattelse, at disse to markeder er nært forbundne. For det tredje er Kommissionens analyse ikke - i betragtning af denne opdeling af markedet efter emballeringsmateriale (som Tetra ikke har anfægtet) og det forhold, at Tetra ikke har en dominerende stilling på andre markeder end markedet for karton - baseret på virkninger på andre markeder, f.eks. glas, dåser eller HDPE, selv om Kommissionen har undersøgt og taget disse markeder i betragtning(141). Karton er for øjeblikket og vil fortsat være hovedemballeringsmaterialet til flydende mejeriprodukter og frugtsaft. Det er således tilstrækkeligt, at den dominerende virksomhed inden for kartonemballering vil kunne udnytte sin stilling på markedet for karton til at opnå en tilsvarende stilling på markedet for PET-udstyr og således dominere markedet for PET-udstyr til "følsomme" slutprodukter, og at transaktionen er uforenelig med fællesmarkedet. Endelig er Tetras argument om, at Kommissionens betænkeligheder med hensyn til eventuelle løftestangsvirkninger er foranlediget af Sidels dominerende stilling inden for SBM-maskiner, forkert. Kommissionen har ikke konstateret, at Sidel på nuværende tidspunkt indtager en dominerende stilling på markedet for SBM-maskiner. Sidel er imidlertid den førende virksomhed på dette marked. Kommissionens betænkeligheder er foranlediget af Tetras dominerende stilling på markedet for karton.
(329) Kommissionen er ikke enig med den anmeldende part i, at forbindelsen mellem de to særskilte markeder for karton- og PET-udstyr er så svag, at fusionen ikke kan give anledning til konkurrenceproblemer. Begge markeder tilhører samme industrisektor, dvs. emballering af flydende levnedsmidler. PET er et emballeringsmateriale til de væsentlige kartonemballerede produkter, dvs. flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, og er i teknisk henseende et alternativ til karton i disse slutproduktsegmenter og kan betragtes som "et svagt substitutionsprodukt" til karton i økonomisk henseende. De tre største leverandører af karton, Tetra, SIG og Elopak(142), er alle aktive inden for PET. Der er allerede et betydeligt antal fælles kunder til karton- og SBM-maskiner, som uvægerlig vil stige i fremtiden med den forventede vækst i anvendelsen af PET i de fælles slutproduktsegmenter, hvilket blev behandlet i afsnittet om markedsafgrænsning.
(330) På baggrund af ovennævnte faktorer vil den planlagte transaktion skabe en markedsstruktur, som giver betydelige muligheder for konkurrencebegrænsende virkninger som følge af, at den fusionerede enhed på samme tid vil få en dominerende og førende stilling inden for henholdsvis karton- og PET-udstyr. Gennem erhvervelsen af Sidel vil Tetra sikre, at dens dominerende stilling inden for aseptisk kartonemballering fastholdes og styrkes, ved at Sidel fjernes som en kilde til konkurrence. Ved at udnytte sin dominerende stilling inden for karton vil Tetra/Sidel desuden kunne opnå en dominerende stilling inden for PET-udstyr, og navnlig SBM-maskiner med høj og lav kapacitet, i de relevante slutproduktsegmenter.
(331) Dette vil blive beskrevet i fire trin. For det første viser Kommissionens analyse, at selv om den har konkluderet, at PET- og kartonemballeringssystemer ikke på nuværende tidspunkt tilhører et enkelt relevant produktmarked (se afsnittet om markedsafgrænsning), indgår de i to nært forbundne tilgrænsende produktmarkeder med en række fælles kunder. Det er således fremgået af Kommissionens markedsundersøgelse, at både PET og karton vil blive anvendt i alle fælles slutproduktsegmenter for PET og karton (flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag, te/kaffe), da drikkevarevirksomhederne i stigende grad vil nære ønske om at have forskellige emballeringsmaterialer. PET forventes at tage markedsandele fra karton og vil i nogle tilfælde muligvis endog konkurrere med karton i nogle segmenter af markedet. For det andet viser Kommissionens analyse, at fusionen i betragtning af den fremtidige vækst i anvendelsen af PET i de nye segmenter for "følsomme" produkter vil kunne gøre det muligt for den fusionerede enhed at opnå en dominerende stilling inden for PET ved at udnytte sin dominerende stilling inden for kartonemballering, idet den i relation til kundegrundlaget har fordelen ved at være først på markedet sammen med stærke markedsandele, et uforligneligt produktudbud og en overlegen teknologi samt uantastelige internationale aktiviteter. For det tredje viser Kommissionens analyse, at i betragtning af denne vækst i anvendelsen af PET vil Tetras erhvervelse af Sidel også styrke Tetras dominerende stilling inden for karton. Uden fusionen vil Tetra skulle konkurrere intensivt, for at karton ikke skal miste markedsandele til PET, gennem innovation (nye kartonudformninger og -løsninger) og ved at sænke kartonpriserne betydeligt i nogle tilfælde. Fusionen vil fjerne denne konkurrence og gøre det muligt for Tetra at overvåge og foregribe ethvert skift fra karton til PET. For det fjerde vil sammenlægningen af de to dominerende stillinger som følge heraf konsolidere den fusionerede enheds stilling i sektoren for emballering af flydende levnedsmidler i form af "følsomme" produkter, navnlig aseptisk emballering, og således forstærke de to dominerende stillinger.
3.3.1. Drikkevarevirksomheders parallelle anvendelse af PET og karton (overlapning med hensyn til produkter og kunder)
(332) I modsætning til Tetras påstand(143) har karton og PET fælles produktsegmenter, som dækker næsten alle kartonemballerede produkter. Dermed bliver karton og PET tekniske substitutionsprodukter, idet begge emballeringsmaterialer kan anvendes til at emballere de relevante slutproduktsegmenter. Endvidere kan karton og PET betragtes som "svage substitutionsprodukter" i økonomisk henseende.
(333) Kommissionens markedsundersøgelse bekræftede den opfattelse, at drikkevarevirksomheder vil have behov for og anvende såvel PET- som kartonemballering til deres produkter. Valget af den emballering, som producenten af slutproduktet anvender, er primært en markedsføringsmæssig beslutning, selv om der heller ikke kan ses bort fra omkostningerne i forbindelse med den valgte emballering. Tetra har anført gentagne gange, at "markedsføringsmæssige betragtninger er langt vigtigere end de relative forskelle med hensyn til emballeringsomkostningerne, når en drikkevarevirksomhed skal træffe beslutning om, hvilket emballeringsmateriale der skal anvendes. Drikkevarevirksomheder er fuldstændig på det rene med, at visse beholdertyper hos kunderne forbindes med bestemte imager eller brugssituationer"(144).
(334) Som beskrevet i afsnittet om markedsafgrænsning var mange tredjeparter af den opfattelse, at de altovervejende fordele ved PET med tiden vil føre til, at PET anvendes hyppigere. Tetra er af den opfattelse, at "det er tydeligt på markedet, at plastemballering enten er ved at erobre eller vil være i stand til at erobre en betydelig del af væksten inden for emballering af flydende levnedsmidler. Plastmaterialer er som oftest den beholdertype, der vælges, når kunder skifter fra glas, dåser og kartonemballering"(145).
(335) På baggrund af de data, der blev indsamlet som led i undersøgelsen, er Kommissionen også af den opfattelse, at flere produkter vil blive emballeret i PET i fremtiden som beskrevet ovenfor i afsnittet om væksten i anvendelsen af PET (afsnit IV.3.3). Hermed imidlertid ikke være sagt, at karton vil forsvinde. De to emballeringstyper vil derimod (måske på samme salgssted) rette sig mod forskellige målgrupper, afhængigt af, hvor forbruget skal finde sted, og ved hvilke lejligheder. I Canadeans undersøgelse, som var udarbejdet for Tetra, blev dette synspunkt også tilkendegivet:
"Fordi massemarkeder er fragmenteret i mange forskellige segmenter, er valget af emballage til et givet mærke ikke længere et simpelt valg mellem PET-flaske versus karton. Valget er heller ikke udelukkende baseret på omkostningssammenligninger mellem forskellige emballagetyper.
Leverandøren af drikkevarer ... træffer sjældent kun ét valg, når der skal vælges emballage til et mærke. Teamet ser som oftest nærmere på en række forskellig emballagetyper og -størrelser for at nå de væsentligste segmenter, steder, brugssituationer, som findes ude på markedet"
(146).
(336) Det fremgår derfor, at karton og PET anvendes og i fremtiden vil blive anvendt til emballering af de samme produkter. I nogle tilfælde vil PET og karton blive anvendt som supplerende emballager og i andre vil PET og karton i givet fald konkurrere om den samme slutbruger på markedet. Forbrugerne kan komme til at opleve et større udvalg af produktemballering, som er rettet mod særlige anvendelsesformål, brugssituationer og/eller grupper af forbrugere. F.eks. kan PET i givet fald være mere velegnet til produkter, der skal kunne tages med og indtages "undervejs", mens karton egner sig bedre til produkter, der indtages hjemme, hvor det ikke er nødvendigt at have de yderligere fordele, som er forbundet med PET, dvs. indtagelse direkte fra flasken og muligheden for at kunne lukke den igen. Med hensyn til store beholdere vil både karton og PET kunne anvendes med henblik på de samme grupper af forbrugere.
(337) Det er derfor Kommissionens opfattelse, at PET allerede er ved at blive et vigtigt alternativt samt supplerende emballeringsmateriale til karton på markederne for "følsomme" produkter, og at det vil få stadig større betydning. Dette vil navnlig være tilfældet med hensyn til de teknologiske fremskridt, hvorved de aseptiske påfyldningsteknikker vil blive billigere, og den fortsatte udvikling af en mere effektiv barriereteknologi. Ifølge Sidel selv vil overlapningen med hensyn til kundegrundlaget få stadig større betydning i fremtiden, som tilkendegivet af Sidels direktør, Olivier: "Jeg tror, at det om 10 år fra nu vil være noget i retning af 50 % karton og 50 % PET"(147).
(338) I betragtning af overlapningerne i forbindelse med fælles produkter og den forventede vækst i anvendelsen af PET i disse produktsegmenter, er der en række fælles kunder, som primært af markedsføringsmæssige årsager vil have behov for og anvende både karton og PET for at imødekomme deres forskellige kunders behov. Parterne har fundet frem til et betydeligt antal "overlappende kunder" i forbindelse med deres egne mærker inden for SBM- og kartonmaskiner. Næsten [...]* af Sidels salg af SBM-maskiner(148) er sket til Tetras aftagere af karton(149). Denne overlapning afspejler fælles kunder til parternes mærker inden for karton- og SBM-maskiner og ikke alle kunder, der anvender en karton- og SBM-emballeringsmaskine parallelt. Foruden Tetra-Sidels "overlappende kunder" har Tetra også fundet frem til [...]* "overlappende kunder", som har købt både karton- og SBM-maskiner hos Tetra. Ifølge Tetras egne beregninger solgte den i perioden 1996-2000 (en periode, hvor anvendelsen af PET var minimal i EØS i de relevante produktsegmenter) i alt [...]* SBM-maskiner. [...]* af disse, eller [...]*, blev solgt til "overlappende kunder".
(339) Kommissionen fandt, at for et betydeligt antal kunder er det allerede en etableret praksis at anvende PET og karton parallelt. F.eks. viste Kommissionens undersøgelse af italienske mejerier, at ca. halvdelen af de mejerier, der deltog i Kommissionens undersøgelse (herunder de to største mejerier i Italien), allerede anvender både karton og PET til emballering af mælk, og at langt hovedparten af resten (som på nuværende tidspunkt kun anvender karton) er interesseret i eller har planer om at anvende PET i fremtiden. Detailhandlere har også oplyst, at de fører PET- og kartonemballerede produkter, som de tilbyder til de samme kundegrupper. Der er mange eksempler på mærkevareprodukter inden for flydende levnedsmidler, som emballeres i både karton og PET, f.eks. Minute Maid appelsinsaft, Stassano mælk, Nesquick mælk m.fl. Canadean, den anmeldende parts ekspert, har fundet frem til et stort antal virksomheder, som for øjeblikket anvender både karton og PET i EØS(150).
(340) Det er desuden klart, at med hensyn til en række specifikke former for PET-udstyr, f.eks. aseptiske PET-fyldemaskiner eller ultrarene/aseptiske SBM-kombimaskiner, kan overlapningen mellem produkt og kundegrundlag være 100 %. Dette skyldes, at aseptisk PET-udstyr som følge af sin art er specifikt for de relevante slutproduktsegmenter, flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, hvor karton for øjeblikket er det fremherskende emballeringsmateriale. Det samme argument gælder, hvis man ser på hele PET-emballeringslinjer, som SBM-maskinen kun er en del af. En aseptisk PET-emballeringslinje optimeres med henblik på påfyldning af "følsomme" drikkevarer. I disse tilfælde kan overlapningen med hensyn til kunder igen være 100 %.
(341) Endelig er det også vigtigt at bemærke, at selv med en mindre indtrængen af PET på det samlede marked for flydende mejeriprodukter og frugtsaft, vil antallet af "overlappende kunder" være betydeligt. Grunden hertil er, at selv hvis en kunde - som Tetra har fremført - kun anvender PET til niche- eller kvalitetsprodukter og anvender karton til hovedparten af sin produktion, vil kunden stadig være en "overlappende kunde" med hensyn til PET og karton. Det forventes derfor, at et stigende antal producenter vil have både kartonlinjer og PET-linjer i deres produktionshal, og Kommissionen forventer således, at andelen af fælles kunder vil stige i fremtiden. Den nuværende udvikling i Italien er ikke enestående, og andelen af fælles kunder forventes derfor at nå op på mindst det niveau, der er registreret dér for øjeblikket. Dette har fået en række deltagere i Kommissionens undersøgelse til at hævde, at det ikke er urimeligt at konkludere, at "enhver af Tetras kunder til karton er en potentiel kunde til PET ..."(151).
3.3.2. Virkninger på sektoren for PET-udstyr: skabelse af en dominerende stilling inden for PET-emballeringsudstyr og navnlig SBM-maskiner gennem udnyttelse af den dominerende stilling inden for aseptisk kartonemballering
(342) Foreningen af Tetras dominerende stilling inden for kartonemballering og Sidels førende stilling inden for PET-emballeringsudstyr, navnlig SBM-maskiner, vil skabe en markedsstruktur, som vil gøre det muligt for den fusionerede enhed at udnytte sin dominerende stilling inden for aseptisk kartonemballering til at opnå en dominerende stilling på markedet for PET-emballeringsudstyr og navnlig markedet for SBM-maskiner (lav og høj kapacitet), der anvendes til "følsomme" produkter. Derved vil sektoren for PET-udstyr, som på nuværende tidspunkt er mere åben og konkurrencepræget end sektoren for kartonudstyr, blive stadig mere koncentreret.
3.3.2.1. Strategisk skridt
(343) Tetras erhvervelse af Sidel synes at være et strategisk skridt, som Tetra forventer vil gøre det muligt for den at blive og forblive "verdens førende virksomhed inden for forarbejdning og emballering af flydende levnedsmidler". [...]*(152). Gennem erhvervelsen af Sidel vil Tetra nå disse mål ved at udnytte sin dominerende stilling inden for kartonemballeringsudstyr til at opnå en tilsvarende stilling inden for PET-emballeringsudstyr.
3.3.2.2. Ifølge Tetra er det ikke muligt at udnytte en eksisterende stilling
(344) Tetra har anført, at "de særskilte markeder for PET- og kartonemballeringsudstyr giver ikke mulighed for kombineret salg"(153). Tetra har baseret dette argument på følgende påståede faktorer: i) begrænset overlapning med hensyn til kunder; ii) køberstyrke hos "overlappende kunder"; iii) det forhold, at PET- og kartonudstyr købes særskilt; iv) det forhold, at karton- og PET-udstyr ikke er komplementære produkter; v) det forhold, at SIG kan konkurrere med den fusionerede enheds produktudbud og således neutralisere en eventuel kombinationsstrategi.
(345) Kommissionens undersøgelse har ikke bekræftet den anmeldende parts påstande. For det første er der allerede en betydelig overlapning mellem parterne med hensyn til kunder, og den vil stige i fremtiden i et sådant omfang, at hver aftager af karton formentlig vil blive en potentiel aftager af PET. For det andet er hovedparten af virksomheder inden for mejeriprodukter og frugtsaft i EØS ikke store og magtfulde kunder med en betydelig køberstyrke, men små og mellemstore virksomheder, som traditionelt har været afhængige af Tetra med hensyn til at dække deres behov for kartonemballering. Under alle omstændigheder tegner selv parternes største kunder sig ikke for over [...]* af salget. For det tredje fremgik det af Kommissionens markedsundersøgelse, at nogle kunder - selv med det omfang, hvori der for øjeblikket anvendes PET - allerede køber karton- og PET-udstyr på samme tid og kræver fælles servicering og garantier. Under alle omstændigheder er der intet, der vil afholde den fusionerede enhed fra at tilskynde kunderne til at købe deres udstyr på samme tid og fra en enkelt leverandør, hvilket ændrer aktiviteternes struktur. For det fjerde behøver karton og PET ikke at være "komplementære produkter" i udtrykkets økonomiske forstand (dvs. produkter, som anvendes eller produceres sammen i et fast forhold(154)), for at der kan være tale om sammenkædet salg, pligt til at aftage hele sortimentet eller kombinationssalg. Nok så vigtigt er det forhold, at da PET og karton ikke er "komplementære produkter" i udtrykkets økonomiske forstand, men snarere tekniske substitutionsprodukter, er der en større økonomisk tilskyndelse til at udnytte en eksisterende stilling. Dette redegøres der for nedenfor i afsnittet med titlen "mulighed for og tilskyndelse til at udnytte en eksisterende stilling". Endelig vil SIG og andre konkurrenter ikke være i stand til at konkurrere med den fusionerede enheds produktudbud, kundekontakter, økonomiske styrke og markedsstyrke (dens markedsandel udgør ikke mere end [10-20 %]*, og den mangler for øjeblikket PET-barriereteknologier).
3.3.2.3. Mulighed for at udøve diskrimination
(346) Tetra har hævdet, at det ikke vil være muligt at udnytte en eksisterende stilling, da den fusionerede enhed ikke vil kunne udøve prisdiskrimination og således målrettet henvende sig til specifikke kundegrupper(155). Tetra har baseret sin påstand på tre argumenter: SBM-maskiner er generiske, leverandørerne af SBM-maskiner har ikke kendskab til SBM-maskinernes påtænkte anvendelsesformål, og der foreligger ikke beviser for tidligere prisdiskrimination fra Sidels side.
(347) Kommissionen kan ikke godtage Tetras argumenter. Kommissionen fandt, at Tetras påstand ikke var korrekt, og at der derimod er mulighed for prisdiskrimination(156). Hovedparten af SBM-maskinerne er faktisk generiske, idet de anvendes til at fremstille tomme flasker. PET-linjer, som SBM-maskiner indgår i, er imidlertid ikke generiske. De tilpasses til at kunne påfylde bestemte flydende levnedsmidler.
(348) Leverandørerne af SBM-maskiner har et særdeles godt kendskab til, hvordan kunden påtænker at anvende maskinerne, og arbejder tæt sammen med kunden om udformningen af de fornødne specifikationer. Leverandørerne af SBM-maskiner besøger kundens produktionssted og leverer løbende serviceydelser og reservedele. Parterne forelagde Kommissionen en oversigt over deres tidligere salg, opdelt efter produkternes endelige anvendelsesformål, hvilket viste, at de have et meget konkret kendskab til det endelige anvendelsesformål. Desuden sælges SBM-maskiner i vidt omfang på grundlag af udbud og individuelle forhandlinger. Dette gør det muligt at udøve prisdiskrimination.
(349) Endelig fandt Kommissionen beviser på tidligere prisdiskrimination på grundlag af de data, som Sidel har fremlagt.
(350) Den anmeldende parts økonomiske konsulenter fremførte argumenter til støtte for, at der ikke foreligger bevis for prisdiskrimination på grundlag af en SBM-maskines endelige anvendelsesformål, ved at undersøge Sidels avancer. Det blev konkluderet, at der ikke var bevis for, at Sidels avancer på maskiner med høj kapacitet har varieret alt efter anvendelsesformål(157).
(351) I den anmeldende parts regressionsanalyse var den afhængige variabel avancen på Sidels salg af SBM-maskiner med høj kapacitet. De forklarende variabler, der blev anvendt i denne regression, var a) en række dummyer for "år"(158), b) en dummy for "ny generation" for at kontrollere mulige forskelle i avancer på "serie 2-maskiner" og c) en række dummyvariabler for "anvendelsesformål", som angiver den form for flydende levnedsmiddel, som emballeres af kunden. Den anmeldende part fandt, at ingen af dummyvariablerne for anvendelsesformål var statistisk signifikante. Kommissionen undersøgte den anvendte regressionsanalyse og fandt, at estimationen ikke var holdbar(159). Kommissionen gennemførte sin egen estimation på grundlag af de data, som Tetra havde fremlagt, og inddrog yderligere forklarende variabler(160). Kommissionens regression anvendte prisen på den solgte maskine i stedet for avancen i forbindelse med salget som afhængig variabel. De forklarende variabler, der blev anvendt, var maskinens kapacitet, en tidstendens, tre lande-dummyer og tre dummyer for endelige anvendelsesformål (olie, vand og kulsyreholdige læskedrikke). [oplysninger om Sidels prispolitik]*.
(352) Ved den mundtlige høring gjorde Tetra gældende, at Kommissionens analyse er grundlæggende fejlagtig, fordi den ikke undersøger, om der foreligger prisdiskrimination. Tetra har anført, at for at afdække prisdiskrimination er det nødvendigt at sikre, at transaktionerne vedrører samme produkt. Tetra har fremført, at Kommissionen ikke eksplicit kontrollerer for omkostninger. Selv om kapacitet i en vis udstrækning kontrollerer for forskelle i de pågældende transaktioners karakteristika er kapacitet ifølge Tetra en meget dårlig kontrolvariabel i forbindelse med forskelle i specifikationer, da transaktionerne varierer i en række andre henseender end maskinernes kapacitet. Efter Tetras opfattelse er omkostninger et meget bedre udtryk for de virkninger, som forskelle i transaktionernes karakteristika har på priserne.
(353) Tetra har derfor reestimeret Kommissionens regression, men medtaget omkostninger som en forklarende variabel med det resultat, at når omkostninger blev medtaget i prisregressionen, var dummyerne for anvendelsesformål igen ikke statistisk signifikante. Tetra har konkluderet, at der ikke er bevis for, at Sidel har været i stand til at udøve diskrimination mellem køberne på grundlag af endeligt anvendelsesformål.
(354) Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt kapacitet kontrollerer for omkostninger, fandt Kommissionen, at det er berettiget at anvende kapacitet som en forklarende variabel, da det klart er en afgørende faktor for omkostningerne. Regresseres omkostningerne på kapacitet, endelige anvendelsesformål og sted, fremkommer en tilpasningsgrad på 64 %, og alle variabler er signifikante, hvilket viser, at omkostninger i vidt omfang forklares ved kapacitet.
(355) I Tetras seneste regression er både omkostninger og kapacitet anvendt som forklarende variabler. Dette skaber multicollinearitet(161) (hvilket betyder, at koefficienterne kan have meget høje middelfejl og lave signifikansniveauer)(162), og resultaterne bliver statistisk mangelfulde.
(356) Kommissionens oprindelige ligning er derfor statistisk hensigtsmæssig, da den forklarer prisen på grundlag af kapacitet og variabler, der er relateret til anvendelsesformål og sted. I betragtning af, at avancen er forskellen mellem pris og omkostninger, skulle disse variabler (anvendelsesformål og sted) også være nyttige til at forklare avancen. Dette var ikke tilfældet i Tetras første ligning. Til forklaring heraf er det hensigtsmæssigt at bemærke, at avancen er resultatet af virkninger på efterspørgselssiden og udbudssiden, og at det derfor ikke er muligt at udlede, om der foreligger prisdiskrimination eller ej, da de to virkninger ikke kan adskilles uden yderligere oplysninger.
(357) Disse yderligere oplysninger kan findes i heteroscedasticiteten af residualer, som kan påvises i alle de ligninger(163), der hidtil er behandlet. Heteroscedasticitet opstår, når regressionsresidualerne har varianser, der ikke er konstante i forbindelse med alle observationer. Navnlig er residualerne i Tetras oprindelige regression ikke rent tilfældige. En regression på de kvadrerede residualer på kapacitet og andre variabler viser, at kapacitet og sted har en signifikant virkning på residualernes varians.
(358) Heteroscedasticitet er derfor bevis for prisdiskrimination, og de kundespecifikke virkninger styrer variansen i Sidels avancer. Under hensyntagen til heteroscedasticiteten er Tetras oprindelige regression og Kommissionens regression begge korrekte, idet de viser, at der rent faktisk finder prisdiskrimination sted.
3.3.2.4. Mulighed for og tilskyndelse til at udnytte en eksisterende stilling
(359) Kommissionens analyse har bekræftet, at den markedsstruktur, der vil opstå som følge af fusionen, vil være særlig fremmende for en udnyttelse af en eksisterende stilling og således for løftestangsvirkninger.
Der vil være en række fælles kunder, som har behov for både karton- og PET-emballeringssystemer til emballering af "følsomme" flydende levnedsmidler.
Tetra indtager en særlig stærk dominerende stilling inden for aseptisk kartonemballering med [80-90 %]* af markedet og et afhængigt kundegrundlag.
Tetra/Sidel vil fra begyndelsen have en stærk førende stilling inden for PET-emballeringssystemer og navnlig SBM-maskiner med en markedsandel på ca. [60-70 %]*.
Tetra/Sidel vil få mulighed for målrettet at henvende sig til specifikke kunder eller specifikke kundegrupper, da markedsstrukturen giver mulighed for prisdiskrimination.
Tetra/Sidel vil have en stærk økonomisk tilskyndelse til at udnytte løftestangsvirkninger. Da karton og PET er tekniske substitutionsprodukter, er en kunde, der skifter til PET, en mistet kunde i forbindelse med kartonvirksomheden, enten fordi den pågældende til dels skiftede fra karton, eller fordi den pågældende ikke omstillede en del af produktionen til karton fra andre emballeringsmaterialer. Dette giver en yderligere tilskyndelse til at vinde kunden i forbindelse med PET-virksomheden for at opveje tabet. Ved at udnytte sin eksisterende markedsstilling inden for karton vil Tetra/Sidel ikke blot øge sin markedsandel inden for PET, men også forsvare eller kompensere et muligt tab inden for karton.
Tetra/Sidels konkurrenter på markedet for såvel karton- som PET-udstyr vil være meget mindre, idet den største konkurrent ikke vil have en andel på mere end [10-20 %]* på markedet for kartonemballeringsmaskiner eller SBM-maskiner.
(360) Under sådanne usædvanlige omstændigheder er det nødvendigt at udvise særlig stor forsigtighed, når fusioners virkninger på markedet skal analyseres(164).
3.3.2.5. Udnyttelse af løftestangsvirkninger
(361) På grund af Tetras stærke dominerende stilling inden for aseptisk kartonemballering omfatter Tetras kundegrundlag stort set hele sektoren for flydende mejeriprodukter og frugtsaft. Kommissionens markedsundersøgelse bekræftede, at Tetra er uomgængelig som forretningspartner for mejerier og frugtsaftproducenter i EØS.
(362) Det er også vigtigt at bemærke, at Tetras forbindelser til kunderne er meget tætte. Arten af Tetras virksomhed og en af dens største forretningsmæssige fordele er de stærke bånd, den knytter til kunderne. Tetra er således ikke en simpel udstyrsleverandør, som sælger maskiner til kunderne og dernæst afskærer forbindelserne til dem. Tværtimod leverer Tetra hjælpematerialer (de aseptiske kartonruller eller ikke-aseptiske kartonblanks) til mange af sine kunder på grundlag af langtidsaftaler(165).
(363) Gennem fusionen vil Tetra/Sidel i forbindelse med disse markeder få en unik fordel i forhold til konkurrenter inden for PET-udstyr, som mangler dette etablerede kundegrundlag inden for de traditionelle slutproduktsegmenter for karton. Tetra/Sidel vil nøjagtigt vide, hvilke kunder der har planer om at skifte til PET, og vil på grundlag af kendskabet til kundernes behov via kartonvirksomheden kunne henvende sig til dem på det rette tidspunkt og skræddersy PET-løsninger, som gør det muligt for dem problemfrit at skifte fra karton til PET hos en enkelt leverandør.
(364) Ved at udnytte sin dominerende stilling inden for aseptisk karton på en række forskellige måder vil Tetra/Sidel kunne marginalisere konkurrenter og dominere markedet for PET-udstyr, navnlig SBM-maskiner. Tetra/Sidel vil være i stand til at sammenkæde kartonemballeringsudstyr og hjælpematerialer med PET-emballeringsudstyr og eventuelt præforme (navnlig præforme med forbedrede barriereegenskaber). Tetra/Sidel vil ligeledes kunne anvende pres og incitamenter (f.eks. underbudspriser eller priskrige og loyalitetsrabatter), således at kartonkunderne køber PET-udstyr og eventuelt præforme hos Tetra/Sidel og ikke hos konkurrenterne eller omdannerne.
(365) Mange kunder, som fortsat har behov for kartonemballering til en del af deres produktion, vil kunne tvinges eller gives incitamenter til at købe både deres karton- og PET-udstyr hos en enkelt leverandør af karton- og PET-emballeringsudstyr. Kunder, som har langtidsaftaler med Tetra om levering af kartonemballage, vil være særligt sårbare. Tetra kan tilbyde dem nye aftalevilkår, som gør det muligt for dem at omstille en del af produktionen til PET på betingelse af, at de aftager PET-udstyr og serviceydelser hos Sidel, eller kunderne kan være afhængige af Tetra via langtidsaftaler (de fleste kunder vil ikke fuldstændig gå væk fra karton og vil derfor fortsat have behov for Tetra på kartonområdet). På denne måde vil Sidels position inden for PET-udstyr og navnlig SBM-maskiner blive styrket inden for alle de nye PET-produktsegmenter (flydende mejeriprodukter, frugtsaft, ikke-kulsyreholdige drikkevarer og te/kaffe).
3.3.2.6. Virkninger af udnyttelsen af en eksisterende stilling
(366) Den anmeldende part har fremført, at den ovennævnte udnyttelse af løftestangsvirkninger ikke vil få nogen konkurrencebegrænsende virkninger eller udelukkelsesvirkninger(166). Tetras påstande er kun koncentreret om to muligheder, "blandet kombinationssalg" og "tvunget kombinationssalg eller sammenkædet salg", og Tetra har hævdet, at de ikke vil få nogen virkning på emballeringsmarkedet. Med hensyn til "blandet kombinationssalg" har Tetra hævdet, at dette ikke skulle give anledning til problemer, da "omfanget af det salg af SBM-maskiner, som en strategi med blandet kombinationssalg vil kunne tage fra konkurrenter, er meget lille i forhold til den samlede efterspørgsel efter SBM-maskiner", da konkurrenterne fortsat vil kunne sælge deres SBM-maskiner til hovedparten af de kunder, der kun har behov for SBM-maskiner, f.eks. producenter af kulsyreholdige læskedrikke og vand. Med hensyn til "sammenkædet salg" har Tetra fremført, at en sådan strategi vil være det samme som en forpligtelse til kun at sælge de to maskiner (karton og SBM) sammen. En sådan strategi vil være urentabel, da mange kunder, der ikke er interesseret i PET, ikke ønsker at købe pakkeløsningen og vender sig mod konkurrenterne. Desuden kan konkurrenterne ikke lide skade, da de som sagt fortsat vil kunne sælge deres SBM-maskiner i andre slutproduktsegmenter (hvor der ikke anvendes karton), f.eks. kulsyreholdige læskedrikke og vand.
(367) Kommissionen kan ikke godtage Tetras argumenter. Det fremgår ikke, hvorfor den fusionerede enhed vil skulle vælge udelukkende mellem "blandet kombinationssalg" og den begrænsede form for "sammenkædet salg", som den anmeldende parts økonomiske eksperter har fremført. I betragtning af den fusionerede enheds mulighed for at udøve prisdiskrimination er det meget usandsynligt, at den vil vælge at tilbyde kartonemballeringsmaskiner og PET-emballeringsudstyr udelukkende som en pakkeløsning. Det vil i stedet være mere rationelt for den fusionerede enhed fortsat kun at tilbyde PET-emballeringsudstyr til de kunder, der ikke kan anvende karton (f.eks. producenter af kulsyreholdige læskedrikke eller øl) og omvendt.
(368) Den anmeldende part har hævdet, at en udnyttelse af en eksisterende stilling ikke kan have konkurrencebegrænsende virkninger, da konkurrenterne ikke kan lide skade eller udelukkes. Denne påstand, som er baseret på det argument, at konkurrenterne fortsat vil have afsætningsmuligheder for deres SBM-maskiner i slutproduktsegmenter (vand, kulsyreholdige læskedrikke), hvor karton ikke er et hovedemballeringsmateriale, overser et centralt punkt. Helt uafhængigt af, om konkurrenter udelukkes eller ej i segmenterne for vand, kulsyreholdige læskedrikke eller øl, er det en kendsgerning, at hvis det lykkes Tetra at udelukke dem eller marginalisere dem fra segmentet for frugtsaft og flydende mejeriprodukter, vil Tetra kunne udnytte kunderne på disse markeder.
(369) Under alle omstændigheder vil konkurrenterne sandsynligvis blive udelukket af følgende grunde: a) Spørgsmålet om, hvorvidt konkurrenterne fortsat kan sælge i de produktsegmenter, der ikke er omfattet af koblingssalg (f.eks. vand eller kulsyreholdige læskedrikke), er ikke relevant. Dette skyldes muligheden for at udøve prisdiskrimination og henvende sig til specifikke kundegrupper, hvilket medfører en opdeling af de relevant markeder efter endeligt anvendelsesformål; b) segmenterne for "følsomme" produkter består af meget komplekse flydende levnedsmidler, som kræver helt specielle PET-linjer, herunder barriereteknologier og aseptiske fyldemaskiner eller aseptiske SBM-kombimaskiner. Konkurrenterne vil ikke have en tilstrækkelig tilskyndelse til at investere i og konkurrere om disse højteknologiske områder inden for PET-udstyr. Konkurrenter, Sipa og SIG, oplyste ved den mundtlige høring, at deres mulighed for og tilskyndelse til at foretage F o U og konkurrere på den "nye æras" PET-markeder (dvs. "følsomme" drikkevarer) vil blive begrænset som følge af fusionen. Konkurrenterne vil således blive udelukket fra den såkaldte "anden æras"(167) PET-markeder.
(370) Foruden udelukkelsen fra disse relevante markeder vil konkurrenterne i givet fald blive udelukket fra resten af markedet for SBM-maskiner. Selv under de nuværende mere konkurrenceprægede vilkår indtager Sidel en førende stilling med [60-70 %]* af markedet for SBM-maskiner (uanset anvendelsesformål). Dermed er en mindre del af markedet til rådighed for konkurrenterne. Desuden er de traditionelle markeder for ikke-følsomme produkter mættet, og der forventes en meget mindre vækst på disse markeder. Dette standpunkt forfægtes af Sidel i virksomhedens årsregnskab for 1999, hvori det hedder, at PET nu er ved at træde ind i sin "anden æra". BNP Paribas anfører, at i betragtning af, at PET's traditionelle markeder for ikke-følsomme produkter er tæt på at være mættet "... er Sidel nu begyndt at rette blikket mod 'følsomme' drikkevarer for fortsat at kunne sælge en masse blæsestøbningsmaskiner"(168). Konkurrenterne vil derfor sandsynligvis blive udelukket fra den del af markedet, hvor der er større vækst og højere avancer.
3.3.2.7. Konkurrenternes svage position
(371) Desuden er den fusionerede enheds konkurrenter på markedet for kartonudstyr såvel som på markedet for SBM-maskiner allerede betydeligt mindre end den fusionerede enhed. En sammenligning mellem den årlige omsætning hos et fusioneret Tetra/Sidel og hos den største konkurrent, SIG-koncernen, viser således, at Tetra/Sidel vil være næsten 10 gange større.
(372) Men Tetras påstand om, at Sidels tre konkurrenter inden for maskiner med høj kapacitet kan konkurrere med Sidels produktudbud, overser et afgørende punkt: Disse konkurrenter vil mangle den fusionerede enheds dominerende stilling inden for kartonemballering. SIG-koncernen, den eneste af de tre konkurrenter, der vil have aktiviteter inden for såvel karton som PET, vil få markedsandele på ikke mere end [10-20 %]* inden for kartonemballeringsmaskiner og SBM-maskiner. SIG mangler den fusionerede enheds komplette udbud inden for PET-udstyr, da den for øjeblikket mangler et væsentligt element, barriereteknologien, til i fremtiden at kunne trænge ind i PET's nye produktsegmenter. Ingen anden leverandør af emballeringsudstyr vil kunne tilbyde både karton- og PET-emballeringsudstyr.
3.3.2.7.1. Konkurrenternes markedsandele
(373) Tetra/Sidel vil få langt den største andel af markedet inden for såvel SBM-maskiner med høj som lav kapacitet, uanset de mulige opdelinger efter anvendelsesformål. Tetra/Sidel vil få mere end [60-70 %]* af markedet for maskiner med høj kapacitet og ca. 60 % af markedet for maskiner med lav kapacitet. Sidel har skønnet, at dens andel af markedet for SBM-maskiner med høj kapacitet opdelt efter endeligt anvendelsesformål giver den en markedsandel på [60-70 %]* i sektoren for mælk og [60-70 %]* i sektoren for frugtsaft.
(374) Den næststørste konkurrent vil sammenlignet hermed være langt mindre med en markedsandel på [10-20 %]* (SIG og Krones på markedet for maskiner med høj kapacitet og ADS på markedet for maskiner med lav kapacitet). Det er også vigtigt at bemærke, at den fusionerede enheds markedsandel har været forholdsvis stabil og til stadighed meget høj (omkring 60 %) i en lang periode.
(375) Den fusionerede enhed vil også indtage en dominerende stilling inden for aseptiske kartonemballeringsmaskiner og aseptiske kartoner (til stadighed høje markedsandele [på 80-90 %]*) og en førende stilling inden for ikke-aseptisk kartonemballering, hvorved den får en dominerende stilling på det samlede marked for kartonemballeringsudstyr og kartonhjælpematerialer.
3.3.2.7.2. Teknologisk føring
(376) Tetra/Sidel vil også have en klar teknologisk fordel i forhold til konkurrenterne. Sidel er pioner på markedet for SBM-maskiner. Kommissionens markedsundersøgelse har bekræftet, at hovedparten af kunderne vurderer Sidel særdeles højt på grund af den teknologiske kvalitet af virksomhedens maskiner, og dette i et sådant omfang, at nogle store kunder følger en politik, hvorefter de udelukkende dækker deres behov i forbindelse med produktionen af PET-flasker hos Sidel.
(377) Sidel er naturligvis stolt over sine teknologiske fremskridt. I sit årsregnskab for 1999 anfører Sidel: "Sidel er på forkant med udviklingen som følge af en unik teknologisk overlegen dygtighed inden for maskiner med stor kapacitet, et dybtgående kendskab til emballeringsmaterialer og en altid hurtig service i hele verden. Sidels fuldstændige kontrol over PET-blæsestøbningsteknologien gør det muligt at imødekomme denne stigende efterspørgsel." Ifølge Sidel har "de tekniske fremskridt i forbindelse med SBO serie 2 øget maskinernes produktivitet med 25 %. Det er netop denne evne til at innovere ... sammen med altomfattende produktudbud og serviceydelser, der gør det muligt for Sidel at styrke sin førende stilling i verden: 65 % af den PET-emballage, der fremstilles i verden, kommer fra Sidels maskiner"(169).
(378) Den fusionerede enhed vil få et langt større produktudbud i sektoren for PET-emballering end nogen af sine konkurrenter. Den fusionerede enhed vil få et uforligneligt produktudbud inden for SBM-maskiner, som dækker hele det eksisterende udbud lige fra maskiner med lav kapacitet på basis af lineær teknik (Dynaplast) eller rotationsmaskiner med lav kapacitet (Sidel) til maskiner med den højeste kapacitet i verden (Sidels SBO, 50000 fl./time). Den fusionerede enhed vil ligeledes kunne tilbyde førende, innovative produkter som f.eks. kombimaskinen, SBM-maskiner til hot-fill og "preferential heating"-maskiner. Den uafhængige analysevirksomhed Pictet konkluderede i sin rapport vedrørende sektoren i september 2000: "Med dette uforlignelige udbud har Sidel en maskine til ethvert produktionsformål, med en ydelse, som svarer nøjagtigt til kundernes produktionsmål"(170).
(379) Den fusionerede enhed vil også være i forreste linje inden for nye teknologier med sammenlægningen af parternes to plasmabarriereteknologier Actis (Sidel) og Glaskin. Der er ingen tvivl om, at sammenlægningen af de to førende plasmateknologier sammen med en unik teknologi inden for aseptisk påfyldning (Combi) vil give den fusionerede enhed en særdeles stærk position inden for PET-emballeringsudstyr til iltfølsomme produkter, et af de områder, hvor PET særlig vil være i vækst, eventuelt på bekostning af karton.
(380) Den fusionerede enhed vil også være den eneste fuldstændig integrerede producent af PET-udstyr, som er i stand til at tilbyde alle former for PET-produkter og -udstyr, lige fra præforme til den færdige flaske og plastlukkeanordninger. Dette sammen med Sidels uforlignelige ekspertise inden for design af formværktøjer og flasker, testning af præforme og praktiske tests på virksomhedens specialiserede testcentre i Frankrig vil placere den fusionerede enhed i en position, som konkurrenterne ikke vil kunne hamle op med.
3.3.2.7.3. Aseptisk knowhow
(381) For at en virksomhed inden for PET-udstyr kan drage fordel af det, som Sidel kalder den "anden æra inden for PET-emballering"(171), dvs. emballering af "følsomme" produkter som frugtsaft, flydende mejeriprodukter og isotoniske drikke (der alle traditionelt er blevet påfyldt kartoner), er det vigtigt at have en egnet barriereteknologi, men i endnu højere grad en egnet aseptisk påfyldningsløsning. Dette erkendes generelt inden for industrien. En uafhængig analysevirksomhed konkluderer: "Da forbrugerne i stigende grad kræver PET-emballering af mælk, frugtsaft og saucer, er det af største vigtighed at have en aseptisk påfyldningsløsning til PET-flasker"(172).
(382) Den fusionerede enhed vil kombinere de to førende navne inden for aseptisk påfyldning med en tredjedel af de installerede aseptiske PET-fyldemaskiner i EØS: Tetra Pak (Tetra) og Remy (Sidel). Aseptisk knowhow og mange års erfaring er af kolossal betydning for kunderne på grund af de alvorlige følger af enhver form for manglende sterilitet i slutproduktet. Hovedparten af de drikkevarevirksomheder, der deltog i Kommissionens markedsundersøgelse, understregede betydningen af en garanteret sterilitet på grundlag af mange års erfaring og ekspertise på det aseptiske område.
(383) Den fusionerede enhed vil få aktiviteter inden for aseptisk påfyldning i karton, PET og HDPE. Den vil drage fordel af Tetras unikke ekspertise og omdømme på det aseptiske område, som omfatter alle former for procesudstyr, f.eks. centrifuger, varmevekslere, homogeniseringsmaskiner, inddampere, aseptiske forarbejdningssystemer og pumper. Væsentlige konkurrenter som f.eks. SIG-koncernen mangler den fornødne tilstedeværelse på markedet for aseptisk påfyldning i PET eller HDPE og har meget mere begrænsede aktiviteter inden for aseptisk kartonemballering, navnlig til de mest "følsomme" flydende mejeriprodukter. Ingen anden virksomhed inden for emballeringsudstyr har ekspertise inden for aseptisk forarbejdning. Den fusionerede enheds omdømme inden for aseptisk emballering, dens mangeårige erfaring og mulighed for at "garantere", at slutproduktet er sterilt, vil således udgøre en høj barriere for nuværende konkurrenter og nye markedsaktører.
3.3.2.7.4. Salgs- og serviceafdelinger
(384) Kommissionens markedsundersøgelse bekræftede, at evnen til at tilbyde hurtig og effektiv bistand overalt i verden kræver lokal tilstedeværelse og er af central betydning for de kunder, som er afhængige af, at deres egne interne emballeringsaktiviteter er driftssikre. Tetra og Sidel har allerede det mest omfattende internationale net af salgs- og serviceorganisationer, som er mange gange større end deres største konkurrent i sektoren for såvel karton som PET. Efter fusionen vil den fusionerede enheds føring blive uantastelig. Den potentielle konkurrence mellem de to førende aktører vil gå tabt.
3.3.2.7.5. F o U
(385) Den fusionerede enheds ekspertise inden for forskning og udvikling (F o U) vil også blive øget og placere den fusionerede enhed i en position, som ingen konkurrent vil kunne hamle op med. Den fusionerede enhed vil få mindst to gange så mange ansatte og mindst to gange så meget kapital afsat til F o U-aktiviteter som sin nærmeste konkurrent, SIG-koncernen. Tetra har [...]* F o U-centre i verden, som beskæftiger [...]* personer, der er involveret i utallige F o U-projekter(173).
(386) Den fusionerede enheds massive, sammenlagte ekspertise inden for F o U vil sikre dens fortsatte klare føring i forhold til konkurrenterne og medføre et tab af fremtidig konkurrence mellem Tetra og Sidel inden for innovation og F o U, som ville have fundet sted uden fusionen. Tetra har rammende beskrevet det i sin årsberetning for 2000: "Tetra Pak anser forskning, som fokuserer på kundernes og markedets behov, og den fortsatte udvikling af systemer til forarbejdning, emballering og distribution som den bedste måde til at sikre, at vi vil bevare vor førende stilling på verdensmarkedet"(174).
3.3.2.7.6. Økonomisk styrke og størrelse
(387) Den anmeldende part har hævdet, at den ikke vil få en væsentligt større økonomisk styrke end konkurrenterne(175). Kommissionens data støtter ikke Tetras påstand. Den fusionerede enhed vil blive meget større end sine konkurrenter med hensyn til ansatte, ansatte inden for F o U-aktiviteter, salgsstyrke, internationale aktiviteter, omsætning og rentabilitet. F.eks. vil den fusionerede enheds omsætning blive næsten 10 gange større end den næststørste konkurrents omsætning.
3.3.2.8. Manglende køberstyrke
(388) Den fusionerede enheds kunder inden for de fælles produktsegmenter (flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag, te/kaffe) vil ikke kunne udøve en betydelig køberstyrke. Kundegrundlaget i segmentet for flydende mejeriprodukter og frugtsaft er fragmenteret, idet hovedparten af kunderne er små og mellemstore virksomheder. Det er under alle omstændigheder vigtigt at bemærke, at Sidels største kunde i EØS (en omdanner) tegner sig for ca. [...]* af salget, og at den største kunde blandt de kunder, der ikke er omdannere (en multinational drikkevarevirksomhed), tegner sig for mindre end [...]* af Sidels salg. Tetras kundegrundlag er ligeledes fragmenteret.
3.3.2.9. Konklusion
(389) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den planlagte transaktion gennem sammenlægningen af den dominerende virksomhed inden for kartonemballering, Tetra, og den førende virksomhed inden for PET-emballeringsudstyr, Sidel, vil skabe en markedsstruktur, som vil give den fusionerede enhed incitamenter og redskaber til, at dens førende stilling inden for PET-emballeringsudstyr, navnlig SBM-maskiner (lav og høj kapacitet), der anvendes i segmenterne for "følsomme" produkter, kan blive en dominerende stilling. Dette vil formentlig også styrke den fusionerede enheds stilling og få konkurrencebegrænsende virkninger på det samlede marked for SBM-maskiner.
3.3.3. Virkninger på karton: styrkelse af en dominerende stilling
(390) Den planlagte transaktion vil skabe en markedsstruktur, som vil gøre det muligt for Tetra at styrke sin eksisterende dominerende stilling inden for kartonemballering ved at fjerne en betydelig kilde til konkurrence.
(391) Dette vil kunne få alvorlige negative virkninger i sektoren for kartonemballering. Kommissionen anførte således følgende i sin beslutning fra 1991 vedrørende Tetra Paks fusion med Alfa Laval(176): "Tetra Pak indtager en stærk position på markedet. ... Når der er tale om en så dominerende position, må Kommissionen udvise særlig stor forsigtighed, for under sådanne omstændigheder kan selv en meget lille styrkelse af positionen på markedet få uforholdsmæssig stor negativ virkning på konkurrencevilkårene på markedet."
3.3.3.1. PET som en kilde til konkurrence: tab af konkurrencepres fra et nært forbundet tilgrænsende marked
(392) Resultaterne af Kommissionens markedsundersøgelse synes at godtgøre, at karton som emballeringsmateriale traditionelt har domineret markedet for mælk og frugtsaft, navnlig hvad angår aseptisk emballering. Mere end 80 % af de aseptisk påfyldte produkter blev emballeret i kartonemballage i 1999. Dette skyldes risikoen for kontaminering i forbindelse med emballeringen af disse produkter, der kræver en etableret aseptisk teknologi og en ultraren eller aseptisk påfyldning, som er veletableret inden for kartonemballering.
(393) Som beskrevet i afsnittet om markedsafgrænsning har PET imidlertid allerede udfordret en række mindre slutproduktsegmenter for karton, f.eks. læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, og anvendelsen heraf forventes at vokse betydeligt i de større slutproduktsegmenter, f.eks. flydende mejeriprodukter og frugtsaft, som traditionelt er blevet emballeret i karton. Væksten i anvendelsen af PET inden for flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe vil uvægerlig i en vis udstrækning ske på bekostning af karton.
(394) Virksomheder, der er aktive inden for PET-emballering, navnlig Sidel og omdannere, har klart forretningsstrategier, som tager sigte på at øge anvendelsen af PET med henblik på at tage markedsandele fra karton. Der er som led i Kommissionens markedsundersøgelse blevet fremlagt en række uafhængige undersøgelser såvel som virksomhedsanalyser af parterne, som taler om denne konkurrenceprægede vækst i anvendelsen af PET. Børsen i Paris, CDC Bourse, gav følgende oplysninger om Sidel: "Brikemballering er for øjeblikket ved at miste markedsandele til PET-emballering"(177). I sin publikation "The Sidel Saga 1961-1998+" anfører Sidel: "nu hvor Tetra Paks brikemballage er ved at tabe pusten, er der nye muligheder for, at plastflasker kan vinde markedsandele"(178). Sidels nye målmarkeder vil være "frugtsaft og nye former for drikkevarer... plast er ved at vinde noget af markedsandelen fra kartonbrikemballage...". Sidel havde således planer om at gå ind på markederne for "følsomme" produkter og tage markedsandele fra karton. I en analyse af Sidel har JP Morgan anført, at Sidel foretog opkøb for at komme ind på markedet for mælk og frugtsaft. "Sidel ønskede at opnå en større ekspertise inden for aseptisk emballering af mælk og frugtsaft... valget af emballage til disse produkter har historisk været kartoner leveret af Tetra Pak eller SIG. I forbindelse med Remy har Sidel til hensigt at udvikle udstyr, som kan lancere anvendelsen af PET på disse markeder ...".
(395) Tredjeparter har hævdet, at uden fusionen vil den største virksomhed inden for PET-emballeringsudstyr (Sidel) sammen med omdannere konkurrere i et nært forbundet tilgrænsende marked, som vil udøve et betydeligt konkurrencepres på markedet for kartonemballering ved at markedsføre nye innovative løsninger og tvinge Tetra til at innovere og sænke priserne inden for kartonemballering. Efter den planlagte fusion vil dette konkurrencepres gå tabt.
(396) I sit svar har Tetra hævdet, at den fusionerede enhed ikke vil få mulighed for at kontrollere forbrugerefterspørgslen på denne måde. Tetra har baseret sit argument på det forhold, at PET-emballeringsudstyr, og navnlig SBM-maskiner, udgør en særdeles lille del af slutproduktets detailpris. Tetra har fremført, at den fusionerede enhed som følge heraf vil skulle hæve priserne på SBM-maskiner med op til 2000 % for at medføre en stigning på 10 % i den endelige detailpris og således få nogle kunder til at skifte fra PET- til kartonemballering. Ifølge Tetra er dette klart urealistisk.
(397) Tetra har ikke imødegået Kommissionens indvendinger, som var koncentreret om virkningen på priserne på karton, ikke priserne på SBM-maskiner. Som understreget af Tetra har Kommissionen konkluderet, at karton- og PET-emballeringssystemer udgør særskilte, om end nært forbundne tilgrænsende produktmarkeder, som udøver et vist konkurrencepres på hinanden. Karton og PET er tekniske substitutionsprodukter i den forstand, at de kan anvendes til at emballere de samme slutprodukter, og kan også betragtes som "svage substitutionsprodukter" i økonomisk henseende. Realiteterne på markedet gør, at ethvert skift mellem to materialer sandsynligvis primært finder sted ud fra markedsføringsmæssige betragtninger, og at der primært vil være tale om et skift fra karton (den gamle, traditionelle teknologi) til PET (den nye, moderne teknologi). Som beskrevet i afsnittet om markedsafgrænsning har mange af de adspurgte klart tilkendegivet, at de allerede har skiftet eller vil skifte fra karton til PET, selv om PET er dyrere, eller selv om kartonpriserne ikke ændres overhovedet. Dette viser, at nogle kunder vil skifte fra karton til PET, selv med stigninger i kartonprisen på 0 %. Andre mere prisfølsomme kunder har imidlertid oplyst, at de kun vil overveje et skift fra karton til PET, hvis kartonpriserne steg betydeligt med 20 % eller mere. Disse samme prisfølsomme kunder vil formentlig afholde sig fra at skifte fra karton til PET, hvis en nedsættelse af kartonprisen øgede prisforskellen mellem en karton- og PET-emballeringslinje. Desuden gælder Tetras argument om, at Sidel kun er i stand til at påvirke prisen på udstyr (SBM-maskiner), som udgør en meget lille del af de samlede emballeringsomkostninger, ikke for Tetras mulighed for at påvirke omkostningerne ved kartonemballering. Tetra har mulighed for at påvirke prisen på såvel kartonmaskiner som kartoner.
(398) Uden fusionen vil PET-virksomheder kunne forventes at konkurrere intenst for at vinde markedsandele fra karton. Det vil også kunne forventes, at Tetra vil forsvare sin position energisk ved at forsøge at forbedre sine løsninger inden for kartonemballering gennem innovation, som medfører en bedre kartonteknologi, nye kartonudformninger og lukkeanordninger, og i nogle tilfælde sænke kartonpriserne for at forsvare sin position. Tetra har således været aktiv på dette område og produceret nye kartonemballager, som er mere brugervenlige, f.eks. den gavltopformede karton med skruelåg.
(399) Efter den planlagte transaktion vil Tetra ikke være nødt til at konkurrere intenst. Tetra/Sidel vil komme i en situation, hvor enheden i realiteten har mulighed for i vid udstrækning at kontrollere omstillingen fra karton til PET. Tetra/Sidel vil kunne holde priserne på kartonemballage på det nuværende høje niveau for de kunder eller den del af kundernes produktion, der ikke er i stand til eller formentlig ikke vil skifte fuldstændig eller til dels til PET som følge af forbrugerpræferencer, omstillingsomkostninger og langtidsaftaler. Med hensyn til de kunder, der er ivrige efter at skifte til PET, vil Tetra/Sidel kunne påvirke kundernes valg af emballeringsmaskiner, f.eks. med hensyn til valget af tidspunkt for omstillingen, og på det rette tidspunkt tilbyde skræddersyede løsninger, hvorved dens andel af markedet for PET-udstyr vil blive øget. [...]*(179). Ved at fjerne Sidel som en stadig større kilde til konkurrence på et nært forbundet tilgrænsende marked vil Tetras stilling inden for kartonemballering således blive styrket.
(400) Samtidig vil Tetra gøre indgreb i den største fordel hos hovedkonkurrenten, SIG-koncernen, som er den eneste anden virksomhed i verden, der fremstiller og sælger både karton- og PET-emballeringsudstyr.
3.3.3.2. Konklusion
(401) På baggrund af ovenstående er Kommissionen nået til den konklusion, at Tetras i forvejen monopollignende stilling inden for aseptisk karton i EØS vil kunne styrkes yderligere som følge af den planlagte transaktion.
3.3.4. Den fusionerede enheds dominerende stilling inden for karton- og PET-emballeringsudstyr samt dens tilstedeværelse inden for HDPE vil forstærke den dominerende stilling og øge adgangsbarriererne
(402) Det er vigtigt at understrege, at Tetra på nuværende tidspunkt er dominerende inden for emballering af flydende levnedsmidler, navnlig sektoren for aseptisk emballering, som følge af sin særlig stærke stilling inden for aseptisk kartonemballering. Tetra har næsten 80 % af markedet for aseptisk karton, hvilket svarer til ca. 60 % af den samlede aseptiske sektor (dvs. alle aseptisk påfyldte flydende levnedsmidler). Årsagen hertil er kartons tidligere og nuværende stærke position i den aseptiske sektor. Tidligere har karton været udsat for og er forsat udsat for en meget begrænset konkurrence fra andre materialer inden for aseptisk påfyldning.
(403) Indtil for meget kort tid siden var Tetra en organisation, der blot havde et enkelt produkt i form af kartonløsninger (Tetra Brik-systemet). I de senere år har Tetra tilstræbt at udvide sine emballeringsløsninger for at blive en mere fuldstændig emballeringsorganisation. I sit årsregnskab for 1999 præsenterer Tetra sig selv som en førende virksomhed inden for levnedsmiddelemballager med en multiproduktløsning. "Tetra Paks kunder har nu den fordel, at de kan dække alle deres behov hos en enkelt leverandør, med indbyrdes tilpasset udstyr i hvert trin. Tetra Pak er den eneste leverandør på markedet, som påtager sig et overordnet ansvar for en produktion uden afbrydelser ... Tetra Pak kan også tilbyde ikke færre end elleve emballeringssystemer [hovedsagelig forskellige kartonemballager] til pasteuriserede og aseptisk emballerede produkter." Ekspertise inden for PET var det eneste element, der manglende i Tetras multiproduktudbud; Tetras aktiviteter inden for PET har været begrænsede som følge af de nuværende begrænsninger i forbindelse med virksomhedens SBM-teknologi.
(404) Efter fusionen vil den fusionerede enheds udstyr omfatte alle relevante maskiner inden for karton, PET og HDPE. Tetra/Sidel vil kunne tilbyde førende teknologi inden for aseptiske og ikke-aseptiske kartonemballeringsmaskiner, aseptiske og ikke-aseptiske kartoner, SBM-maskiner med lav og høj kapacitet, herunder aseptiske og ikke-aseptiske kombimaskiner, aseptiske og ikke-aseptiske PET-fyldemaskiner, aseptiske og ikke-aseptiske HDPE-fyldemaskiner, EBM-maskiner og HDPE-kombimaskiner samt det nødvendige sekundære udstyr som f.eks. plastlukkeanordninger. Det forhold, at den fusionerede enhed vil indtage dominerende stillinger på to nært forbundne tilgrænsende markeder (karton- og PET-emballeringsudstyr) og en betydelig stilling på et tredje marked (HDPE), vil gøre det muligt for den fusionerede enhed at komme til at stå meget stærkt i sektorerne for emballering af de relevante slutprodukter (flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag, te/kaffe).
(405) Karton, PET og HDPE er de vigtigste emballeringsmaterialer for følgende produktsegmenter: flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag, te og alle aseptisk påfyldte flydende levnedsmidler. Ca. 96 % af alle aseptisk påfyldte flydende levnedsmidler blev emballeret i karton, PET og HDPE i 1999(180). Kommissionens analyse bekræftede, at dåser og glas har alvorlige begrænsninger som emballeringsmateriale til disse produkter: dåser sætter begrænsninger med hensyn til form og er generelt dyrere; glas som emballeringsmateriale er begrænset til kvalitetsprodukter, og ifølge Tetra er aseptisk påfyldning i glas "en 'udtjent' teknologi, som er ualmindelig i EØS"(181). Ifølge uafhængige analysevirksomheder har plastflasker (PET og HDPE) haft den hurtigste vækst og forventes at være den form for emballage, der vil vokse hurtigst inden for aseptisk emballering i de kommende 3 år(182).
(406) Selv under hensyntagen til alle emballeringsmaterialer, der anvendes til at emballere de relevante "følsomme" produkter (flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe) vil Tetra/Sidels stå særdeles stærkt i alle slutproduktsektorer. Tetra/Sidels andel i den samlede sektor for frugtsaft vil udgøre omkring 50 % og i den samlede sektor for flydende mejeriprodukter [50-60 %]* og den samlede aseptiske sektor ca. 60 %, hvoraf Sidel vil tegne sig for [0-10 %]* i alle disse slutproduktsektorer(183).
(407) Ovennævnte tal viser, at Tetras i forvejen stærke stilling i sektoren for emballering af de "følsomme" produkter (navnlig aseptisk påfyldte flydende levnedsmidler) vil blive styrket som følge af fusionen. De forholdsvis små stigninger i andelen inden for de væsentligste kartonprodukter skyldes Sidels nuværende begrænsede tilstedeværelse i slutproduktsegmenterne, mælk og frugtsaft. Anvendelsen af PET i de fælles produktsegmenter forventes imidlertid at stige betydeligt i fremtiden. Den fusionerede enhed vil derfor fortsat stå meget stærkt i disse slutproduktsektorer.
(408) I betragtning af denne generelt stærke stilling i de relevante sektorer vil adgangsbarriererne formentlig blive øget. Konkurrenterne vil skulle være i stand til at hamle op med den fusionerede enheds samlede styrke i alle relevante segmenter, herunder den fusionerede enheds omfattende produktudbud, overlegne position med hensyn til ekspertise inden for aseptisk teknologi, barriereteknologi, adgang til faktiske og potentielle kunder og økonomisk styrke for at konkurrere på lige vilkår. Som følge heraf er det sandsynligt, at den fusionerede enheds position i slutproduktsektorerne i forbindelse med "følsomme" produkter gennem fusionen vil marginalisere konkurrenterne og øge adgangsbarriererne og dermed forstærke den dominerende stilling på de relevante markeder for kartonemballeringsudstyr og PET-emballeringsudstyr, navnlig SBM-maskiner, der anvendes til "følsomme" produkter.
V. TILSAGN
(409) Den 25. september 2001 tilbød Tetra tilsagn med det formål at løse de konkurrenceproblemer, som Kommissionen havde påvist i sin klagepunktsmeddelelse, der blev sendt til Tetra den 7. september 2001. Disse tilsagn omfattede afhændelse af Tetras virksomhed inden for SBM-maskiner og præforme. Den 9. oktober 2001 afgav Tetra en række nye tilsagn i stedet for tilsagnene af 25. september 2001. Disse tilsagn er afgivet på betingelse af, at Kommissionen kan godtage ethvert eller alle tilsagn.
(410) Tilsagnene fremgår af bilaget. De består af: i) afhændelse af Tetras SBM-virksomhed; ii) afhændelse af Tetras virksomhed inden for PET-præforme; iii) adskillelse af Sidel fra Tetra Pak-virksomhederne og bibeholdelse af de allerede eksisterende foranstaltninger af adfærdsmæssig karakter i henhold til traktatens artikel 82; og iv) udstedelse af en licens på Sidels SBM-virksomhed med henblik på salg til kunder, der påfylder "følsomme" produkter, og med henblik på salg til omdannere.
A. OVERSIGT OVER TILSAGNENE
1. AFHÆNDELSE AF TETRAS SBM-VIRKSOMHED
(411) Tetra forpligter sig til at afhænde sin virksomhed inden for SBM-maskiner ("SBM-virksomheden") til en uafhængig tredjepart. SBM-virksomheden omfatter følgende elementer, medmindre afhændelsen heraf er udelukket i henhold til gældende ret, eller køberen af SBM-virksomheden ikke har brug for dem: a) aktiver og udstyr, som Tetra på nuværende tidspunkt primært anvender i forbindelse med produktionen og udviklingen af sin SBM-virksomhed; b) teknisk, salgs-, produktions- og administrativt personale i forbindelse med SBM-virksomheden; c) alle aftaler vedrørende salg eller service af SBM-produkter fremstillet i forbindelse med SBM-virksomheden, som foreligger på datoen for tilsagnet, og som indgås indtil datoen for afslutningen af salget af SBM-virksomheden; d) alle intellektuelle ejendomsrettigheder, som på nuværende tidspunkt udelukkende anvendes i forbindelse med SBM-virksomheden; og e) med hensyn til enhver af Tetras intellektuelle ejendomsrettigheder, som på nuværende tidspunkt udnyttes kommercielt i forbindelse med SBM-virksomheden og andre af Tetra Lavals aktiviteter, en ikke-overdragelig, uigenkaldelig, ikke-eksklusiv licens.
(412) [...]*.
2. AFHÆNDELSE AF TETRAS VIRKSOMHED INDEN FOR PRÆFORME
(413) Tetra forpligter sig til at afhænde sin virksomhed inden for PET-præforme ("virksomheden inden for PET-præforme") til en uafhængig tredjepart, bestående af følgende: a) aktiver og udstyr, som Tetra på nuværende tidspunkt primært anvender i forbindelse med produktionen og udviklingen af sin virksomhed inden for PET-præforme; b) teknisk, salgs-, produktions- og administrativt personale i forbindelse med virksomheden inden for PET-præforme; c) alle aftaler vedrørende salg af PET-præforme fremstillet i forbindelse med virksomheden inden for PET-præforme, som allerede foreligger på datoen for tilsagnet, og som indgås indtil datoen for afslutningen af salget af virksomheden inden for PET-præforme; d) alle intellektuelle ejendomsrettigheder, som på nuværende tidspunkt udelukkende anvendes i forbindelse med virksomheden inden for PET-præforme; og e) med hensyn til enhver af Tetra Lavals intellektuelle ejendomsrettigheder, som på nuværende tidspunkt udnyttes kommercielt i forbindelse med virksomheden inden for PET-præforme og andre af Tetra Lavals aktiviteter, en ikke-overdragelig, uigenkaldelig, ikke-eksklusiv licens.
(414) [...]*
(415) [...]*.
(416) Desuden er Tetra ophørt med at anvende Sealica-barriereteknologien og har ophævet sine eksklusive rettigheder i henhold til licensaftalen af 29. oktober 1999.
3. ADSKILLELSE AF SIDEL FRA TETRA OG TILSAGN I HENHOLD TIL ARTIKEL 82
(417) Tetra forpligter sig til at holde Sidel strukturelt adskilt fra alle Tetra Pak-virksomheder ("Tetra Pak") i en periode på [...]* år [...]*. Sidel vil forblive en særskilt retlig enhed. Sidels aktier vil ikke blive ejet af Tetra Pak eller et datterselskab til Tetra Pak, men af et selvstændigt selskab, der tilhører Tetra Laval-koncernen. Tetra kan imidlertid ændre Sidels nuværende selskabsform.
(418) Sidel vil blive ledet af en direktion, som er underlagt visse krav om godkendelse fra og rapporteringsforpligtelser over for såvel en bestyrelse for Sidel som Tetra Laval-koncernens bestyrelse. Formanden for Tetra Laval-koncernens bestyrelse vil være formand for Sidels bestyrelse. Intet medlem af bestyrelsen eller direktionen eller leder eller ansat hos Sidel må samtidig være medlem af en bestyrelse eller direktion eller leder eller ansat i nogen Tetra Pak-virksomhed.
(419) Sidel udfører alle former for markedsføring, salg, kursusaktiviteter, teknisk bistand og tekniske serviceydelser ved hjælp af egne afdelinger eller underleverandører, som vil være adskilt fra Tetra Pak-virksomhedernes respektive afdelinger eller underleverandører ved hjælp af effektive og rimelige adskillelsesforanstaltninger. Der vil ikke blive afgivet fælles tilbud bestående af nogen af Tetra Paks kartonprodukter og nogen af Sidels SBM-maskiner. Sidel accepterer, at den udpegede administrator deltager i bestyrelsesmøderne uden stemmerettigheder. Ifølge tilsagnet har Tetra efter [...]* år ret til at anmode Kommissionen om at vurdere, om dette tilsagn fortsat er nødvendigt.
(420) Desuden har Tetra opfordret Kommissionen til at tage hensyn til de forpligtelser, som Tetra allerede har påtaget sig over for Kommissionen på grundlag af beslutningen i Tetra Pak II, og navnlig forpligtelsen i beslutningens artikel 3, nr. 3, hvori det hedder:
"Tetra Pak undlader at anvende eliminerende eller diskriminatoriske priser, og ingen kunde må for maskiners som for kartoners vedkommende tilbydes nogen form for rabat på produkterne eller særligt favorable betalingsvilkår, som ikke er begrundet i en objektiv modydelse".
4. LICENS I FORBINDELSE MED SIDELS SBM-VIRKSOMHED I RELATION TIL FØLSOMME PRODUKTER OG OMDANNERE
(421) Tetra forpligter sig til på ubestemt tid at udstede en licens til en uafhængig tredjepart i forbindelse med Sidels SBM-virksomhed i relation til følsomme produkter og omdannere ("licensen"). I henhold til licensen har licenstageren ret til at fremstille og sælge SBM-maskiner til i) omdannere til et hvilket som helt anvendelsesformål og til ii) alle andre kunder på betingelse af, at de anvender disse maskiner til blæsning af PET-flasker med henblik på påfyldning af "følsomme" produkter i det nuværende EØS ("kunder med følsomme produkter").
(422) Licenstageren vil kunne sælge på følgende betingelser:
- Licensen er begrænset til det "nuværende" EØS(184).
- Licenstageren vil kun kunne sælge Sidels eksisterende udbud af SBM-maskiner som fastsat i bilag 3 til tilsagnene ("eksisterende udbud"), som ikke omfatter visse typer af Sidels eksisterende SBM-maskiner(185) eller SBM-maskiner fra andre leverandører (f.eks. Dynaplast). Licenstageren vil ikke kunne sælge nye SBM-maskiner, som Sidel fremstiller. Licenstageren vil ikke kunne drage fordel af forbedringer, som Sidel foretager af sit eksisterende udbud af SBM-maskiner.
- Licenstager vil kun kunne sælge til kunder, der påfylder "følsomme" produkter, og til omdannere til ethvert anvendelsesformål.
- I en foreløbig periode på [...]* år vil licensen være eksklusiv i relation til kunder med følsomme produkter, idet det forbydes Sidel at sælge sit eksisterende udbud af SBM-maskiner som fastsat i bilag 3 til tilsagnene til kunder med følsomme produkter. Sidel vil kunne sælge til omdannere. I perioden på [...]* år vil Sidel også kunne sælge nye(186) SBM-maskiner til kunder med følsomme produkter til ethvert formål.
- Licenstageren skal sikre, at kunderne (undtagen omdannere) kun anvender SMB-maskinerne til "følsomme" produkter og ikke til andre produkter og får garanti herfor fra kunderne. Tetra/Sidel har ret til at afgøre, om sådanne garantier er tilfredsstillende.
- Licensen omfatter ingen overførsel af centrale tekniske medarbejdere eller servicemedarbejdere eller aktiver. Sidel stiller kurser til rådighed for licenstageren i de første 6 måneder af licensperioden.
- Licensen forbyder en ændring af kontrollen med licenstageren (dvs. at en anden virksomhed erhverver mindst 50 % af licenstageren).
- Prisspørgsmålet er endnu ikke afklaret, men synes at indebære en licens uden forudbetaling eller licensafgift, men med et engangsbeløb, der skal betales på et senere tidspunkt, afhængigt af størrelsen af markedet for "følsomme" produkter.
B. VURDERING AF TILSAGNENE
(423) Den anmeldende part har gjort gældende, at transaktionen bør godkendes uden tilsagn, og at de afgivne tilsagn under alle omstændigheder i tilstrækkelig grad løser de konkurrenceproblemer, som Kommissionen har påvist. Efter den anmeldende parts opfattelse eliminerer afhændelsen af Dynaplast eventuelle betænkeligheder med hensyn til horisontale virkninger på markedet for SBM-maskiner med lav kapacitet. Afhændelsen af Tetras virksomhed inden for præforme eliminerer eventuelle betænkeligheder med hensyn til vertikale virkninger som følge af kanalkonflikten mellem den fusionerede enhed og omdannere. Hvad angår betænkelighederne med hensyn til eventuelle løftestangsvirkninger og styrkelsen af Tetras dominerende stilling inden for kartonemballering, har den anmeldende gjort gældende, at de afgivne tilsagn løser eventuelle konkurrenceproblemer. Efter den anmeldende parts opfattelse svækker de to afhændelser (Dynaplast og præforme) den fusionerede enheds stilling på markedet for PET-udstyr ved at begrænse den fusionerede enheds markedsandel inden for SBM-maskiner og udelukke præforme fra dens produktudbud i forbindelse med PET. Ved i en periode på [...]* år at fjerne Sidel fra markedet for SBM-maskiner til "følsomme" produkter vil licensen sikre, at Tetra/Sidel ikke vil kunne udnytte sin dominerende stilling inden for karton til at opnå en dominerende stilling inden for PET-emballeringsudstyr, navnlig SBM-maskiner, der anvendes til "følsomme" produkter. Endvidere vil tilsagnene af adfærdsmæssig karakter forhindre, at Tetra/Sidel udøver en konkurrencebegrænsende adfærd. Licensen vil løse problemet med hensyn til styrkelsen af Tetras dominerende stilling inden for kartonemballering, da licenstageren (navnlig hvis denne også købte Dynaplast-virksomheden) vil sørge for en tilstrækkelig konkurrence over for Tetras kartonvirksomhed. Endelig vil den ovennævnte reduktion i den fusionerede enheds produktudbud i tilstrækkelig grad mindske den fusionerede enheds position i de samlede slutproduktsektorer i forbindelse med "følsomme" produkter.
(424) Efter Kommissionens opfattelse er den anmeldende parts tilsagn utilstrækkelige til at løse de væsentlige konkurrenceproblemer, der er påvist på markedet for PET-emballeringsudstyr og kartonemballering. De to afhændelser vil få en minimal indvirkning på den fusionerede enheds stilling. Licensen vil ikke blot være utilstrækkelig til at fjerne Kommissionens konkurrencemæssige betænkeligheder, men synes heller ikke at være en gennemførlig mulighed og kan rent faktisk indføre komplekse mekanismer på markedet, hvilket medfører en kunstig regulering. Endelig anses de to tilsagn af adfærdsmæssige karakter som sådanne for at være utilstrækkelige til at løse problemerne som følge af markedsstrukturen efter fusionen.
(425) Ikke desto mindre gennemførte Kommissionen efter modtagelsen af disse tilsagn en markedstest af tilsagnene af strukturel karakter og licensforslaget for at vurdere, om disse tilsagn opfylder kriterierne om, at aktiverne skal være levedygtige og kunne fungere selvstændigt. Resultatet af denne test viser, at de afgivne tilsagn af strukturel karakter - som i øvrigt generelt er utilstrækkelige til at løse de konkurrenceproblemer, som transaktionen vil give anledning til - ikke opfylder de grundlæggende kriterier om, at de aktivitetsområder, der skal afhændes, skal være levedygtige.
1. AFHÆNDELSE AF TETRAS SBM-VIRKSOMHED
(426) Markedet for SBM-maskiner med lav kapacitet (&lt; 8000 fl./time) vil blive mere koncentreret som følge af transaktionen. Mens der inden fusionen ikke er en enkelt leverandør, som tegner sig for [30-40 %]* af markedet, vil Tetra/Sidel efter fusionen blive langt den største aktør med markedsandele på omkring 60 % (Sidel [30-40 %]*(187) og Tetra [20-30 %]*). Der vil fortsat være mange konkurrenter på markedet, men med små markedsandele på ikke mere end [10-20 %]*.
(427) Den foreslåede afhændelse af Tetras virksomhed inden for SBM-maskiner (Dynaplast) vil eliminere den horisontale overlapning mellem parterne på markedet for SBM-maskiner med lav kapacitet. Den løser imidlertid ikke de væsentlige betænkeligheder med hensyn til eventuelle løftestangsvirkninger som følge af fusionen. Sidel vil fortsat være den førende inden for SBM-maskiner med såvel lav som høj kapacitet med det mest omfattende udbud og den bedste kvalitet i industrien. Denne konklusion blev bekræftet af markedstesten, ifølge hvilken Dynaplasts stilling på det samlede marked for SBM-maskiner er ubetydelig i kommerciel henseende. Endelig vil afhændelsen tydeligvis ikke påvirke styrkelsen af Tetras dominerende stilling inden for kartonemballering.
2. AFHÆNDELSE AF TETRAS VIRKSOMHED INDEN FOR PRÆFORME
(428) Afhændelsen af Tetras virksomhed inden for præforme og opgivelsen af Sealica, som Tetra har bebudet, vil fjerne Tetras aktiviteter på markedet for præforme. Afhændelsen kan derfor i givet fald løse de problemer, som omdannere har peget på med hensyn til en mulig kanalkonflikt mellem dem og den fusionerede enhed. Afhændelsen løser imidlertid ikke Kommissionens betænkeligheder med hensyn til eventuelle løftestangsvirkninger eller styrkelsen af den dominerende stilling inden for kartonemballering, som ikke er betinget af den fusionerede enheds mulighed for at levere præforme. Den fusionerede enheds stilling vil hverken blive mindsket inden for SBM-maskiner eller kartonemballering. Ved at fjerne kanalkonflikten vil afhændelsen således sandsynligvis sikre, at Sidel bevarer sin stærke position inden for salg af SBM-maskiner til omdannere, da omdannerne ikke længere vil nære de betænkeligheder, der kunne afholde dem fra at købe maskiner hos den fusionerede enhed. Denne konklusion blev bekræftet af markedstesten.
3. ADSKILLELSE AF SIDEL FRA TETRA OG TILSAGN I HENHOLD TIL ARTIKEL 82
(429) Tilsagnet af adfærdsmæssig karakter, dvs. adskillelsen af Sidel fra Tetra Pak, sammen med bekræftelsen af allerede eksisterende tilsagn i henhold til artikel 82 er navnlig afgivet med henblik på betænkelighederne med hensyn til, om den fusionerede enhed er i stand til at udnytte sin dominerende stilling inden for kartonemballering til at opnå en dominerende stilling inden for PET-emballeringsudstyr. Dette tilsagn og de allerede eksisterende tilsagn i henhold til artikel 82 er imidlertid af rent adfærdsmæssig karakter. Som sådanne er de ikke egnede til at genskabe betingelserne for en vedvarende effektiv konkurrence(188), da de ikke imødegår den permanente ændring af markedsstrukturen som følge af den anmeldte transaktion, som giver anledning til disse betænkeligheder.
(430) Sidels "adskillelse" fra Tetra Pak-virksomhederne ændrer ikke den kendsgerning, at Sidels bestyrelse - som udtrykkeligt erkendt i selve tilsagnet - vil "blive holdt ansvarlig direkte af Tetra Laval-koncernens bestyrelse". Det kan ikke forventes, at en sådan adskillelse vil forhindre Sidel i at gennemføre Tetra Laval-koncernens forretningsstrategi. Desuden vil Sidels retlige status kunne ændres, dvs. Sidel kunne blive omdannet fra et børsnoteret selskab til et privat selskab som Tetra Laval, hvilket praktisk talt vil gøre det umuligt at kontrollere "adskillelsesforanstaltningerne".
(431) Tilsagnet om ikke at "kombinere" produkterne samt bekræftelsen af de allerede eksisterede tilsagn i henhold til artikel 82 udgør blot løfter om ikke at udøve en bestemt adfærd og ikke handle i strid med fællesskabsretten. Sådanne løfter af adfærdsmæssig karakter står i modsætning til Kommissionens politik vedrørende løsninger og til selve formålet med fusionsforordningen(189) og er særdeles vanskelige, hvis ikke umulige, at kontrollere effektivt.
(432) Ud over at disse tilsagn er komplekse at gennemføre og kontrollere, kan de generelt ikke anses for effektivt at kunne løse de konkurrenceproblemer, der er påvist.
4. LICENS PÅ SIDELS SBM-MASKINER TIL KUNDER MED FØLSOMME PRODUKTER OG OMDANNERE
(433) Den anmeldende part har gjort gældende, at den foreslåede licens vil løse de af Kommissionen påviste problemer ved at: a) eliminere Tetras tilskyndelse til og mulighed for at udnytte sin dominerende stilling inden for karton til at opnå en dominerende stilling inden for PET; b) skabe en ny kraft, der kan konkurrere med Tetra, og således eliminere enhver styrkelse af Tetras dominerende stilling inden for karton; og c) svække den fusionerede enheds samlede stilling inden for emballering af "følsomme" produkter.
(434) Det er Kommissionens opfattelse, at den foreslåede licensaftale ikke løser de af Kommissionen påviste problemer, hverken alene eller sammen med afhændelsen af Dynaplast-virksomheden og virksomheden inden for præforme. Kommissionen konkluderer, at den foreslåede licensaftale ikke er tilstrækkelig til at løse de påviste konkurrenceproblemer, og at den sandsynligvis ikke vil blive en holdbar og gennemførlig aftale.
4.1. Ingen løsning på konkurrenceproblemer
(435) Efter Kommissionens opfattelse er det foreslåede tilsagn ikke tilstrækkeligt til at løse de påviste konkurrenceproblemer, navnlig ikke med hensyn til eventuelle løftestangsvirkninger og styrkelsen af Tetras eksisterende dominerende stilling inden for kartonemballering.
(436) Den fusionerede enheds stilling inden for kartonemballering og SBM-maskiner vil ikke blive mindsket tilstrækkeligt af licensen alene eller sammen med afhændelsen af aktiviteterne i forbindelse med Dynaplast og præforme. Tetra vil fortsat være dominerende inden for kartonemballering og Sidel førende inden for SBM-maskiner, og den fusionerede enhed vil fortsat have mulighed for og tilskyndelse til at udnytte løftestangsvirkninger.
(437) Det er vigtigt at bemærke, at licensen ikke vil sikre, at den fusionerede enhed træder ud af det relevante marked. Selv hvis licensaftalen var holdbar, vil licensen ikke udelukke Sidel fra at sælge sit eksisterende udbud af SBM-maskiner til kunder med følsomme produkter uden for EØS eller til omdannere inden for eller uden for EØS. Desuden vil Sidel ikke blive udelukket fra at sælge visse typer SBM-maskiner, der ikke er omfattet af licensen, [...]*.
(438) Endvidere vil licensen ikke udelukke Sidel fra at sælge nye SBM-maskiner til enhver kunde eller fra at indgå leasing- eller eventuelt "hole-through-the-wall"-aftaler. Med hensyn til lanceringen af nye maskiner er innovation et afgørende element af aktiviteterne i forbindelse med fremstillingen af SBM-maskiner, og i betragtning af Sidels styrke inden for F o U og succes inden for innovation tidligere forventes virksomheden på et tidspunkt i den nærmeste fremtid at lancere nye eller væsentligt forbedrede SBM-maskiner. Sådanne nye eller forbedrede maskiner vil i givet fald falde ind under kategorien "nye" maskiner som defineret i licensen. Definitionen på "nye" maskiner i licensen vil gøre det vanskeligt for Kommissionen eller licenstageren at vurdere, om Sidel overholder licensbetingelserne, og være forbundet med en kompleks og vedvarende kontrol. Dette vil underminere effektiviteten af licensaftalen.
(439) Selv hvis tilsagnet var holdbart, vil licenstageren ikke være i stand til at udøve samme konkurrencepres på Tetras kartonvirksomhed, som Sidel kunne have udøvet uden fusionen. Licenstageren vil være en mindre enhed uden Sidels omdømme, erfaringer, salgsstyrke og ekspertise inden for F o U.
(440) Selv hvis licensaftalen var gennemførlig, vil tilsagnet blot indebære, at Kommissionens betænkeligheder udsættes i [...]* år. Om [...]* år vil tilsagnet ikke have gjort noget til at mindske Tetras dominerende stilling inden for karton, og Tetra vil på det tidspunkt have mulighed for og tilskyndelse til at udnytte løftestangsvirkninger. Desuden vil rækken af fælles kunder på det tidspunkt være endnu større, da stadig flere kunder vil skifte til PET. Efter at være forblevet aktiv på dette marked uden for EØS vil den fusionerede enhed finde det let igen at gå ind på markedet i EØS.
(441) Endelig er tilsagnet koncentreret om SBM-maskiner. Tilsagnet omfatter ikke en licens på andet væsentligt PET-udstyr, f.eks. aseptiske fyldemaskiner og barriereteknologi, som den fusionerede enhed vil kunne tilbyde kunder med følsomme produkter efter fusionen.
4.2. Tilsagn medfører alvorlige begrænsninger og vil formentlig være uigennemførligt
(442) Det er Kommissionens opfattelse, at tilsagnet medfører alvorlige begrænsninger, som efter al sandsynlighed ikke vil resultere i en levedygtig ny enhed. Dette blev i vidt omfang bekræftet af markedstesten, som omfattede svar fra kunder, omdannere og konkurrenter.
(443) Licensen er begrænset til EØS. Licenstageren vil derfor ikke kunne udnytte de stordriftsfordele, der kan være forbundet med at have flere fælles kunder til rådighed. Desuden fandt nogle få kunder, som opererer på globalt plan, at licensens geografiske anvendelsesområde var en begrænsning, da de, såfremt de købte SBM-maskiner hos licenstageren, vil være begrænset til EØS. Eksklusiviteten gælder for en periode på [...]* år og kun med hensyn til kunder med følsomme produkter. Dette er i givet fald ikke tilstrækkeligt til, at en licenstager kan påtage sig den risiko, der er forbundet med at udvikle virksomheden. Begrænsningen med hensyn til anvendelsesområde, dvs. at licenstageren kun vil kunne sælge til kunder med følsomme produkter, sammen med det forhold, at markedet vil være forholdsvis begrænset umiddelbart efter transaktionen, kan indvirke på licenstagerens levedygtighed. Andre virksomheder vil kunne sælge til de traditionelle og ny markeder, mens licenstageren vil være begrænset til de nye markeder, undtagen ved salg af andre SBM-maskiner (dvs. andre end Sidels maskiner), f.eks. licenstagerens egne allerede eksisterende SBM-maskiner eller, hvis licenstageren også køber Dynaplast-virksomheden, Dynaplasts SBM-maskiner.
(444) Licensen omfatter ikke overførsel af teknisk personale eller servicepersonale, men blot et kursus på 54 manduger i løbet af de første 6 måneder af licensperioden. I betragtning af, at kunder har fremført, at service og personale er et afgørende element i forbindelse med salget af SBM-maskiner, vil dette være en betydelig begrænsning. Markedsaktørerne tvivlede navnlig på, om licenstageren i det hele taget vil kunne fremstille maskinerne på grundlag af en sådan aftale, og bekræftede, at de næppe vil have tillid til licenstagerens kompetence på serviceområdet. Det var opfattelsen, at en licenstager ikke vil kunne hamle op med Sidels mangeårige erfaring inden for fremstilling af sådanne maskiner.
(445) Sidel forhindres kun i at sælge sit eksisterende udbud af maskiner til kunder med følsomme produkter. Hvis Sidel som nævnt fremstiller nye SBM-maskiner, kan virksomheden sælge de nye maskiner i konkurrence med licenstageren. Licenstageren har ikke ret til at drage fordel af sådanne teknologiske forbedringer. I betragtning af, at Sidel fortsat vil kunne sælge til omdannere, er det desuden tvivlsomt, om licenstageren vil kunne opnå succes blandt omdannerne i betragtning af deres behov for service og serviceydelser i forbindelse med design og testning.
(446) Licenstageren er forpligtet til at opnå garantier fra kunderne om, at de kun vil anvende SBM-maskinerne til påfyldning af "følsomme" produkter i EØS. Licenstageren vil også skulle sikre, at der ikke sker brud på fortroligheden i forbindelse med den licenserede teknologi, og sørge for behørige garantier i denne henseende. Hvis nogen af disse betingelser ikke overholdes, vil licenstageren blive pålagt bøder. Tetra/Sidel får ret til at afgøre, om betingelserne ikke er blevet overholdt.
(447) Licensen omfatter ikke aseptiske fyldemaskiner eller barriereteknologier, dvs. centrale elementer i forbindelse med "følsomme" drikkevarer. Licenstageren kan blive alvorligt begrænset på grund af denne manglende mulighed for at tilbyde komplette produktionslinjer (medmindre licenstageren er en virksomhed med ekspertise på det aseptiske område såvel som inden for barriereteknologi).
(448) En række markedsaktører har også udtrykt betænkeligheder med hensyn til, om den foreslåede prismekanisme uden forudbetaling eller licensafgift, men med et engangsbeløb, der skal betales på et senere tidspunkt, afhængigt af størrelsen af markedet for "følsomme" produkter, vil være holdbar.
(449) I betragtning af ovennævnte begrænsninger har de fleste af de adspurgte som led i markedstesten oplyst, at de ikke vil være interesseret i at indgå den foreslåede licensaftale. En af de adspurgte gav udtryk for en mulig interesse i den foreslåede licensaftale. Dette var imidlertid betinget af en yderligere undersøgelse af vilkårene og begrænsningerne i den foreslåede aftale.
(450) Endelig er Kommissionen af den opfattelse, at det foreslåede tilsagn vil kunne resultere i en kunstig og vedvarende markedsregulering. Licensen vil muligvis fjerne Sidel fra markedet for "følsomme" produkter i en foreløbig periode, hvilket vil skabe vanskeligheder for kunder, der ønsker af købe maskiner hos Sidel. Salget af SBM-maskiner på grundlag af licensen vil finde sted med forskellige kunstige begrænsninger med hensyn til anvendelsesområdet og indebære en konstant kontrol. I stedet for at skabe en troværdig ny konkurrent på markedet vil tilsagnet, hvis det gennemføres, i realiteten kunne føre til en midlertidig overdragelse af en vis kategori af Sidels nuværende eller fremtidige kunder (nemlig de kunder, der anvender Sidels teknologi til "følsomme" produkter inden for EØS) og således til en kunstig opdeling af markedet. Gennemførelsen af fusionen med de foreslåede tilsagn vil derfor kunne medføre en betydelig grad af kunstig markedsregulering inden for denne i forvejen særdeles koncentrerede industri.
5. KONKLUSION MED HENSYN TIL TILSAGNENE
(451) På baggrund af ovenstående må Kommissionen konkludere, at de foreslåede tilsagn ikke er tilstrækkelige til at løse de påviste konkurrenceproblemer og derfor ikke kan danne grundlag for en godkendelsesbeslutning, da de ikke er holdbare og generelt er utilstrækkelige til at løse de konkurrenceproblemer, som fusionen vil give anledning til.
VI. KONKLUSION
(452) Af ovennævnte grunde må Kommissionen konkludere, at den anmeldte fusion vil skabe en dominerende stilling på markedet for PET-emballeringsudstyr, navnlig SBM-maskiner, der anvendes i segmenterne for "følsomme" produkter, og styrke en dominerende stilling inden for aseptisk kartonemballeringsudstyr og aseptiske kartoner i EØS, som bevirker, at den effektive konkurrence hæmmes betydeligt i fællesmarkedet og EØS. De foreslåede tilsagn er ikke tilstrækkelige til at gøre fusionen forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen og kan derfor ikke danne grundlag for en godkendelsesbeslutning. Fusionen skal derfor erklæres uforenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen i henhold til fusionsforordningens artikel 8, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 57 -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den fusion, som Tetra Laval BV ("Tetra") anmeldte til Kommissionen den 18. maj 2001, og hvorved Tetra Laval erhverver enekontrol med virksomheden Sidel SA, erklæres uforenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til:
Tetra Laval BV Amsteldijk 166 1071 LH Amsterdam Nederlandene
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2001.
Komission päätös,
tehty 30 päivänä lokakuuta 2001,
yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltumattomaksi
(Asia COMP/M. 2416 - Tetra Laval/Sidel)
(tiedoksiannettu numerolla C(2001) 3345)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2004/124/EY)
SISÄLLYS
TAULUKON PAIKKA
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon menettelyn aloittamisesta tässä asiassa 5 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyn komission päätöksen,
on antanut asianomaisille yrityksille tilaisuuden esittää huomautuksensa komission väitteistä,
ottaa huomioon keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon(3),
ottaa huomioon kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tässä asiassa antaman loppukertomuksen(4),
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Komissio sai 18 päivänä toukokuuta 2001 asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (jäljempänä "sulautuma-asetus") 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla alankomaalaiseen Tetra Laval BV -konserniin (jäljempänä "Tetra") kuuluva ranskalainen Tetra Laval SA hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan ranskalaisesta Sidel SA:sta (jäljempänä "Sidel") 27 päivänä maaliskuuta 2001 ilmoitetulla julkisella ostotarjouksella.
(2) Tutkittuaan ilmoituksen komissio totesi, että ilmoitettu toimenpide kuuluu sulautuma-asetuksen soveltamisalaan ja että sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan on vakavia epäilyjä. Komissio päätti 5 päivänä heinäkuuta 2001 aloittaa menettelyn tässä asiassa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.
(3) Komissio teki 10 päivänä syyskuuta 2001 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 5 kohdan mukaisen päätöksen ja pyysi Tetraa vastaamaan tietojensaantipyyntöön, joka koski sen kilpailuasemaa ekstruusiopuhallusmuovauskoneiden (jäljempänä "EBM-koneet"), suurtiheyspolyeteenistä (jäljempänä "PE-HD") tehtyjen pullojen aseptisten täyttökoneiden, PE-HD-pullojen ei-aseptisten täyttökoneiden, aseptisten PE-HD-pullojen ja ei-aseptisten PE-HD-pullojen markkinoilla. Tetra toimitti pyydetyt tiedot 11 päivänä syyskuuta 2001.
(4) Neuvoa-antava komitea keskusteli ehdotuksesta täksi päätökseksi 19 päivänä lokakuuta 2001.
I OSAPUOLET
(5) Ilmoituksen tehnyt Tetra on yksityisomistuksessa oleva konserni, joka suunnittelee ja valmistaa nestemäisten elintarvikkeiden valmistuksessa, pakkaamisessa ja jakelussa käytettäviä laitteita ja kulutushyödykkeitä sekä tarjoaa niihin liittyviä palveluja (Tetra Pak -pakkausliiketoiminta). Tetran liiketoimintaan kuuluvat tavanomaiset kartonkipakkaukset, joissa sillä on johtava asema maailmanlaajuisesti, sekä vähäisemmässä määrin muovipakkaukset. Tetra valmistaa myös maito- ja karjataloustuotannossa käytettäviä laitteita, järjestelmiä, varusteita ja kulutushyödykkeitä (DeLaval).
(6) Sidel on yhtiö, joka suunnittelee ja tuottaa pakkauslaitteita ja -järjestelmiä, erityisesti puhallusmuovauskoneita, sulkutekniikkaa ja PET-pullojen (polyeteenitereftalaatista tehtyjen pullojen) täyttökoneita. Sidel on maailman johtava puhallusmuovauskoneiden valmistaja. Yhtiöllä on myös muuta teknistä suunnittelutoimintaa, ja se valmistaa esimerkiksi kuljettimia, käärimis- ja lavauskoneita sekä terveys- ja kauneusalan laitteita ja pakkauksia.
II TOIMENPIDE JA YRITYSKESKITTYMÄ
(7) Tetra Laval SA ilmoitti 27 päivänä maaliskuuta 2001 julkisesta ostotarjouksesta, joka koski kaikkia Sidelin liikkeeseen laskettuja osakkeita. Tetra Laval SA on yksityisomistuksessa oleva yhtiö, joka on perustettu Ranskan lakien mukaisesti julkisella ostotarjouksella hankittujen Sidelin osakkeiden hallintaa varten. Se on Tetran kokonaan omistama tytäryhtiö.
(8) Tetra Laval SA:n ostotarjous Sidelistä oli käteistarjous hintaan 50 euroa/osake. Tämä edusti 32 prosentin preemiota verrattuna kolmen kuukauden keskimääräiseen osakekurssiin ja 52 prosentin preemiota verrattuna 21 päivänä maaliskuuta 2001 vallinneeseen osakekurssiin, mutta hinta oli huomattavasti alempi kuin Sidelin keskimääräinen osakekurssi kolmen vuoden aikana. Ostotarjouksessa Sidel arvioitiin noin 1,9 miljardin euron arvoiseksi, ja ostotarjous rahoitettiin Tetran olemassa olevilla puiteluotoilla ja sisäisin varoin. Sidelin hallitus suositti yksimielisesti ostotarjouksen hyväksymistä.
(9) Ostotarjous oli Ranskan lakien mukaisesti ehdoton. Ostotarjouksen mukaisesti Tetra Laval SA:lle luovutettiin noin 27,1 miljoonaa osaketta eli suurin piirtein 81,3 prosenttia Sidelin liikkeeseen lasketuista osakkeista. Näiden osakkeiden lisäksi Tetra Laval SA on hankkinut noin 3,5 miljoonaa Sidelin osaketta joko avoimilta markkinoilta tai yksittäisinä ostoina merkittäviltä osakkeenomistajilta. Näin ollen Tetran hallussa on nykyisin 92 prosenttia Sidelin osakkeista.
(10) Ehdotettu osakkeiden hankinta, jonka kautta Tetra saisi yksinomaisen määräysvallan Sidelissä, muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yrityskeskittymän.
III YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS
(11) Asianomaisten yritysten yhteenlaskettu maailmanlaajuinen liikevaihto on yli 5 miljardia euroa(5) (Tetra [...]*(6) euroa ja Sidel [...]* euroa vuonna 2000). Sekä Tetran että Sidelin yhteisönlaajuinen liikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa (Tetra [...]* euroa ja Sidel [...]* euroa vuonna 2000), eivätkä ne saa yli kahta kolmasosaa yhteenlasketusta yhteisönlaajuisesta liikevaihdostaan yhdestä jäsenvaltiosta. Tämän vuoksi ilmoitetulla toimenpiteellä on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yhteisönlaajuinen ulottuvuus.
IV SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE
A. YLEISKUVAUS NESTEMÄISTEN ELINTARVIKKEIDEN PAKKAUSTEOLLISUUDESTA
1. JOHDANTO
(12) Toimenpide vaikuttaa kilpailuun pääasiassa nestemäisten elintarvikkeiden pakkausteollisuudessa. Osapuolten toiminta keskittyy kyseiselle teollisuudenalalle. Osapuolet toimivat pääasiassa kahdella nestemäisten elintarvikkeiden pakkausalan segmentillä: muovipakkausten, erityisesti PET-pakkausten, ja kartonkipakkausten segmenteillä. Teollisuuden kuvauksessa keskitytäänkin näihin kahteen alaan. Yksityiskohtainen analyysi merkityksellisistä tuotemarkkinoista esitetään IV.B jaksossa.
(13) Nestemäisten elintarvikkeiden pakkaaminen on monimutkainen teollisuudenala, joka käsittää monia erilaisia tekniikoita ja laitteita. Nestemäiset elintarvikkeet (kuten vesi, meijerituotteet, mehut ja hiilihapotetut virvoitusjuomat) voidaan pakata erilaisiin pakkauksiin. Nestemäisten elintarvikkeiden pakkauksissa käytetään pääasiassa neljää eri pakkausmateriaalia: kartonkia, muovia (mukaan luettuina polyeteenitereftalaatti eli PET ja suurtiheyspolyeteeni eli PE-HD), alumiinia ja lasia.
(14) Juomayhtiöt käyttävät yhä useammin eri materiaalien yhdistelmää tuotteidensa pakkaamiseen; esimerkiksi Coca-Colaa saa lasipulloissa, PET-pulloissa ja alumiinitölkeissä. Nesteen ominaisuudet määräävät suurelta osin, mitä tekniikkaa ja millaista pakkausta voidaan käyttää tietyn nesteen pakkaamiseen. Lisäksi kuluttajien mieltymykset ja perinne sanelevat joissakin tapauksissa materiaalivalinnan; esimerkiksi viinin ja samppanjan pakkaamiseen käytetään lähes yksinomaan lasia. Myös hinta on oleellinen tekijä. Alla oleva kaavio osoittaa, miten monenlaisia pakkauksia eri puolilla maailmaa toimivat juomayhtiöt käyttävät saman nesteen eli jääteen pakkaamiseen.
Lähde: Canadean Ice-tea Report 2000
PIC FILE= "L_2004043FI.001901.TIF
2. YRITYKSEN SISÄINEN JA PAKKAUSVALMISTAJIEN SUORITTAMA PAKKAAMINEN
(15) Nesteitä pakataan pääasiassa kahdella tavalla: pakkaamisen voivat suorittaa joko nesteen tuottajat itse yrityksen sisäisesti tai pakkausvalmistajat. Yrityksen sisäinen pakkaaminen edellyttää pakkauslaitteiden hankintaa ja pakkauslinjojen asentamista juomayhtiön tiloihin. Sen sijaan pakkausvalmistajat tuottavat tyhjiä pakkauksia, jotka joko täyttöyhtiöt täyttävät tai jotka myydään juomayhtiöille yrityksen sisäisesti täytettäviksi. Välimuoto on aukko seinässä -tyyppinen järjestely, jossa pakkausvalmistaja asentaa koneet juomayhtiön tilojen viereen ja tuottaa pullot, jotka kirjaimellisesti kuljetetaan seinässä olevan aukon kautta juomayhtiöön täytettäviksi. Tällaisia pakkausvalmistajia ovat Schmalbach-Lubeca, Pechiney ja Crown Cork & Seal.
(16) Yrityksen sisäisen tai pakkausvalmistajien toiminnan yhdistelmässä on eroja neljän pääasiallisen pakkausmateriaalin kohdalla. Kartonkiin pakkaaminen suoritetaan pääasiassa yrityksen sisäisesti yhdessä vaiheessa, jossa yhdistetään pakkauksen valmistus ja täyttö. PET-pullot valmistetaan pääasiassa puhallusmuovaamalla, ja ne täytetään yrityksen sisäisesti kahdessa eri vaiheessa, mutta myös pakkausvalmistajat tuottavat paljon PET-pulloja. Pakkausvalmistajat valmistavat lähes kaikki lasipullot ja alumiinitölkit.
(17) Nesteen pakkaamiseen tarvitaan monenlaisia laitteita ja tuotantopanoksia raaka-aineesta (muovihartsiaihio, alumiini, kartonki, lasi) aina tyhjän pakkauksen valmistavaan koneeseen ja pakkauksen nesteellä täyttävään ja sulkevaan täyttökoneeseen, mukaan luettuina kuljetinkoneet, sulkemislaitteet ja muut oheislaitteet. Laitetoimittajat myyvät koneitaan juomayhtiöille yrityksen sisäiseen tuotantoon ja riippumattomille pakkausvalmistajille.
(18) Laitemyynti tapahtuu yleensä yksittäisten ostotarjousten muodossa. Se voidaan tehdä tarjouskilpailussa tai asiakkaan pyydettyä suoraan hinta-arviota. Loppuhinta määritetään asiakkaiden kanssa käytävissä neuvotteluissa, ja se riippuu sellaisista tekijöistä kuin konetyyppi, kapasiteetti, asiakaskohtaiset eritelmät, palvelut ja tarvikkeet sekä neuvotteluvoima.
(19) Osapuolet toimivat kartonkipakkausalalla ja muovipakkausalalla (PET ja PE-HD). Tämän vuoksi on hyödyllistä esitellä nesteiden kartonkiin ja muoviin pakkaamisen eri vaiheet sekä siinä tarvittavat laitteet.
3. PET:HEN PAKKAAMINEN
(20) PET on eräs hartsi. PET-pullot ovat läpinäkyviä pulloja, jotka ovat kuluttajille tuttuja pääasiassa kivennäisveden ja hiilihapotettujen virvoitusjuomien pulloina. Nestemäisten elintarvikkeiden pakkaaminen PET-pulloihin edellyttää tietynlaisten koneiden ja tarvittaessa sulkutekniikan yhdistämistä. Pakkausprosessissa on kolme erillistä vaihetta: a) muoviaihioiden eli PET-pullojen valmistukseen käytettävien esituotantoputkien tuotanto, b) tyhjien PET-pullojen tuotanto muoviaihioista erityisissä venytyspuhallusmuovauskoneissa ja c) valmiiden PET-pullojen täyttäminen nesteellä käyttämällä siihen soveltuvaa täyttökonetta. Yleensä juomayhtiöt tuottavat ja täyttävät PET-pullot yrityksen sisäisesti. Juomayhtiöt myös ostavat tyhjiä PET-pulloja pakkausvalmistajilta.
(21) Tyypillinen PET-pakkauslinja sisältää seuraavat koneet:
Ruiskuvalukoneet: Aihiot tuotetaan hartsista ruiskuvalukoneissa(7). Sulkuominaisuuksiltaan parannettujen aihioiden valmistukseen käytetään erityisiä koneita. Pakkausvalmistajat tuottavat yleensä aihiot ja myyvät ne perustuotteina juomayhtiöille. Hartsin hinta avoimilla markkinoilla vaikuttaa voimakkaasti vakiomallisten aihioiden (joissa ei ole sulkuominaisuuksia) hintaan. Aihiot, joissa on sulkuominaisuuksia, eivät ole hyödyketuotteita.
Venytyspuhallusmuovauskoneet (SBM-koneet): Venytyspuhallusmuovauskoneet eli SBM-koneet ovat monimutkaisia laitteita, jotka tuottavat valmiita PET-pulloja venyttämällä ja puhaltamalla PET-aihiot muotissa, joka antaa pullolle sen muodon (venytyspuhallusmuovaus).
Täyttökoneet: PET-pullo täytetään joko aseptisesti(8) tai ei-aseptisesti siihen soveltuvilla täyttökoneilla. Ei-aseptisia PET-täyttökoneita käytetään yleensä hiilihapotettuihin juomiin, kivennäisveteen, ruokaöljyihin ja tuoreeseen maitoon. Aseptisia PET-täyttökoneita käytetään huoneenlämmössä säilyviin mehuihin, hedelmänmakuisiin juomiin, nautintavalmiisiin tee- ja kahvijuomiin sekä nestemäisiin meijerituotteisiin. Aseptisessa täytössä pullot steriloidaan ja suljetaan valmiiksi steriloiduilla korkeilla.
Linjan oheislaitteet: Täytetyt PET-pullot korkitetaan, etiketöidään ja pakataan lavoille asianmukaisiin kääreisiin. Korkituslaite: Välittömästi täyttökoneen yhteydessä oleva sulkemislaite kiinnittää sulkimen pulloon. Sulkimesta ja täyttökoneen mallista riippuen tämä voidaan tehdä myös täyttökoneen sisällä. Etiketöintikone: Täytetyt ja korkitetut pullot etiketöidään yksilöidyllä tuote-etiketillä (paperi- tai muovietiketillä). Kutistepakkauskone: Pullojen myöhemmän kuljetuksen, varastoinnin ja esillepanon helpottamiseksi pullot kääritään toisinaan yhteen (esimerkiksi 6 pullon pakkauksiin) muovikalvolla. Näitä koneita kutsutaan kutistepakkauskoneiksi ja joskus myös kiristekalvopakkauskoneiksi. Aaltopahvipakkauskone: Niin ikään myöhemmän kuljetuksen ja varastoinnin helpottamiseksi pullot pakataan joillakin linjoilla aaltopahvi- tai muovialustoille aaltopahvipakkauskoneessa. Näitä koneita kutsutaan joskus laatikkopakkauskoneiksi tai käärintäpakkauskoneiksi. Lavauskone: Linjan lopussa suoritetaan lavaus, jossa monipakkauksissa, laatikoissa, alustoilla tai koreissa olevat pullot lastataan kuljetusta varten. Lava kääritään venyvään muovikalvoon, joka sitoo lavan yhteen ja suojaa sitä kuljetuksen aikana.
SBM-koneen ja täyttökoneen välillä pullot kuljetetaan pneumaattisilla kuljettimilla eli kuljetusketjuilla, jotka tarttuvat pulloja kaulasta ja kuljettavat niitä puhaltamalla kaulan alle ilmaa. Muiden koneiden välillä pullot kuljetetaan lamellikuljettimilla tai vakiomallisilla hihnakuljettimilla.
Sulkutekniikka
(22) Happiherkissä tuotteissa (kuten mehuissa tai oluessa) on parannettava PET-pullon kaasusulkuominaisuuksia. Yksi PET:n ja muiden nestemäisten elintarvikkeiden ja juomien pakkaamiseen käytettävien materiaalien perusluonteisista teknisistä eroista on se, että PET on kaasunläpäisevää(9).
(23) PET:n sulkuominaisuuksien parantamiseksi vakiomalliseen PET-pulloon sovelletaan sulkutekniikkaa. On kehitetty erilaisia sulkutekniikoita. Sulkutekniikka ei koske ainoastaan tietynlaisia SBM-koneita. Sulkutekniikka sisällytetään aihiossa käytettävään materiaaliin, se lisätään aihioihin tai sitä sovelletaan valmiiseen pulloon, kun SBM-koneen prosessi on valmis. Kaikissa tapauksissa käytetään vakiomallisia SBM-koneita. Silloin, kun sulku ei sisälly itse aihioihin vaan se lisätään valmiiseen PET-pulloon, tarvitaan kuitenkin siihen soveltuvaa erillistä sulkupinnoituskonetta.
(24) Valoherkkiin tuotteisiin, kuten iskukuumennettuun (UHT-käsiteltyyn) valkoiseen maitoon, on lisättävä valosulku. Valosulkutekniikassa käytetään pigmentoitua PET:tä tai PET-pulloa peittävää koteloa.
4. PE-HD:HEN PAKKAAMINEN
(25) PE-HD on suurtiheyspolyeteenimuovi. Toisin kuin PET:llä, PE-HD:llä ei ole täysin läpinäkyvää lasimaista ulkomuotoa, vaan se on pikemminkin "samea". PE-HD on kuluttajille tuttu lähinnä iskukuumennetun maidon pakkausmateriaalina etenkin Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
(26) PE-HD:tä tuotetaan samoin kuin PET:tä mutta erilaisilla koneilla. PE-HD-pulloja tuotetaan EBM-koneilla. PE-HD-pullot täytetään tarkoitukseen soveltuvilla aseptisilla ja ei-aseptisilla PE-HD-pullojen täyttökoneilla.
5. KARTONKIIN PAKKAAMINEN
(27) Kartonkiin pakkaaminen tapahtuu syöttämällä esivalmistettu muttei vielä taitettu ("sileä") kartonkimateriaali yksittäisten kartonkipakkausten täyttökoneeseen, jossa se paitsi taitetaan myös täytetään.
(28) On tärkeää huomata, että kartonkipakkauksilla on erilainen toimitusreitti kuin PET-pakkauksilla. PET:llä on erilliset tuotantovaiheet (aihiot, tyhjät pullot, täyttö), mutta nestemäisten elintarvikkeiden kartonkipakkausalalla on yhdistetty pakkausten muodostus, täyttö ja suljenta (tästä käytetään usein englanninkielistä nimitystä "form-fill-seal"). Kaikki nämä toiminnot suoritetaan yhdessä kartonkipakkauskoneessa juomayhtiön tehtaassa. Kartonkikoneiden toimittaja, esimerkiksi Tetra, toimittaa yleensä sekä koneet että kartonkiaihiot (sileät kartongit tai kartonkirullat, jotka kone muovaa loppupakkauksen muotoon). On olemassa erilliset aseptiset ja ei-aseptiset kartonkipakkauskoneet, ja aseptisen ja ei-aseptisen kartonkiin pakkaamisen ero näkyy koko pakkausprosessissa sileän kartongin muodostamisesta aina sen taittamiseen ja täyttämiseen asti.
(29) Tyypillinen kartonkipakkauslinja sisältää seuraavat koneet:
Kartonkipakkausten täyttökone: Täyttökone paitsi taittaa myös täyttää kartonkipakkaukset, jotka ovat esivalmistettuja sileitä kartonkeja ("kartonkiaihioita") tai jotka toimitetaan rullina Tetran aseptisia koneita varten. Kun kartonkipakkauksissa on muovikorkit, ne kiinnitetään joissakin tapauksissa kokonaan tai osittain täyttökoneessa, mutta useimmissa tapauksissa korkituslaite kiinnittää ne.
Korkituslaite: Korkituslaite kiinnittää muovisulkimen kartonkipakkauksiin, joissa sellainen on (lähinnä ns. "Gable Top" -tyyppiset kartonkipakkaukset). Kutistepakkauskone: Kartonkipakkausten kuljetuksen, varastoinnin ja esillepanon helpottamiseksi kartonkipakkaukset kääritään toisinaan yhteen muovikalvolla kutistepakkauskoneessa, jota kutsutaan myös kiristekalvopakkauskoneeksi. Alustapakkauskone: Myöhemmän kuljetuksen ja varastoinnin helpottamiseksi kartonkipakkaukset pakataan aaltopahvi- tai muovialustoille aaltopahvipakkauskoneessa. Näitä koneita kutsutaan joskus laatikkopakkauskoneiksi tai aaltopahvipakkauskoneiksi. Lavauskone: Linjan lopussa on usein lavausvaihe, jossa kartonkipakkaukset lastataan lavoille loppujakelua varten.
Jokainen kone on yhteydessä seuraavaan koneeseen kuljettimen avulla. Kartonkipakkauslinjoilla on lähinnä litteitä kuljettimia, joilla kartonkipakkaukset "seisovat" liikkuvalla hihnalla.
B. MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT
1. JOHDANTO
(30) Tetra katsoi ilmoituksessa, että nyt esillä oleva toimenpide koskee nestemäisten elintarvikkeiden pakkaamisessa PET-pulloihin käytettävien laitteiden valmistusta ja toimitusta, koska juuri näillä aloilla osapuolten toiminnassa on horisontaalisia päällekkäisyyksiä tiettyjen laitteiden osalta. Tetra on näin yksilöinyt PET-pakkauslaitteiden alalla kolmet markkinat, joihin yrityskeskittymä vaikuttaisi horisontaalisesti: pienitehoiset SBM-koneet, sulkutekniikat ja aseptiset PET-pullojen täyttökoneet. Tetra katsoo, että toimenpiteen analyysissa merkitykselliset tuotemarkkinat eivät ole edellä mainittuja markkinoita laajemmat. Tetra oli tätä mieltä myös vastauksessaan 21 päivänä syyskuuta 2001 päivättyyn komission väitetiedoksiantoon (jäljempänä "vastaus") ja 26 päivänä syyskuuta 2001 pidetyssä suullisessa käsittelyssä (jäljempänä "suullinen käsittely"). Tetra väitti lisäksi, että PET-pakkausjärjestelmät ja -laitteet sekä kartonkipakkausjärjestelmät eivät ole toisiinsa läheisesti liittyviä markkinoita ja että nestemäisten elintarvikkeiden markkinointiin ja pakkaamiseen käytetään monenlaisia pakkausmateriaaleja: kartonkia, PET:tä, PE-HD:tä, lasia ja alumiinia. Tetra väitti, että kukin pakkausmateriaali muodostaa erilliset tuotemarkkinat.
(31) Komissio huomauttaa, että Tetran ja Sidelin toiminta kattaa erittäin laajan alueen nestemäisten elintarvikkeiden pakkauslaitealasta ja että kumpikin osapuoli kuvaa läsnäoloaan yleensä nestemäisten elintarvikkeiden pakkausalalla. Kumpikin osapuoli valmistaa SBM-koneita, sulkutekniikoita, aseptisia PET-pullojen täyttökoneita ja PET-oheislaitteita (kuten kuljettimia).
(32) Lisäksi Sidel valmistaa muotteja (muotokappale puhallusmuovauskoneessa, jossa kuuma aihio venytetään ja puhalletaan lopullisen PET-astian muotoon), ei-aseptisia PET-pullojen täyttökoneita, PET-pullojen kuumatäyttökoneita, EBM-koneita (joilla tuotetaan PE-HD-pulloja), aseptisia ja ei-aseptisia PE-HD-pullojen täyttökoneita(10), linjan oheislaitteita ja jakelupakkauslaitteita.
(33) Tetran pääliiketoiminta keskittyy kartonkipakkauksiin, joissa se on selvästi suurin toimija aseptisten kartonkipakkauskoneiden ja aseptisten kartonkipakkausten sekä ei-aseptisten kartonkipakkauskoneiden ja ei-aseptisten kartonkipakkausten alalla. Lisäksi Tetra valmistaa nestemäisiä elintarvikkeita. Muovipakkausalalla Tetra myös tuottaa PET-aihioita, PE-HD-pulloja ja juomapullojen muovisulkimia. Tetra toimii myös EBM-koneiden markkinoilla [...]* sopimuksellaan yhdysvaltalaisen Graham Engineering Corporationin ("Graham") kanssa. [...]*. Grahamin koneet soveltuvat täysin pastöroitujen, pitkään säilyvien ja aseptisten tuotteiden asiakaskohtaisiin PE-HD-pulloihin. Lisäksi Tetra on kehittänyt lineaarisen aseptisen EBM-koneilla valmistettujen pullojen täyttökoneen (LFA-20), joka on tarkoitettu iskukuumennetun maidon ja mehun pakkaamiseen. Kone ei edellytä "puhdastilaa", vaan sen sisällä on hyvin pieni aseptinen kammio, mikä vähentää asiakkaan investointi- ja toimintakustannuksia.
(34) Komissio katsoo, että vaikka osapuolten laitteiden suorat horisontaaliset päällekkäisyydet voivat olla hyvä lähtökohta merkityksellisten markkinoiden analyysissa, on tärkeää tehdä analyysi "nestemäisten elintarvikkeiden pakkaamismenetelmien yleisillä markkinoilla"(11). Tämä korostuu entisestään nyt esillä olevassa asiassa, kun otetaan huomioon osapuolten monipuolinen ja vaihteleva toiminta koko nestemäisten elintarvikkeiden pakkausalalla.
(35) Komissio on tarkastellut elintarvikkeiden ja juomien pakkausmarkkinoita useassa aiemmassa päätöksessä(12). Komissio ei monessa aiemmassa päätöksessä(13) tehnyt lopullista päätelmää merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmästä, vaan se katsoi, että markkinat olisi jaettava pakkausmateriaalin ja näin ollen pakkauslaitteiden mukaan (erilliset markkinat lasipakkauksille, kartonkipakkauksille ja niin edelleen). Komissio on kuitenkin useassa päätöksessä(14) todennut myös, että nestemäisten elintarvikkeiden pakkausmarkkinat ovat monimutkaiset ja että loppukäyttö ja muut perusteet voivat olla merkityksellisiä markkinoiden määrittelyssä.
(36) Komission on tarkasteltava markkinoiden toimivuutta ja merkityksellisten markkinoiden asianmukaista määritelmää pakkausteollisuuden aiemman, nykyisen ja todennäköisesti tulevan tilanteen perusteella. Merkityksellisten markkinoiden analyysi on näin ollen aloitettava tutkimalla, kilpailevatko PET-järjestelmät ja muut pakkausjärjestelmät keskenään siinä määrin, että niiden on katsottava kuuluvan samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille.
(37) Sen arvioimiseksi, ovatko erilaiset pakkausjärjestelmät keskenään korvattavissa vai eivät, on myös tutkittava pakatun lopputuotteen seuraavan vaiheen markkinat kuluttajatasolla eli selvitettävä, pitävätkö kuluttajat eri pakkauksia korvattavissa olevina. Tetra on väittänyt, että selkeän eron puuttuminen seuraavan vaiheen pakattujen tuotteiden markkinoiden ja edeltävän vaiheen laitemarkkinoiden välillä hankaloittaa kilpailun arviointia. Komissio on ilmoituksen tehneen osapuolen kanssa samaa mieltä siitä, että kyseiset kahdet markkinat ovat erilliset. Komissio kuitenkin katsoo, että laitteiden kysyntä voi johtua ainoastaan niiden lopputuotteiden kysynnästä, joita laitteilla pakataan. On siis välttämätöntä tutkia seuraavan vaiheen markkinat. Ilmoituksen tehneen osapuolen taloudelliset konsultit ovat tästä samaa mieltä, ja he toteavat seuraavaa: "Kartonkipakkauskoneiden kysyntä juontuu kartonkipakkauksissa olevien tuotteiden kysynnästä. Vastaavasti SBM-koneiden kysyntä juontuu PET-pulloissa olevien tuotteiden kysynnästä"(15). On tärkeää kuitenkin huomauttaa, että kysynnän korvattavuuden löytyminen seuraavan vaiheen markkinoilta ei välttämättä johda korvattavuuden löytymiseen edeltävän vaiheen markkinoilta, sillä siihen voivat vaikuttaa useat tekijät: esimerkiksi korkeat siirtymiskustannukset, jotka estävät väliasiakkaita eli juomayhtiöitä siirtymästä yhdestä pakkausjärjestelmästä toiseen kuluttajien siirtymishalusta huolimatta.
(38) Nestemäisten elintarvikkeiden pakkausalan monimutkaisuus huomioon ottaen on hyödyllistä määritellä tässä päätöksessä käytetyt käsitteet: a) "pakkausjärjestelmällä tai pakkausmateriaalilla" tarkoitetaan juomayhtiön tuotteissaan käyttämää pakkausjärjestelmää tai pakkausmateriaalia (kartonki, PET, lasi ja niin edelleen); b) "pakkauslaitteilla" tarkoitetaan SBM-koneita, kartonkipakkauskoneita, lasipakkauskoneita ja niin edelleen; c) "pakkauksilla" tarkoitetaan sileitä kartonkeja, tyhjiä PET-pulloja tai aihioita ja niin edelleen; d) "pakatulla tuotteella" tarkoitetaan PET-pullossa olevaa appelsiinimehua, kartonkipakkauksessa olevaa iskukuumennettua maitoa ja niin edelleen; e) "loppukäyttötuotteella" tarkoitetaan pakattavaa nestemäistä elintarviketta. Näitä käsitteitä käytetään tekstin koko loppuosassa analysoitaessa merkityksellisiä markkinoita ja arvioitaessa määräävää markkina-asemaa.
2. PAKKAUSJÄRJESTELMIEN VÄLINEN KORVATTAVUUS
(39) Komissio katsoo, että merkityksellisten markkinoiden analyysissa olisi keskityttävä arvioimaan, kilpailevatko vaihtoehtoiset pakkausmateriaalit ja samalla vaihtoehtoiset pakkausjärjestelmät keskenään siinä määrin, että niiden on katsottava kuuluvan samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille(16). Mikäli näin on, on tarkasteltava, voisivatko asiakkaat helposti siirtyä yhdestä vaihtoehtoisesta pakkauslaitteesta toiseen - esimerkiksi kartonkipakkausten täyttökoneeseen ja vastaavaan PET-laitteeseen, joko PET-pullojen SBM-koneeseen yhdessä PET-pullojen täyttökoneen kanssa tai PET-pullojen Combi-tyyppiseen koneeseen -, jolloin näiden kahden laitteen olisi katsottava kuuluvan samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille.
2.1 Loppukäyttötuotesegmentit
(40) Komission tutkimus on osoittanut, että tietyn pakkausmateriaalin käyttöön tietyssä nestemäisessä elintarvikkeessa vaikuttavat pääasiassa nesteen ominaisuudet. Kun tarkastellaan, voivatko kaksi pakkausmateriaalia ja samalla kaksi pakkausjärjestelmää olla mahdollisia korvaavia tuotteita, on siis ensiksi selvitettävä, pystytäänkö niihin pakkaamaan samoja nesteitä.
(41) Kullakin lopputuotteella on omat erityisominaisuutensa, jotka sanelevat pakkausvalinnan. Esimerkiksi hiilihapotetut virvoitusjuomat vaativat pakkauksen, joka kestää hiilihapottamisen paineen; esimerkiksi kartonki ei yksinkertaisesti ole mahdollinen näille juomille. Maito vaatii valosulkua. Olut vaatii sekä valosulkua että happisulkua. Kuluttajien mieltymykset ja perinne sanelevat joissakin tapauksissa materiaalivalinnan; esimerkiksi viinin ja samppanjan pakkaamiseen käytetään lähes yksinomaan lasia. Näin ollen esimerkiksi meijeri, joka haluaa pakata tuotteensa, ei välttämättä voi valita kaikkia pakkausmateriaaleja. On kuitenkin sellaisiakin tuotteita, jotka voidaan pakata eri materiaaleihin.
(42) Tetra on väittänyt, että loppukäytön erottelemisella ei ole merkitystä pakkauslaitealalla. Tetra keskittyi perusteluissaan SBM-koneisiin, jotka Tetran mukaan ovat yleiskäyttöisiä; toisin sanoen SBM-kone tuottaa tyhjän pullon, jota voidaan käyttää erilaisiin lopputuotteisiin. Ilmoituksen tehneen osapuolen SBM-koneista esittämiä väitteitä arvioidaan jäljempänä 176-182 kappaleessa.
(43) Komission analyysi osoittaa, että jopa SBM-koneen kaltaisen "yleiskäyttöiseksi" väitetyn laitteen kohdalla on perusteltua tutkia laitemarkkinat loppukäyttösegmenttien osalta. Loppukäyttösegmentteihin perustuva analyysi on vielä merkityksellisempi verrattaessa kokonaisia pakkausjärjestelmiä, jotta voidaan arvioida, voivatko ne kuulua samoille tuotemarkkinoille vai eivät. Koska kullakin tuotteella on omat erityisominaisuutensa, jotka sanelevat tietyn pakkausmuodon soveltuvuuden, on välttämätöntä tarkastella lopputuotteita sen arvioimiseksi, voidaanko eri pakkausmateriaaleja "pitää keskenään vaihdettavissa tai korvattavissa olevina niiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi"(17). On ilmeistä, että asiakas voi valita ainoastaan ne pakkausmateriaalit, joihin pystytään pakkaamaan tiettyä nestemäistä elintarviketta, eivätkä tiettyyn tuotteeseen soveltumattomat pakkausmateriaalit pysty tällöin rajoittamaan kilpailua kyseisellä tuotesegmentillä. Kilpailuedellytykset voivat siis olla erilaisia kullakin loppukäyttötuotesegmentillä(18).
(44) Edellä esitetyn perusteella komissio on tullut siihen tulokseen, että loppukäytön segmentointi on hyvä analyysiväline arvioitaessa nestemäisten elintarvikkeiden pakkauslaitteiden markkinoita(19).
(45) Tämän päätöksen analyysissa keskitytään niihin tuotteisiin, jotka voidaan pakata sekä kartonkipakkauksiin että PET-pulloihin: nestemäisiin meijerituotteisiin, mehuihin ja nektareihin ("mehut"), hedelmänmakuisiin juomiin sekä nautintavalmiisiin tee- ja kahvijuomiin ("tee- ja kahvijuomat"). Yhteiset tuotesegmentit - nestemäiset meijerituotteet, mehut, hedelmänmakuiset juomat sekä tee- ja kahvijuomat - muodostavat suuren osan koko nestemäisten elintarvikkeiden alasta; niiden osuus kaikista alkoholittomista juomista oli noin 40 prosenttia vuonna 2000. Nämä tuotteet on perinteisesti pakattu kartonkiin niiden erityisominaisuuksien eli happi- ja valoherkkyyden takia, mutta niitä pakataan yhä useammin PET-pulloihin PET-tekniikan viimeaikaisen kehityksen ja kuluttajien kysynnän muutosten takia. Juomateollisuudessa näitä juomia pidetään "herkkinä" nesteinä. Siksi komissio on arvioinut toimenpiteen vaikutusta erityisesti näiden loppukäyttösegmenttien kannalta.
2.2 Aseptinen ja ei-aseptinen pakkaaminen
(46) Merkittävä ero nestemäisten juomien pakkaamisessa tulee siitä, täytetäänkö pakkaus aseptisesti vai ei-aseptisesti. Aseptinen pakkaaminen määritellään yleensä siten, että valmiiksi steriloidut tuotteet tuodaan yhteen steriloidun pakkauksen kanssa ja pakkaus täytetään tuotteella steriilissä ympäristössä, jolla estetään uudelleensaastuminen. Steriloinnissa poistetaan sellaiset pieneliöt, jotka voisivat myöhemmin aiheuttaa tuotteen heikkenemisen(20). Nesteiden aseptinen pakkaaminen varmistaa steriiliyden ja parantaa näin merkittävästi tuotteen säilyvyyttä. Monenlaiset pakkaukset voidaan nykyisin täyttää aseptisesti: lasi- ja kartonkipakkaukset sekä PET- ja PE-HD-pullot. Kartonki on tärkein aseptisessa täyttämisessä käytetty pakkausmateriaali, ja sillä on johtava markkinaosuus.
(47) Aseptista täyttämistä käytetään lähinnä "herkissä" tuotteissa, nimittäin mehuissa (tai mehupohjaisissa juomissa) ja nestemäisissä meijerituotteissa. Mehuja ja meijerituotteita voidaan pakata myös ei-aseptisesti, jolloin ne vaativat kylmäjakelua. Useimmat muut tuotteet pakataan ei-aseptisesti, eivätkä ne vaadi jäähdytysjakelua.
(48) Mehuissa ja nestemäisissä meijerituotteissa on yksi merkittävä ero: mehut ovat runsashappoisia tuotteita, kun taas nestemäisten meijerituotteiden happopitoisuus on alhainen. Vähähappoiset tuotteet edellyttävät tiukempia aseptisia oloja. Toisin kuin runsashappoisissa tuotteissa, vähähappoisissa nestemäisissä meijerituotteissa kaikenlainen epästeriiliys johtaa kuluttajien terveydelle haitallisten patogeenien ilmaantumiseen. Siksi toimivan aseptisen prosessin käyttö on oleellista nestemäisissä meijerituotteissa.
(49) Komissio on tarkastellut mahdollista korvattavuutta aseptisen ja ei-aseptisen pakkaamisen välillä aiemmissa päätöksissä(21) ja tullut siihen tulokseen, että aseptiset pakkaukset muodostavat erilliset tuotemarkkinat. Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ja yhteisöjen tuomioistuin ovat vahvistaneet tämän eron(22).
(50) Komission aiempi arvio on edelleen voimassa, ja se vahvistettiin nyt esillä olevan asian markkinatutkimuksessa. Aseptisesti pakattujen tuotteiden säilyvyys on paljon parempi kuin ei-aseptisesti pakattujen, ja ne täyttävät erilaiset tarpeet. Aseptinen maito säilyy yleensä kuusi kuukautta, kun ei-aseptinen maito säilyy alle kuukauden. Jakelu on erilaista (huoneenlämmössä tapahtuva jakelu/jäähdytysjakelu), maku on merkittävässä määrin erilainen - joten tuotteet tuskin ovat kuluttajan kannalta vaihdettavissa - ja kysyntäjousto on erittäin alhainen. Tarjonnan korvattavuutta ei ole (aseptisissa ja ei-aseptisissa täyttökoneissa käytetään hyvin erilaista tekniikkaa), eivätkä kaikki toimittajat pysty tuottamaan molempia koneita, sillä aseptinen tekniikka on paljon monimutkaisempaa kuin ei-aseptinen tekniikka.
(51) Markkinatutkimuksessa on vahvistettu aseptisen ja ei-aseptisen pakkaamisen välinen ero myös laitteiden (kartonkipakkauskoneiden tai PET-pullojen täyttökoneiden) tasolla. Kaikki markkinaosapuolet vastasivat, ettei aseptisen ja ei-aseptisen täyttämisen välillä ole korvattavuutta. Osapuolet eivät kiistä tätä näkemystä. Siksi on todettava, että on järkevää jakaa markkinat aseptisten ja ei-aseptisten pakkausjärjestelmien segmentteihin.
2.3 PET:tä käyttävät pakkausjärjestelmät ja muita materiaaleja käyttävät pakkausjärjestelmät
(52) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että eri materiaaleja käyttävät pakkausjärjestelmät, erityisesti kartonkipakkausjärjestelmät ja PET-pakkausjärjestelmät, muodostavat kilpailuoikeuden analyysin kannalta erilliset tuotemarkkinat. Tetra väittää, että mikään PET-laitetoimittaja ei voi vaikuttaa siihen, valitseeko juomayhtiö kartonki- vai PET-pakkauksen. Tetra esittää tässä yhteydessä seuraavat perustelut, jotka perustuvat kahteen pääväitteeseen: i) erittäin vähäinen päällekkäisyys: PET:tä ja kartonkia käytetään eri lopputuotteisiin, jolloin yhteisten tuotteiden määrä on minimaalinen ja PET:n käyttö yhteisissä tuotteissa on rajallista, eikä se lisäänny tulevaisuudessa; ii) ei hinnoittelurajoituksia:yhteisten tuotteiden päällekkäisyydestä ja tulevasta kasvusta huolimattakin PET- ja kartonkipakkausjärjestelmät muodostavat erilliset tuotemarkkinat, eikä toisen hinnoittelu rajoita toisen hinnoittelua. Tämä johtuu sitä, että tärkein peruste pakkausjärjestelmän valintaan on muun muassa lopputuotteen, muodon, asemoinnin ja kohteena olevan kuluttajaryhmän erilaistaminen markkinoinnissa.
(53) Komissio on samaa mieltä siitä, että eri materiaaleja, kuten lasia ja alumiinia, käyttävät pakkausjärjestelmät muodostavat kilpailuoikeuden analyysin kannalta erilliset tuotemarkkinat ja että PET-pakkausjärjestelmät kuuluvat siksi erillisiin tuotemarkkinoihin, sillä kunkin pakkausmateriaalin valintaan vaikuttavat pääasiassa markkinointinäkökohdat. Komissio on kuitenkin eri mieltä siitä, ettei kartongilla ja PET:llä olisi yhteisiä tuotesegmenttejä ja ettei niiden välillä voisi olla vuorovaikutusta. Kuten jäljempänä PET:n kasvua käsittelevässä IV.3.3 jaksossa selvitetään, komissio uskoo, että PET kasvaa nopeasti samoilla loppukäyttösegmenteillä kuin kartonki. Koska osapuolilla on paljon toimintaa kartonki- ja PET-aloilla (Tetra on määräävässä asemassa oleva toimija kartonkipakkausten alalla ja Sidel johtava toimija PET-pakkauslaitteiden alalla), komissio on päättänyt tarkastella lähemmin kartongin ja PET:n välistä vuorovaikutusta sekä PET:n tulevaa kasvua perinteisillä kartongin loppukäyttösegmenteillä.
3. PET:N JA KARTONGIN VÄLINEN VUOROVAIKUTUS
(54) Komission tutkimus osoitti, että ilmoituksen tehneen osapuolen väite, jonka mukaan PET:n ja kartongin asiakaskuntien välillä on minimaalinen päällekkäisyys, ei pidä paikkaansa.
3.1 Lopputuotesegmenttien päällekkäisyys
(55) PET:tä ja kartonkia on perinteisesti käytetty eri juomien pakkaamiseen. Tämä johtuu pääasiassa näiden pakkausratkaisujen erilaisista fyysisistä ominaisuuksista. Kartonki on läpinäkymätöntä, joten se soveltuu happi- ja valoherkille tuotteille, mutta se ei kestä hiilihapottamista. PET on läpinäkyvää, ja se kestää hiilihapottamisen, mutta perinteisesti se ei ole soveltunut yhtä hyvin happi- ja valoherkille tuotteille. Siksi kartonkia on käytetty pääasiassa nestemäisiin meijerituotteisiin (lähinnä valkoiseen maitoon) ja mehuihin, kun taas PET:tä on käytetty lähinnä veteen (hiilihapottomaan ja hiilihapotettuun veteen) ja hiilihapotettuihin virvoitusjuomiin(23).
(56) Tämä käy ilmi jäljempänä olevista taulukoista 1 ja 2, joissa esitetään tärkeimmät kartonkiin ja PET:hen pakatut juomat(24). Yhteiset PET- ja kartonkituotteet on lihavoitu ja kursivoitu.
Taulukko 1
Kartonkituotteet ETA-alueella vuonna 1999
TAULUKON PAIKKA
Taulukko 2
PET-tuotteet ETA-alueella vuonna 1999
TAULUKON PAIKKA
(57) Taulukoista 1 ja 2 käy ilmi, että PET on kaikkien perinteisesti kartonkiin pakattujen tuotteiden pakkaamiseen soveltuva materiaali. Kartonkialan kannalta PET voi siis olla vaihtoehtoinen kilpaileva materiaali kaikissa kartonkiin pakatuissa tuotteissa.
(58) Tärkeimmät yhteiset loppukäyttötuotesegmentit, joilla sekä kartonki että PET ovat soveltuvia pakkausmateriaaleja, ovat nestemäiset meijerituotteet, mehut, hedelmänmakuiset juomat sekä tee- ja kahvijuomat eli "herkät" juomat(25). Tätä vakioryhmittelyä käytetään yleisesti toimiala-analyyseissa, riippumattomissa tutkimuksissa ja Sidelin omassa aineistossa(26). Nämä tuotteet kattavat lähes kaikki kartonkiin pakatut tuotteet, ja niiden osuus kaikkien alkoholittomien juomien (veden, hiilihapotettujen virvoitusjuomien, nestemäisten meijerituotteiden, mehujen, hedelmänmakuisten juomien sekä tee- ja kahvijuomien (mukaan luettuina urheilujuomat)) määrästä on nykyisin noin 40 prosenttia. Kaikkia niitä voidaan pakata ja pakataankin nykyisin myös PET:hen. Lisäksi nämä neljä ryhmää ovat siltä osin samanlaisia, että ne kaikki ovat "herkkiä" tuotteita, joita pakataan sekä aseptisesti että ei-aseptisesti, mutta ne ovat myös sikäli erillisiä, että kussakin ryhmässä tuotteen erityisominaisuudet sanelevat hieman erilaiset pakkausratkaisut (mehut ovat runsashappoisia, kun taas nestemäiset meijerituotteet ovat vähähappoisia, eivätkä hedelmänmakuiset juomat ja jäätee vaadi samanlaista happisulkua kuin mehut).
3.2 PET:n nykyinen käyttö yhteisillä tuotesegmenteillä
(59) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että kartongin ja PET:n yhteisilläkin tuotesegmenteillä PET:n käyttö on hyvin rajallista eikä se kasva merkittävästi tulevaisuudessa. Syynä ovat pääasiassa tekniset vaikeudet kehittää vähähappoiselle aseptiselle maidolle sellaista valosulkua, joka riittää suojaamaan maidon valolta, ja tarjota samalla kustannustehokas pakkausratkaisu. Näin ollen Tetran mukaan PET:n läsnäolo yhteisillä tuotesegmenteillä voidaan sivuuttaa.
(60) Komission analyysi ei tue ilmoituksen tehneen osapuolen näkemystä. Pitää paikkansa, ettei PET ole vielä saanut merkittävää jalansijaa tärkeimmissä kartonkituotteissa (nestemäiset meijerituotteet ja mehut), mikä johtuu pääasiassa PET:n perinteisistä teknisistä rajoituksista, joiden takia se on tähän asti ollut puutteellinen materiaali erityisesti aseptiseen täyttämiseen. Komission tutkimus kuitenkin osoittaa, että osapuolet, niiden kilpailijat ja kolmannet osapuolet, mukaan luettuina suuret kemianyhtiöt, investoivat merkittävästi sellaisen sulkutekniikan tutkimukseen, jonka avulla aseptisen maidon ja mehun pakkaaminen PET:hen olisi teknisesti ja taloudellisesti mahdollista. Markkinaosapuolten mukaan viimeaikaiset ja tulevat parannukset sulkutekniikan ja aseptisen PET-tekniikan alalla tuovat muutoksen nykytilanteeseen.
(61) Lisäksi on syytä huomauttaa, että jo nykyisin on mahdollista pakata ja myydä tuoretta maitoa, maustettua maitoa, jääteetä, tuoremehua, pitkään säilyviä (kuumatäytettyjä) mehuja, hedelmänmakuisia juomia ja urheilujuomia PET-pulloissa. Ne kaksi segmenttiä, joilla PET:n käyttöön liittyy nykyisin teknisiä ongelmia, ovat aseptiset mehut ja aseptinen valkoinen (iskukuumennettu) maito.
(62) Esimerkiksi seuraavia monille kuluttajille tuttuja merkkituotteita on alettu pakata PET:hen, johon on osittain siirrytty perinteisistä kartonkipakkauksista.
Nestemäiset meijerituotteet
Campina - Stassano (Alankomaat, Belgia), Parmalat (Italia), Granarolo (Italia)
Mehut ja nektarit
Del Monte -mehut (Yhdistynyt kuningaskunta), Pepsi Cola - Tropicana-mehut (Yhdistynyt kuningaskunta), Coca Cola - Minute Maid (Belgia), Gerber - Ocean Spray (Yhdistynyt kuningaskunta), Conserve Italia - Carioga/Derby/Jolly (Italia), Parmalat - Santal (Italia)
Hedelmänmakuiset juomat
Schweppes - Oasis (Ranska, Italia), Sunkist (Belgia), Parmalat - Santa (Italia), Glaxo - Ribena (Yhdistynyt kuningaskunta)
Jäätee
Liptons - Ice tea (Belgia), Liptonice (Saksa, Italia)
(63) Tetra pyysi tutkimuksen aikana juomateollisuuden konsulttiyritystä Canadeania tekemään tutkimuksen PET:n aiemmasta ja tulevasta käytöstä yhteisillä tuotesegmenteillä eli "herkissä" tuotteissa Länsi-Euroopassa.
(64) Tutkimus vahvistaa, että PET:tä käytetään jo kaikilla yhteisillä tuotesegmenteillä, rajallisessa määrin nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen segmenteillä sekä suuremmassa määrin hedelmänmakuisten juomien ja teejuomien segmenteillä.
(65) Tetran(27) tärkeimmistä kartonkiin pakatuista tuotteista antamien Canadeanin lukujen mukaan PET:n osuus nestemäisten meijerituotteiden pakkauksista vuonna 2000 oli ainoastaan 0,5 prosenttia (kartonki 70 prosenttia, PE-HD 17 prosenttia, lasi 7 prosenttia, alumiini 1 prosentti, muut pakkausmateriaalit 5 prosenttia). Samana vuonna PET:n osuus mehujen pakkauksista oli ainoastaan 0,5 prosenttia (kartonki 65 prosenttia, lasi noin 31 prosenttia, PE-HD 2 prosenttia, alumiini 1 prosentti).
(66) Canadean totesi, että vuosina 1993-2000 nestemäisten meijerituotteiden markkinat olivat staattiset, että PE-HD:n kasvu oli vähentänyt kartongin myyntiä ja että PET:llä oli ainoastaan marginaalinen ja pääasiassa lasiin kohdistunut vaikutus. Mehujen ja nektarien osalta kartongin myynti kasvoi PET:n ja PE-HD:n yleistymisestä huolimatta ilmeisesti lasin kustannuksella. Markkinoiden kasvu vuosina 1993-2000 tapahtui lähes kokonaan kartonkialalla.
Taulukko 3
Nestemäisten meijerituotteiden sekä mehujen ja nektarien pakkaukset 2000((Komissiolle 24 päivänä elokuuta 2001 toimitettu Canadeanin tutkimus.))
TAULUKON PAIKKA
(67) Tetran mukaan yhteisössä tuotettiin vuonna 2000 yhteensä 30,7 miljardia litraa nestemäisiä meijerituotteita, joista lähes 50 prosenttia oli ei-aseptisia ja hieman yli 50 prosenttia aseptisia. Maustetun maidon osuus oli 2,7 miljardia litraa. PET:tä käytettiin pääasiassa ei-aseptisesti, ja sen osuus oli yli 60 prosenttia määrän mukaan mitattuna.
(68) Tetra on arvioinut, että yhteisössä tuotettiin vuonna 2000 yhteensä 9 miljardia litraa mehuja, joista alle 10 prosenttia oli jäähdytettyjä (ei-aseptisia). Yli 80 prosenttia PET:stä käytettiin huoneenlämmössä säilyvien mehujen segmentillä.
(69) Tilanne on jo nyt hyvin erilainen kuin Canadeanin kuvaama tilanne hedelmänmakuisissa juomissa sekä tee- ja kahvijuomissa, jotka eivät vaadi samoja sulkuominaisuuksia kuin nestemäiset meijerituotteet ja mehut. PET on jo saanut merkittävää jalansijaa näillä segmenteillä.
(70) Vuonna 2000 PET:n osuus hedelmänmakuisten juomien segmentillä oli 20 prosenttia (kartonki 42 prosenttia). Osuuden odotetaan kasvavan noin 22 prosenttiin vuoteen 2005 mennessä (kartonki 37 prosenttia). PET:n osuus tee- ja kahvijuomien segmentillä oli 25 prosenttia vuonna 2000 (kartonki 53 prosenttia), ja Canadean odottaa osuuden kasvavan yli 30 prosenttiin vuoteen 2005 mennessä (kartonki 46 prosenttia). Canadean toteaa, että vuosina 1993-2000 markkinoiden kasvu tapahtui pääasiassa muovialalla, vaikka lasi onkin menestynyt hyvin. PET ja PE-HD ovat vähentäneet kartongin myyntiä. Tee- ja kahvijuomissa kartonki on vienyt valtaosan kasvusta, mutta PET on syrjäyttänyt nykyisen kartongin kysynnän. Vuosina 2001-2005 PET:n vaikutuksen odotetaan uhkaavan kartonkia kummassakin tuoteryhmässä.
Taulukko 4
Hedelmänmakuisten juomien sekä jääteen ja -kahvin pakkaukset 2000((Komissiolle 24 päivänä elokuuta 2001 toimitettu Canadeanin tutkimus.))
TAULUKON PAIKKA
(71) Tetran mukaan yhteisössä tuotettiin vuonna 2000 yhteensä 2,7 miljardia litraa hedelmänmakuisia juomia, joista yli 95 prosenttia oli huoneenlämmössä säilyviä. PET:tä käytettiin pääasiassa huoneenlämmössä säilyviin tuotteisiin, ja sen osuus oli yli 95 prosenttia määrän mukaan mitattuna. Tee- ja kahvijuomia (mukaan luettuina urheilujuomat) tuotettiin yhteisössä 2,3 miljardia litraa vuonna 2000.
3.3 PET:n kasvu yhteisillä tuotesegmenteillä
(72) Tetran mukaan PET:n käyttö nestemäisissä meijerituotteissa ja mehuissa ei lisäänny merkittävässä määrin viiden seuraavan vuoden aikana. Tetra myöntää, että PET:tä voidaan käyttää ja käytetään nykyisin menestyksekkäästi nestemäisten meijerituotteiden sekä tee- ja kahvijuomien pakkaamiseen.
3.3.1 Tekniset näkökohdat
(73) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että PET:n käyttö ei lisäänny teknisten rajoitusten takia.
(74) Tetra väittää(28) nestemäisten meijerituotteiden osalta, että valosulku on erittäin tärkeä. Valoaltistus johtaa vitamiinien heikkenemiseen ja valon aiheuttamien sivumakujen muodostumiseen. Se, missä määrin maidon laatu heikkenee, riippuu valoaltistuksen kestosta ja voimakkuudesta. Nämä rajoitukset koskevat ainoastaan iskukuumennettua valkoista maitoa. Tetra myöntää, että teknisiä ratkaisuja valosulun lisäämiseksi PET:hen on olemassa. Valosulku voidaan toteuttaa tumman välikerroksen avulla tai peittämällä pullot tumman kerroksen sisältävällä kotelolla. Kaikki nämä ratkaisut ovat nykyisin teknisesti mahdollisia. Ilmoituksen tehneen osapuolen mukaan niiden kustannukset ovat kuitenkin suuret ja niiden valmistustekniikka on monimutkainen, niiden kierrätys on ongelmallista ja ne poistavat pullon läpinäkyvyyden, joka on yksi PET-pullon tärkeimmistä eduista. Lisäksi aseptinen PET-pullojen täyttötekniikka vähähappoisille tuotteille (nestemäiset meijerituotteet ovat vähähappoisia tuotteita) ei ole tarpeeksi kehittynyttä. Tetra väittää, etteivät mitkään aseptiset PET-pullojen täyttökoneet ole osoittautuneet toimiviksi vähähappoisten tuotteiden pakkaamisessa ja etteivät ne ole saaneet FDA:n (Yhdysvaltain elintarvikevirasto) hyväksyntää. Tetra kuitenkin myöntää, että usealla täyttökoneiden tuottajalla, mukaan luettuna Sidel, on aseptisia täyttöalustoja, joiden se uskoo periaatteessa soveltuvan nestemäisten meijerituotteiden pakkaamiseen.
(75) Tetra väittää mehujen osalta, että happisulku tarvitaan. Mehu on herkkä hapelle, joka voi johtaa C-vitamiinin häviämiseen sekä muutoksiin tuotteen värissä ja maussa. Mehun happiherkkyys vaihtelee hedelmän mukaan. Herkimpiä ovat appelsiinimehu ja punaiset mehut (mustaherukka, karpalo, mansikka). Tetran mukaan toimivia sulkutekniikoita on olemassa, mutta ne eivät ole tarpeeksi kehittyneitä ja ne ovat edelleen kalliita. Lisäksi Tetran mukaan mehujen aseptiseen tekniikkaan liittyy edelleen tiettyjä rajoituksia.
(76) Komission tutkimus on vain osittain vahvistanut Tetran väitteet. Pitää paikkansa, että vähähappoisten tuotteiden pakkaamista koskeva aseptinen tekniikka on yhä kehitysvaiheessa. On niin ikään totta, että iskukuumennettu valkoinen maito vaatii valosulun ja että mehut vaativat happisulun.
(77) Komission tutkimus on kuitenkin osoittanut, että nämä rajoitukset eivät koske merkityksellisten "herkkien" tuotesegmenttien laajoja osia. Etenkään jäähdytysketjussa jaeltava tuore maito (jonka osuus ETA-alueen maidon kokonaismarkkinoista on 40-50 prosenttia) ei aiheuta vastaavia ongelmia. Tuoretta maitoa voidaan pakata ja sitä pakataankin jo menestyksekkäästi vakiomallisiin PET-pulloihin, joissa ei ole sulkuominaisuuksia. Myöskään maustettu aseptinen maito ei aiheuta erityisiä ongelmia, vaan sitä pakataan nykyisin PET-pulloihin.
(78) Komission tutkimus on myös osoittanut, että Tetran mainitsemat tekniset rajoitukset (valosulku, aseptiseen täyttämiseen liittyvät ongelmat ja happisulku) on jo ratkaistu ja että tekniikka kehittyy nopeasti tulevaisuudessa.
3.3.1.1 Valosulku
(79) Komissio havaitsi valosulun osalta, että aseptisen maidon pakkaaminen monikerroksisia sulkuja käyttämällä on jo teknisesti mahdollista. Pullon ulkopinnalla on valkoinen pinnoite, ja sen sisäpinnalla on yleensä musta kerros, joka suojaa maitoa valolta. Tällainen pakkaus antaa riittävän suojan, mutta siinä on kaksi haittapuolta. Ensiksikin se on kalliimpi, joten sitä käytetään lähinnä vain erikoistuotteisiin (kuten kirnupiimään), ja toiseksi sen kierrättämiseen liittyy vielä tiettyjä rajoituksia. Näistä rajoituksista huolimatta eräs merkittävä eurooppalainen meijeri on jo ottanut käyttöön valosulun sisältävän PET-pullon Stassano-merkkiselle kirnumaidolle, jota myydään alankomaalaisissa valintamyymälöissä.
(80) Virginia Polytechnic Instituten ja State Universityn riippumattomassa tutkimuksessa (2001)(29) verrattiin maun säilymistä PE-HD:hen (vakiintunut materiaali iskukuumennetun maidon pakkaamisessa) ja PET:hen pakatussa pitkään säilyvässä maidossa. Tutkimuksessa todettiin seuraavaa: "PETE:llä(30) on monia etuja verrattuna PE-HD:hen, johon maito yleensä pakataan. Sillä on huomattava mekaaninen resistanssi, ja se on kevyttä, läpinäkyvää ja suhteellisen kaasutiivistä. Toisena etuna on, että kuluttajat voivat nähdä tuotteen, toisin kuin pigmentoidussa PE-HD:ssä. Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, liittyykö tiettyjen sivumakujen ja niihin liittyvien makuyhdisteiden muodostuminen maidossa pakkausmateriaaliin." Tutkimuksessa tultiin seuraavaan tulokseen: "PETE-materiaalit, joissa on keltaruskea pigmentointi, suojaavat erittäin tehokkaasti maidon makua hapettumiselta. Myös UV-valoa estävän aineen lisääminen paransi makusuojaa verrattuna yleisesti käytettyyn PE-HD-materiaaliin, mutta se ei ollut yhtä tehokas kuin keltaruskea PETE. PETE:n paremmat kaasusulkuominaisuudet yhdistettynä valohapettumisen suojaan viittaavat siihen, että keltaruskea PETE tai PETE-UV olisivat tehokkaita materiaaleja pitkään säilyvälle maidolle."
3.3.1.2 Aseptinen tekniikka
(81) Komissio on havainnut, että aseptista PET-pullojen täyttötekniikkaa on jo olemassa sekä vähähappoisille että runsashappoisille tuotteille. Sidel on vahvistanut, että vaikka toistaiseksi ei ole sellaista ratkaisua, joka mahdollistaisi PET:n käytön kohtuuhintaan iskukuumennetun maidon pakkaamiseen, ei ole ylivoimaisia teknisiä syitä, joiden takia PET:tä ei pitäisi käyttää iskukuumennettuun maitoon, ja sitä käytetäänkin jo maustettuun maitoon.
(82) Osapuolet toimivat tällä alalla, ja ne voivat tarjota aseptisia PET-pullojen täyttökoneita vähä- ja runsashappoisille tuotteille. Vähähappoisten tuotteiden osalta Tetra väittää, että mikään täyttökone ei ole osoittautunut toimivaksi vähähappoisten tuotteiden pakkaamisessa. Tetra on kuitenkin myöntänyt, että useilla täyttökoneiden tuottajilla on aseptisia täyttöalustoja, jotka soveltuvat vähähappoisten tuotteiden pakkaamiseen. Komissio onkin havainnut (ja Tetra on myöntänyt tämän), että Tetran omaa täyttökonetta (RFA-40) on käytetty Aasiassa menestyksekkäästi vähähappoisten tuotteiden, kuten vähähappoisten maitoa sisältävien teejuomien, pakkaamiseen. Nämä tuotteet on helpompi pakata aseptisesti kuin nestemäiset meijerituotteet. Tetra(31) tutkii jatkuvasti tätä alaa ja pyrkii kehittämään toimivan aseptisen PET-pullojen täyttöratkaisun nestemäisille meijerituotteille.
(83) Itse asiassa monet yritykset pyrkivät aktiivisesti edistämään PET:n käyttöä nestemäisissä meijerituotteissa ja kehittämään ratkaisuja iskukuumennetun maidon pakkaamiseen. Eräässä riippumattomassa tutkimuksessa todetaan seuraavaa: "Ei ole epäilystäkään, että aseptinen pakkaaminen muovipulloihin on nykyisin yksi dynaamisimmista elintarvikkeiden pakkaamisen aloista. Sen lisäksi, että laitteistojen määrä kasvaa edelleen nopeasti, tuotteiden valikoima kasvaa yhä. - - Sellaiset yritykset kuin Sidel/Remy, Stork, Serac, Shibuya ja TetraPak pyrkivät tehokkaasti toteuttamaan tarvittavat tekniset muutokset, jotta ne voisivat pakata täyttölaitteillaan pitkään säilyviä vähähappoisia elintarvikkeita. Tämä markkinatoiminnan räjähdysmäinen kasvu johtuu siitä, että kuluttajat suosivat muovipulloja ja että aseptisella pakkaamisella on taloudellisia etuja kuumatäyttöön verrattuna - -"(32).
(84) Lisäksi pitkään säilyvää maitoa (ESL-maitoa) pakataan yhä useammin PET:hen. ESL-maito on ei-aseptinen tuote, joka ei säily huoneenlämmössä ja joka pakataan ultrapuhtaissa oloissa, jotka takaavat sille pitkän säilyvyyden (noin 30 vuorokautta). ESL-maito on siis väliratkaisu aseptisen ja tuoreen maidon välillä. Sidel on myynyt [...]* Combi SRU -konetta [...]* maustetun ESL-maidon (Nesquickin suklaan- ja banaaninmakuinen maito) pakkaamiseen. Lehman Brothers totesi seuraavaa: "Tuloksena oli kaksinkertainen tuotantonopeus aiemmin käytettyihin kartonkipakkauksiin verrattuna, joustavuus pakkauksen suunnittelussa, tuottavuuden paraneminen ja säilyvyyden paraneminen entistä laajemmassa tuoteryhmässä"(33). Komissio on saanut tietää kolmansilta osapuolilta, että ESL-maitoa pakataan nykyisin PET:hen useassa Euroopan maassa. Esimerkiksi Alankomaissa pakataan yhden kuukauden ajan säilyvää ESL-maitoa kirkkaaseen PET:hen.
(85) Mehun osalta PET:tä voidaan käyttää pitkään säilyvän mehun aseptiseen pakkaamiseen. Tällaisia tuotteita on jo markkinoilla (1 litran pakkaus Minute Maid -juomaa Ranskassa, Tropicana Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Sinaasappelsap Belgiassa). Sulkutekniikkaa on olemassa. Sidelin kehittämä Combi SRA -kone onkin tarkoitettu pitkään säilyville aseptisesti pakatuille tuotteille (tee, maustettu vesi, isotoniset juomat, mehut ja mahdollisesti meijerituotteet, joissa on UV-sulkupakkaus). Sidel on jo myynyt [...]* Combi SRA -konetta [...]* aseptisen teen ja appelsiinimehun pakkaamiseen.
3.3.1.3 Happisulku
(86) Tetra ei väitä, ettei happisulkutekniikoita olisi olemassa. Markkinatoimijat vahvistivat, että nykyisen sulkutekniikan avulla PET:tä voidaan käyttää ja käytetään nykyisin monenlaisiin "herkkiin" tuotteisiin, kuten hedelmänmakuisiin juomiin, tee- ja kahvijuomiin sekä joihinkin mehuihin ja nestemäisiin meijerituotteisiin. Ongelmallisin käyttöalue on täysmehut.
(87) Komission tutkimus on osoittanut, että PET-sulkutekniikka kehittyy jatkuvasti. Tämä tekee PET:stä entistäkin paremmin nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen pakkaamiseen soveltuvan materiaalin. Tutkimus osoitti, että useimmilla PET-pakkausalalla toimivilla yrityksillä on jo nyt sulkutekniikkaratkaisuja. Itse asiassa sekä Tetra että Sidel ovat kehittäneet menestyksekkäitä sulkutekniikoita, joissa käytetään plasmapinnoitteita. Komissio havaitsi, että yli 20:llä tämän alan yrityksellä on erilaisia sulkuratkaisuja. Lupaavin tulevaisuuden tekniikka liittyy yksikerroksiseen PET-hartsiin, jolla on vaadittavat sulkuominaisuudet. Nämä tekniikat todennäköisesti kaupallistetaan pian, ja ne muuttavat perinpohjaisesti PET-pullojen sulkutekniikan.
(88) Edellä esitetyn perusteella komissio on tullut siihen tulokseen, että sekä aseptinen täyttötekniikka että sulkutekniikka mahdollistavat nykyisin PET:n käytön nestemäisten meijerituotteiden, mehujen, hedelmänmakuisten juomien sekä tee- ja kahvijuomien pakkaamiseen ja että kumpikin tekniikka kehittyy edelleen nopeasti lähitulevaisuudessa.
3.3.2 Kustannusnäkökohdat
(89) Ilmoituksen tehnyt osapuoli on väittänyt, että yhtenä syynä siihen, että PET ei tulevaisuudessa kasva nopeasti kartongin kustannuksella, ovat sen korkeammat kustannukset. Tetra teki kustannustutkimuksen, jossa todettiin, että PET-pullon tuotantokustannukset ovat huomattavasti korkeammat kuin kartonkipakkauksen tuotantokustannukset. Esimerkiksi aseptisen mehulitran kustannukset olivat jopa 50 prosenttia korkeammat PET-pullossa, ja lisäkustannukset tulivat etiketti- ja kierrekorkkitarvikkeista ja korkeammista laitekustannuksista. Kustannusero johtui suurelta osin täyttö-/SBM-prosessista. Vastaavia tuloksia saatiin pienemmissä pakkauksissa ja ei-aseptisissa prosesseissa sekä mehun että maidon kohdalla.
(90) Warrickin raportissa(34) havaittiin, että aseptisessa pakkaamisessa "PET on nykyisin 30-40 prosenttia kalliimpaa kuin kartonki", ja siinä todettiin, että pakkaus olisi kilpailukykyinen kokonaiskustannuksiltaan, jos sen hinta olisi 5-10 prosenttia aseptisen kartonkipakkauksen kustannuksia alempi, jolloin kompensoitaisiin kartonkijärjestelmien alemmat jakelukustannukset. Raportissa todetaan, että vaikka sulkukäsiteltyjen pullojen hinta laskisikin tuotantomäärien noustessa, kustannukset ovat edelleen noin 20 prosenttia kartonkipakkausten kustannuksia korkeammat. Raportissa tullaankin siihen tulokseen, että "kaikenlainen [PET-pullojen] käyttö rajoittuu kapean erityisalan markkinoille - -"(35). Aseptisen maidon pakkaamisen tärkeimpiin mahdollisuuksiin kuuluu "mahdollinen huoneenlämmössä säilyvä ESL-tuote - joka täytetään aseptisesti muuhun kuin sulkupulloon"(36).
(91) Komissio tarkasteli, missä määrin PET:tä olisi nykyisin ja tulevaisuudessa mahdollista tarjota kartonkiin verrattuna kilpailukykyiseen hintaan.
(92) Komission markkinatutkimus ei antanut selkeää kuvaa PET- ja kartonkipakkausjärjestelmien suhteellisista kustannuksista. Jotkin markkinaosapuolet totesivat, että useimmissa sovelluksissa ja erityisesti sulkua vaativissa tuotteissa PET on kalliimpaa. Useimmat vastaajat eivät kuitenkaan pystyneet yksilöimään täsmällisiä kustannuseroja; usein tämä johtui siitä, ettei niillä ollut kokemusta molemmista materiaaleista. Jotkin kolmannet osapuolet (varsinkin ne, joilla on enemmän kokemusta PET:stä) kuitenkin ilmoittivat komissiolle, että niille PET oli itse asiassa edullisempaa kuin kartonki. Yksi jääteen tuottaja ilmoitti, että 1,5 litran vakiomallisen PET-pullon kustannukset pakkausta kohti olivat noin 25 prosenttia edullisemmat kuin yhden litran kartonkipakkauksen kustannukset. Toinen jääteen tuottaja ilmoitti samoista tuotteista, että PET:n hinta oli 33 prosenttia edullisempi kuin kartongin hinta. Yksi maidontuottaja oli tehnyt tutkimuksen, jossa verrattiin kartongin ja PET:n kustannuksia maitolitran aseptisessa pakkaamisessa eri tekniikoiden ja mallien avulla ja joka osoitti selvästi PET:n olevan joissakin tapauksissa edullisempaa ja muutenkin erittäin kilpailukykyistä. Tämä tutkimus ei vahvistanut ilmoituksen tehneen osapuolen mainitsemia suuria eroja PET:n ja kartongin välillä.
(93) Tetra on lisäksi väittänyt, että pakkauskustannusten osuus lopputuotteen kustannuksista on vähäinen (noin 10 prosenttia). Ei siis näytä olevan mitään syytä, miksi PET- ja kartonkipakkausjärjestelmien pienet kustannuserot johtaisivat valintamyymälöissä myytävän vähittäistuotteen merkittäviin hintaeroihin. PET:hen pakatut tuotteet ovat kalliimpia kuin kartonkiin pakatut tuotteet siksi, että juomayhtiöt alun perin asemoivat ne erikoistuotteiksi saadakseen näistä tuoteryhmistä paremman tuoton. Kun PET vakiintuu markkinoilla, se voitaisiin mahdollisesti kohdentaa myös muihin kuin erikoistuotesegmentteihin. Italiassa ja Australiassa, jossa PET on vakiintunut tuoreen maidon pakkaamiseen, kartonkiin pakatun tuoreen maidon ja PET:hen pakatun tuoreen maidon välillä ei ole juuri lainkaan hintaeroa.
(94) Yhtenä esimerkkinä PET:n viimeaikaisesta käyttöönotosta on OLMA-meijeri Tsekissä. OLMA on äskettäin alkanut pakata tuoretta maitoa ja juotavaa jogurttia PET:hen. Se totesi seuraavaa: "Uuden PET-pullon kustannukset verrattuna markkinoilla vallitsevaan kartonkiin ovat noin 30-40 prosenttia [korkeammat], mutta tällä tosiseikalla ei ole mitään merkitystä uudessa tuotantokonseptissamme. Jos onnistumme lisäämään tuoreen maitomme markkinaosuutta 3 prosentista 11 prosenttiin, kaikista hankkeen kustannuksista tulee suhteellisia."(37) PET-pullojen käyttöönotto OLMA:n tuoreen maidon pakkaamisessa on jo ollut oletettua suurempi menestys, sillä "houkuttelevan, läpinäkyvän ja kevyen pullon valtava kysyntä vähittäismyyjien ja kuluttajien keskuudessa" lisäsi pian kapasiteetin tarvetta. OLMA on tehnyt Elopak Plastic Systemsille tilauksen ylimääräisestä PET-linjasta(38).
3.3.2.1 PE-HD:n kustannusvertailu
(95) Tetra vetoaa kustannuksiin myös väittäessään, että PET ei kasva maitosegmentillä, koska sen kustannukset ovat korkeammat PE-HD:hen verrattuna. Tetra myös esittää, että PET on yli 10 prosenttia kalliimpaa kuin PE-HD. Tetra luettelee vastauksessaan PE-HD:n edut meijerituotteiden aseptisessa pakkaamisessa. PE-HD:n kustannukset ovat huomattavasti alemmat kuin sulkukäsitellyn PET:n, PE-HD:lle on jo olemassa aseptisia täyttökoneita, PET:ssä ei voi olla sivukauloja tai -kahvoja, toisin kuin PE-HD:ssä, PE-HD:n sterilointiprosessi on yksinkertaisempi ja vähemmän herkkä kuin PET:n, ja värillistä PET:tä on vaikea kierrättää.
(96) Myös PCI:n tutkimuksessa(39) tutkittiin, millaista PET on verrattuna PE-HD:hen, ja siinä havaittiin, että PET tarjoaa samat toiminnot kuin PE-HD, mutta sen ulkomuoto on parempi. Kirkkaat pullot korostavat tuotteen tuoreutta ja lisäävät tuotteen vetovoimaa hyllyssä. Kustannuseron ilmoitetaan olevan yhteensä noin 10 prosenttia pakkausta kohti. Näiden ominaisuuksien takia PET:n käyttö on toistaiseksi keskittynyt tiettyihin meijerituotemarkkinoiden osiin, joissa sen erityisominaisuudet tuovat selkeän edun vaihtoehtoihin verrattuna. Näihin segmentteihin kuuluvat erikoistuotteisiin kuuluva tuore maito alle litran pakkauksissa, maitopohjaiset juomat sekä perhepakkauksissa että annospakkauksissa ja maitopohjaiset lasten annosjuomat(40).
(97) Komission markkinatutkimus vahvisti PCI:n väitteen, jonka mukaan PET:llä on markkinointietuja PE-HD:hen verrattuna, erityisesti näkyvyyden kannalta. Siltä osin kuin markkinointietuja on olemassa, ei ole mitään syytä, miksi PET:n hieman korkeammat kustannukset PE-HD:hen verrattuna estäisivät PET:n käytön kasvun. PE-HD:n korkeammat kustannukset kartonkiin verrattuna eivät estäneet PE-HD:n käytön nopeaa kasvua kartongin kustannuksella Ranskassa. Tetra kertoi 3 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä vastineessaan Ranskan aseptisen maidon markkinoita koskevan esimerkin, joka osoitti, että PE-HD on nyt saanut lähes 30 prosentin markkinaosuuden. PE-HD oli aseptista maitolitraa kohti yli 20 prosenttia kalliimpaa kuin rei'itetty kartonki. Tästä kustannuserosta huolimatta PE-HD:hen pakattu aseptinen maito onnistui tunkeutumaan Ranskan maitomarkkinoille kartongin kustannuksella.
3.3.2.2 Investointikustannukset
(98) Tetra on tarkastellut komission ennustaman PET:n kasvun saavuttamiseksi tarvittavaa investointien määrää, ja se pitää sitä epärealistisena. Tetra käyttää ETA-alueen maitomarkkinoita esimerkkinä tarvittavista investoinneista. Tetra väittää, että nykyisin ETA-alueen meijereihin on asennettu noin 4000 kartonkipakkausten täyttökonetta. Jos PET:n osuus kaikista maitopakkauksista olisi 50 prosenttia vuoteen 2005 mennessä, 2000 kartonkipakkausten täyttölinjaa olisi uusittava kolmen seuraavan vuoden kuluessa (9-12 kuukauden viive linjan käyttöönotossa). Koska PET-täyttölinjat ovat keskimäärin hieman nopeampia kuin kartonkipakkausten täyttölinjat, tämä tarkoittaisi, että PET-täyttölinjoja olisi asennettava noin 1500. Vähähappoisten tuotteiden PET-täyttölinjan keskimääräiset kustannukset ovat noin 10 miljoonaa euroa. Tämä tarkoittaa, että pelkästään ETA-alueen meijerien pakkauslinjojen uusimiseen tarvittavien investointien kokonaismäärä olisi 15 miljardia euroa. Siirtymisestä aiheutuisi paljon lisäkustannuksia, kuten logistiikkaketjun ja markkinointistrategian muutoksesta aiheutuvat kustannukset.
(99) Komissio pitää tätä analyysia virheellisenä useasta syystä. Ensiksi komissio ei ennustanut 50 prosentin kasvua väitetiedoksiannossaan(41). Toiseksi PET-täyttölinjat eivät korvaa ainoastaan kartonkia vaan myös lasia, alumiinia ja PE-HD:tä. Kolmanneksi suurissa pakkauksissa olevan tavallisen valkoisen maidon kulutuksen ei ennusteta kasvavan huomattavasti, mutta annospulloihin pakatun maidon ja esimerkiksi maustetun maidon kulutuksen ennustetaan kasvavan nopeasti PCI:n tutkimuksen mukaan. Näin ollen tällaisten tuotteiden kapasiteetin ei välttämättä tarvitse korvata nykyistä kapasiteettia. Neljänneksi investoinnit uusiin linjoihin eivät ilmeisesti estäneet PET:n nopeaa kasvua Italiassa, jossa se sai 10,5 prosentin osuuden tuoreen maidon markkinoista vain kahdessa vuodessa(42). Jopa Canadean(43) ennustaa tämän nopean kasvun jatkuvan Italiassa, ja se arvioi, että "jäähdytettyjen tuotteiden sektorilla PET-pullot voivat saada lähes 23 prosenttia Italian markkinoista vuoteen 2005 mennessä". Vastaavasti Ranskassa, jossa PE-HD on syönyt kartongin markkinaosuutta, aseptisen maidon PE-HD-täyttölinjoihin tehtyjen nopeiden investointien takia PE-HD sai noin 10 prosentin markkinaosuuden vain kuudessa vuodessa(44). Viidenneksi kartonkipakkauskoneen käyttöikä on noin 10 vuotta, mikä tarkoittaa, että nykyisestä kapasiteetista uusitaan vuosittain keskimäärin 10 prosenttia. Tetran antamien tietojen perusteella tämä tarkoittaa, että vuosittain uusitaan 400 kartonkipakkauskonetta. On selvää, että vaikka PET:n myynti olisi vain osa tällaisten koneiden myynnistä, se voi silti lisätä merkittävästi PET:n kapasiteettia.
(100) Komissio huomauttaa myös, että Tetran laskelmissa mainitut vähähappoisten tuotteiden PET-täyttölinjan keskimääräiset kustannukset ovat huomattavasti korkeammat kuin Sidelin eri PET-täyttölinjojen kustannusvertailuissa(45) mainitsemat kustannukset. Sidel arvioi vakiomallisen aseptisen täyttölinjan (Alto) ja aseptisen Combi-linjan maksavan hieman yli [4-7 miljoonaa]* euroa eikä 10 miljoonaa euroa, kuten Tetra toteaa. Tsekin OLMA-hanke maksoi 2,7 miljoonaa euroa, ja se sisälsi SBM-koneita, pullonsäilytystiloja ja täyttökoneita, jotka kaikki asennettiin viidessä kuukaudessa(46).
3.3.3 Markkinointinäkökohdat
(101) Markkinointi on yksi PET:n tärkeimmistä eduista, ja se edistää sen kasvua merkityksellisillä tuotesegmenteillä. PET:n tärkeimmät edut ovat sen vahvuus (verrattuna kartonkiin, PE-HD:hen ja lasiin), keveys (erityisesti verrattuna lasiin), läpinäkyvyys ja lasimainen ulkomuoto (toisin kuin kartongilla, PE-HD:llä ja alumiinilla). PET-pullo voidaan sulkea uudelleen, ja se sopii erittäin hyvin mukana kuljetettavaksi (toisin kuin kartonki, alumiini ja tietyssä määrin lasi ja PE-HD). Lopuksi PET:n muoto on suunnittelun kannalta joustava (toisin kuin kartongin, alumiinin ja lasin). PET:n tärkeimmät haitat ovat sulkusovellusten kustannukset ja sen heikko valosulku.
(102) Komission tutkimus osoitti, että juomayhtiöt, valintamyymälät ja kuluttajat ovat innostuneita PET:stä näiden etujen takia. Tetra ei kiistä, etteikö PET olisi erittäin houkutteleva pakkausmateriaali. Tetra kuitenkin väittää, että PET menettää tärkeimmän etunsa eli läpinäkyvyyden silloin, kun tarvitaan valosulku; erityisesti iskukuumennettu maito vaatii himmeän pullon. Tetra väittää, että tällöin PET:llä ei ole markkinointietua PE-HD:hen verrattuna. Komissio on kuitenkin saanut tietoonsa, että ETA-alueen markkinoilla on himmeitä PET-pulloja, jotka ovat suosittuja kuluttajien keskuudessa. Joissakin tapauksissa voidaan saavuttaa osittainen läpinäkyvyys peittämällä pullo osittain läpinäkyvällä kalvolla. Riippumaton tutkimusyritys PCI(47) selittää, että pitkään säilyvää maustettua maitoa on jo pakattu erittäin menestyksekkäästi PET:hen tämän menetelmän avulla. "Nesquickin PET-pullo on monessa mielessä huippuunsa kehitetty pullo. Sillä on 60-90 vuorokauden säilyvyys seuraavista syistä: pullo syötetään puhallusmuovauskoneesta suoraan aseptiseen täyttökoneeseen, pullossa on sulkua parantava alumiinisuojus, UV-valon aiheuttamat vauriot estetään käyttämällä PETG-kutistusmuhvia ja pakkaukset jaetaan jäähdytysketjussa."
3.3.4 Kasvuennusteet
(103) Viimeaikaisen ja tulevan tekniikan kehityksen sekä kustannus- ja markkinointinäkökohtien perusteella komissio on tullut siihen tulokseen, että PET:n käyttö yhteisillä tuotesegmenteillä kasvaa merkittävästi viiden seuraavan vuoden aikana.
(104) PET:n käytön potentiaalista kasvua tarkastellessaan komissio käytti markkinatutkimuksen tietojen lisäksi Tetralle tehdyissä tutkimuksissa (Canadean) ja riippumattomissa tutkimuksissa (PCI (PET Packaging, Resin & Recycling) Limited, "The potential for PET in the packaging of liquid dairy products", 2001; Warrick Research Report Packaging Markets, 2000; Pictet, "European Packaging Machinery", syyskuu 2000) esitettyjä tietoja. Jäljempänä arvioidaan kunkin tutkimuksen tuloksia.
3.3.4.1 Canadeanin tutkimus Tetralle(48)
(105) Tetran Canadeanilta tilaamassa tutkimuksessa ei ennusteta PET:n käytön kasvavan merkittävästi nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen kohdalla. Maidon osalta PET:n osuus on nyt 0,5 prosenttia, ja osuuden ennustetaan nousevan 1,2 prosenttiin vuoteen 2005 mennessä; mehujen osalta PET:n osuus on nyt 0,5 prosenttia, ja osuuden ennustetaan nousevan 1,1 prosenttiin vuoteen 2005 mennessä. Canadeanin tutkimuksen tulokset esitetään seuraavissa taulukoissa:
Taulukko 5
Nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen pakkaukset vuonna 2000 (nykytilanne) ja ennuste vuodeksi 2005((Komissiolle 24 päivänä elokuuta 2001 toimitettu Canadeanin tutkimus.))
TAULUKON PAIKKA
(106) Nestemäisten meijerituotteiden markkinoiden ei Tetran mukaan ennusteta kasvavan, vaan ne pysyvät suurin piirtein 30,5 miljardissa litrassa; myös jaon aseptisten ja ei-aseptisten tuotteiden välillä ennustetaan pysyvän suurin piirtein samana. Mehumarkkinoiden ennustetaan kasvavan 10 miljardiin litraan vuoteen 2004 mennessä; jaon jäähdytettyjen ja huoneenlämmössä säilyvien tuotteiden välillä ennustetaan pysyvän samana.
(107) Canadean ennustaa hedelmänmakuisten juomien ja teejuomien kasvavan nopeammin, ja se toteaa, että näillä segmenteillä PET uhkaa kartonkia ja pienentää kartongin markkinaosuutta.
Taulukko 6
Hedelmänmakuisten juomien sekä jääteen ja -kahvin pakkaukset vuonna 2000 (nykytilanne) ja ennuste vuonna 2005((Komissiolle 24 päivänä elokuuta 2001 toimitettu Canadeanin tutkimus.))
TAULUKON PAIKKA
(108) Tetran mukaan hedelmänmakuisten juomien markkinoiden ennustetaan kasvavan 3,5 miljardiin litraan; jaon huoneenlämmössä säilyvien ja jäähdytettyjen tuotteiden välillä ennustetaan pysyvän suurin piirtein samana, vaikka jäähdytettyjen tuotteiden alalla voi tapahtua hienoista nousua. Tee- ja kahvijuomien markkinoiden ennustetaan kasvavan 2,7 miljardiin litraan vuoteen 2004 mennessä.
(109) Canadeanin tutkimuksessa perustellaan, miksi kartongin ja PET:n välinen tasapaino ei todennäköisesti horju vakavasti Euroopassa tulevaisuudessa. Canadean luettelee seikkoja, joiden olisi toteuduttava, jotta PET:n osuus voisi kasvaa jyrkästi. Ensiksi jonkin monikansallisen juomayhtiön on ryhdyttävä PET-pakkausten Euroopan laajuiseksi edelläkävijäksi. Canadeanin mielestä tämä on epätodennäköistä nestemäisten meijerituotteiden kohdalla. Toiseksi PET:hen pakatut tuotteet on hinnoiteltava tietyksi ajaksi selvästi kartonkiin pakattuja vastaavia tuotteita edullisemmiksi. PET:hen pakattuja tuotteita on myös tarjottava selvästi alempaan hintaan kuin PE-HD:hen pakattuja vastaavia tuotteita. Kolmanneksi on kehitettävä sellainen pakkauskoko tai kokovalikoima, joka vastaa toistaiseksi tyydyttämättömään kuluttajien kysyntään. Neljänneksi myös jakelijoiden omissa merkeissä ja pienten juomayhtiöiden merkeissä on ryhdyttävä käyttämään PET-pakkauksia monikansallisen yrityksen esimerkin mukaisesti. Lopuksi Italian esimerkki on ainutkertainen, eikä se todennäköisesti voi toistua muualla ETA-alueella.
(110) Komissio ei voi hyväksyä Canadeanin perusteluja, vaan se pitää Canadeanin ennusteita liian pessimistisinä.
i) Johtava monikansallinen yritys
(111) Canadean uskoo, että PET on otettava käyttöön sellaisessa johtavassa monikansallisessa juomayhtiössä, joka voi jouduttaa muutokseen oman järjestelmänsä kautta vähittäismyyjien ja kuluttajien suostumuksella sekä saada kilpailijansa noudattamaan esimerkkiä. Vaikka komissio on samaa mieltä siitä, että PET:n käyttöönotto tällaisessa yrityksessä voisi ehkä nopeuttaa PET-pullojen yleistymistä, tämä ei ole ehdoton edellytys PET:n merkittävälle kasvulle. Komissio katsoo myös, että Parmalat, Italiassa tapahtuneen PET:n nopean kasvun taustalla ollut italialainen meijeri, voisi edelläkävijänä edistää PET:n yleistymistä Euroopassa. Vaikka Parmalatin toiminta PET-alalla Euroopassa on pääasiassa keskittynyt Italiaan, se toimii yli 20 maassa, mukaan luettuina Ranska, Espanja, Saksa, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta, ja sillä on paljon toimintaa kaikkialla maailmassa. Parmalat voisi myös kehittää Italiassa menestynyttä malliaan muissa maissa. Lisäksi komissio on havainnut, että muut monikansalliset yritykset, kuten [...]*, edistävät aktiivisesti PET:hen pakattuja nestemäisiä meijerituotteita.
(112) Tällaisesta edelläkävijästä riippumatta komission markkinatutkimus osoitti selvästi, että PET on markkinoinnin ja kuluttajien mukavuuden kannalta suosituin pakkausmateriaali. Näin PET:tä ei tarvitse tuoda väkisin markkinoille, sillä niin tuottajat kuin kuluttajatkin näyttävät suosivan tätä pakkausratkaisua. Vähittäismyyjätkään eivät näyttäneet vastustavan PET:n käyttöönottoa laajassa tuotevalikoimassa. Itse asiassa useimmat vähittäismyyjät valitsivat PET:n maidon, mehun, jääteen ja urheilujuomien kohdalla suosituimmaksi tai toiseksi suosituimmaksi pakkausmateriaaliksi. Kolmannet osapuoletkaan eivät juuri epäilleet PET:n yleistymistä tulevaisuudessa, vaikka PET:n suosio pakkausmateriaalina oli selvästi maakohtaista (PET on esimerkiksi Ranskassa ja Italiassa yleisempää kuin Ruotsissa ja Suomessa) ja tuotekohtaista (jääteen tuottajat ovat tottuneempia PET:hen kuin useimmat saksalaiset nestemäisten meijerituotteiden tuottajat).
(113) Tässä yhteydessä johtavan monikansallisen PET-konetoimittajan (Sidel) läsnäolo voi vaikuttaa enemmänkin siihen, miten nopeasti nestemäisten elintarvikkeiden tuottajat ovat halukkaita pakkaamaan osan tuotteistaan PET:hen. Jos tällaisella yrityksellä on kokemusta monista maista, sen voitaisiin olettaa hyödyntävän seuraavan vaiheen tuottajista, erityisesti pakkausvalmistajista, saamaansa kokemusta ja tekevän yhteistyötä niiden kanssa PET:n yleistymiseksi. Komissio on sitä mieltä, että SBM-koneiden suurella kansainvälisellä toimittajalla yhdessä suurten riippumattomien pakkausvalmistajien kanssa on kannustin ja kyky kehittää PET:n käyttöönottoa mahdollisimman monenlaisten yritysten kanssa. Komission tutkimus on vahvistanut, että Sidelin kanssa yhteistyötä tekevät pakkausvalmistajat ovat erittäin aktiivisesti edistäneet PET:n käyttöä merkkituotteiden pakkaamisessa.
ii) Hinnat
(114) Canadean väittää, että vähittäishinnan, jolla PET:hen pakatut tuotteet tuodaan markkinoille, pitäisi olla alempi kuin kartonkiin ja PE-HD:hen pakattujen vastaavien tuotteiden hinnan. Ei ole mitään syytä, miksi näin pitäisi olla, eikä Canadean juuri kerro, miksi tämä olisi edellytys merkittävälle kasvulle. Kuten Canadean osoittaa, esimerkiksi Italiassa PET on otettu menestyksekkäästi käyttöön tuoreen maidon pakkaamisessa ja se on saanut merkittävän markkinaosuuden, vaikka sitä tarjottiin samaan hintaan kuin kartonkiin pakattua vastaavaa tuotetta.
(115) Kun otetaan huomioon PET:n monet edut kartonkiin verrattuna ja kuluttajien halu ottaa vastaan PET:hen pakatut tuotteet, ei ole ollenkaan selvää, miksi tällaista hyvää pakkausta on tarjottava alennettuun hintaan muihin pakkausvaihtoehtoihin verrattuna.
iii) Pakkauskoko
(116) Canadean väittää, että on kehitettävä sellainen pakkauskoko ja kokovalikoima, joka vastaa tyydyttämättömään kuluttajien kysyntään. Tämä väite perustuu siihen, että PET täydentää kartonkia ja tunkeutuu markkinoille luomalla niille uutta kasvua. Kuten jääteesegmentillä on nähty, PET:n käyttöönotto kohdennetaan ensin markkinoille, joille tunkeutumalla voidaan markkinoiden kasvaessa saada parempi kate, pikemminkin kuin hitaasti kasvaville markkinoille, joilla kilpailu on kovaa. Ei kuitenkaan ole mitään syytä, miksei PET voisi kasvaa merkittävästi sellaisilla markkinoilla, joilla kasvu on rajallista. Sitä paitsi PET:tä voidaan jo tuottaa laajassa kokovalikoimassa, sillä PET on suunnittelun ja pakkauskokojen kannalta kartonkia joustavampi. Näin ollen komissio katsoo, että tämä edellytys täyttyy jo.
iv) Vähittäismyyjät ja pienet tuottajat
(117) Lopuksi Canadean esittää, että myös jakelijoiden omissa merkeissä ja pienten juomayhtiöiden merkeissä on ryhdyttävä käyttämään PET:tä. Ei kuitenkaan ole mitään syytä, miksi vähittäismyyjät tai pienet juomayhtiöt eivät voisi ottaa käyttöön PET:tä. Komission markkinatutkimus osoitti, että vähittäismyyjät eivät ole haluttomia ottamaan vastaan PET:tä "herkkien" tuotteiden pakkaamisessa. Niin ikään ei ole mitään syytä, miksi pienet yritykset olisivat haluttomia siirtymään PET:n käyttöön. Italiassa merkittävä määrä markkinatutkimukseen vastanneita pieniä meijereitä pakkasi jo tuotteitaan PET:hen, ja jäljelle jääneistä meijereistä ylivoimainen enemmistö oli kiinnostunut PET-pakkausten käyttöönotosta tuotteissaan tai suunnitteli sitä. Tetra totesi itsekin seuraavaa marraskuussa 2000 päivätyssä lehdistötiedotteessa: "Ympäri maata [Italia] on vielä lukemattomia pieniä ja keskisuuria riippumattomia toimijoita, jotka vastaavat kylissä ja maaseudulla elävien ihmisten tarpeisiin. Osa niistä seuraa viimeaikaista kansainvälistä suuntausta, joka alkoi kehittyä 1990-luvun lopulla, jolloin yhä useammat meijerit alkoivat pakata erikoistuotteeksi asemoitua pastöroitua maitoa litran PET-pulloihin."
v) Italian esimerkki on ainutkertainen
(118) Canadeanin tiedot osoittavat, että vuonna 2000 PET oli jo saanut 4,5 prosentin osuuden Italian nestemäisten meijerituotteiden markkinoista (tuore/ei-aseptinen ja iskukuumennettu/aseptinen maito) ja että yli 10 prosenttia Italian tuoreen maidon markkinoista käytti PET:tä vuonna 2000. PET:hen pakattiin Italiassa 150 miljoonaa litraa maitoa mutta muualla ETA-alueella vain 26 miljoonaa litraa. Tämä osoittaa kasvupotentiaalin muilla alueilla, jos Italian esimerkkiä noudatetaan. Vastaavasti mehusegmentillä PET:n käytön kokonaismäärä Länsi-Euroopassa oli 45 miljoonaa litraa. Kolme neljäsosaa kokonaismäärästä oli peräisin kolmesta maasta: Sveitsistä (18 miljoonaa litraa), Yhdistyneestä kuningaskunnasta (9 miljoonaa litraa) ja Belgiasta (8,5 miljoonaa litraa).
(119) Tetra väittää vastauksessaan, että Italian esimerkin perusteella ei voida päätellä kehitystä muualla ETA-alueella. Tämä johtuu siitä, että PET-pakkausten suhteellinen menestys tuoreen maidon kohdalla Italiassa tapahtui hyvin erityisissä olosuhteissa, joita todennäköisesti ei esiinny muualla ETA-alueella. Parmalat otti käyttöön PET:n lisätäkseen myyntiä ja kannattavuutta, ja tämän jälkeen sen kilpailija Granarolo otti käyttöön oman PET-pakkauksensa ja käynnisti mainoskampanjan. Tetran mukaan tämä murensi kannattavuuden, joka PET:n käyttöönotosta olisi voitu saada, ja se voi hyvinkin estää muiden meijerien vastaavat toimenpiteet.
(120) Vaikuttaisi kuitenkin siltä, että pikemminkin Italian pienet ja keskisuuret riippumattomat meijerit ovat alkaneet pakata tuotteitaan PET-pulloihin kahden ison meijerin esimerkin mukaisesti. Tetra on äskettäin myynyt [...]* Tetra Plast LX-2 -konetta [...lle]*, pakkausvalmistajalle [...]*, jolloin kyseiset pienet meijerit voivat toimittaa maitoa PET-pulloissa ilman, että niiden tarvitsee vastata kaikista investointikustannuksista.
(121) PET:n käyttöä maidon pakkaamisessa on hyvinkin voitu kehittää ensimmäiseksi Italian markkinoilla, mutta komissio ei usko, että esimerkki on ainutkertainen. PET:tä on jo alettu käyttää tuoreen maidon markkinoilla Belgiassa, Alankomaissa ja Itävallassa. Vaikka Tetra väittää, että Yhdistyneen kuningaskunnan suurilla tuoreen maidon markkinoilla meijerit ovat jo tehneet huomattavia investointeja siirtyessään kartongista PE-HD-pulloihin ja että ne tuskin siirtyvät vuorostaan PET:hen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, Canadean on ilmoittanut, että PET:hen pakatut nestemäiset meijerituotteet tulevat Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoille vuonna 2001 kahdessa suuressa valintamyymäläketjussa ([...]*). PET:hen pakattu maito on tarkoitus tuoda Espanjan markkinoille vuonna 2003.
vi) Päätelmä PET:n käytön kasvua koskevasta Canadeanin tutkimuksesta
(122) Komissio on näin ollen tullut siihen tulokseen, että Canadeanin mainitsemat merkittävään käytön kasvuun tarvittavat tekijät ovat suurelta osin jo toteutuneet tai ne toteutuvat lähitulevaisuudessa. Lisäksi Canadean myöntää jo, että PET saavuttaa huomattavaa menestystä tiettyjen kansallisten markkinoiden ja ETA-alueen tietyillä segmenteillä, erityisesti tee- ja kahvipohjaisten juomien alalla.
(123) On myös tärkeää huomauttaa, että Canadeanin ennusteet kyseenalaistettiin suullisessa käsittelyssä. Ensiksikin todettiin, että juomateollisuuden kehittynyttä ennustemallia, jonka Canadean on kehittänyt yhdessä City University of Londonin kanssa, ei käytetty tehtäessä laskelmia Tetralle. Sen sijaan Canadean käytti mallia(49), jossa aiempaa kasvua pidetään tulevan kasvun indikaattorina ja jossa sivuutetaan tekniikan tuleva kehitys etenkin sulkutekniikan osalta. Toiseksi ennusteet eivät perustu asiakkailta tai valintamyymälöistä saatuihin todisteisiin, kun taas komission markkinatutkimuksessa otettiin huomioon näiden osapuolten näkemykset. Koska tuotteiden pakkaamista PET:hen koskevan päätöksen sanotaan olevan asiakaslähtöinen, sellainen tutkimus, jossa sivuutetaan asiakkaiden näkemykset, ei ole kovin vankka.
(124) Edellä todetuista syistä Canadeanin ennusteet PET:n käytön kasvusta näyttävät liian pessimistisiltä. Tekniikan kehityksen lisäksi komissio on tarkastellut huolellisesti PET-markkinoiden ennustettua kasvua uusilla "herkkien" tuotteiden (nestemäiset meijerituotteet, mehut, hedelmänmakuiset juomat, tee- ja kahvijuomat) segmenteillä osapuolten, tutkimukseen vastanneiden kolmansien osapuolten ja riippumattomien analyytikkojen näkökulmasta.
3.3.4.2 Canadeanin riippumattomat tutkimukset ennen yrityskeskittymää
(125) Canadean laatii vuosiraportteja, joissa on analyyseja eri juomasegmenteistä. Komissio on saanut kolmansilta osapuolilta raportteja, jotka koskevat kolmea neljästä merkityksellisestä segmentistä: mehuja, hedelmänmakuisia juomia ja teejuomia. Nestemäisistä meijerituotteista ei ole riippumatonta Canadeanin raporttia (erään toisen yrityksen, PCI:n, tekemää riippumatonta tutkimusta analysoidaan jäljempänä).
(126) Canadeanin laskelmat PET:n yleistymisestä vuonna 2000 mehusegmentillä esitetään taulukossa 7. Ne kuvaavat vuoden 2000 tilannetta, eivätkä ne sisällä kasvuennusteita. On tärkeää huomata, että PET:tä ei esiintynyt Euroopassa mehusegmentillä vuonna 2000 (se on nyt ilmestynyt sinne) ja että Euroopassa on valtava kasvupotentiaali, jos muiden alueiden esimerkkiä noudatetaan.
Taulukko 7
Eri pakkausten osuudet
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Canadean Global Juice and Nectar Report 2000
(127) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väitti 3 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä vastineessaan, että kehitys muilla alueilla, kuten Pohjois-Afrikassa ja Australaasiassa, ei ollut merkityksellinen Euroopan markkinoiden analyysissa. Tetra väitti, että Yhdysvaltain kokemus PET:hen pakatusta mehusta ei ollut kuvaava laajalle levinneen kuumatäytön takia, sillä eurooppalaiset kuluttajat eivät hyväksy kuumatäyttöä makuseikkojen takia. Komissio on kuitenkin havainnut, että kuumatäyttöä käytetään paljon joillakin Euroopan markkinoilla, kuten Saksassa. Joka tapauksessa viimeaikainen kehitys aseptisessa PET-täytössä runsashappoisten juomien kohdalla (Tetra myöntää tämän olevan mahdollista, toisin kuin vähähappoisten juomien kohdalla) tarkoittaa, että aseptisella täytöllä voidaan kuumatäyttöä paremmin ottaa huomioon eurooppalaisten mieltymys aseptisesti pakattuihin nesteisiin.
3.3.4.3 PCI:n tutkimus "The Potential for PET in the Packaging of Liquid Dairy Products" (2001) (jäljempänä "PCI:n tutkimus")
(128) PCI toteaa, että PET voi PET-pullojen aseptisen täyttämisen alalla tapahtuneen kehityksen takia tarjota vaihtoehdon aseptiselle kartongille ja lisätä näin merkittävästi mahdollisuuksiaan meijerituotteiden markkinoilla, jolloin sitä voidaan ryhtyä käyttämään muuallakin kuin jäähdytysjakelujärjestelmien kautta myytävän vähän aikaa säilyvän tuoreen maidon pakkaamisessa(50). PCI:n mukaan vakiomallinen PET tarjoaa jonkinlaisen suojan ja siinä on riittävä sulku vähän aikaa säilyville tuotteille. Kun tarvitaan pitkä säilyvyys, on käytettävä muita pakkaustyyppejä (kuten kartonkipakkauksia, joissa on suojakerros, tai muovipulloja, joissa on sulkukerros). Vaihtoehtoisesti PET:n UV-sulkua voidaan parantaa lisäämällä siihen patentoituja UV-sulkuyhdisteitä tai keltaruskea väri.
(129) Pitkän säilyvyyden takaavien pakkausten avulla tuotemerkin haltijat voivat täyttää PET-pullot suuria määriä käsittelevissä keskitetyissä laitoksissa ja kuljettaa ne myymälöihin laajalle alueelle. Pakkaukset siis täyttävät nykyaikaisen meijeriteollisuuden vaatimukset. PCI ei kuitenkaan ennusta PET:n saavan jalansijaa valkoisen maidon markkinoiden massatuoteosassa. "Emme usko, että PET onnistuu kovin hyvin korvaamaan nykyisiä pakkauksia - pääasiassa kartonkipakkauksia ja PE-HD:tä - tuoreen maidon perustuotealalla lähinnä siksi, että kyseessä on enimmäkseen hintaherkkä segmentti. Poikkeuksia kuitenkin on erityisesti Italiassa, jossa erikoistuotteiden Alta Qualita -segmentillä on suurelta osin jo siirrytty PET:hen. Italian esimerkki voi kertoa siitä, että muilla meijeriyhtiöillä, jotka pyrkivät erilaistamaan maustamattoman maidon valikoimaa, on mahdollisuuksia."(51)
(130) PCI:n tutkimuksessa todetaan, ettei PET todennäköisesti saa jalansijaa aseptisen maidon segmentillä, jonka osuus maitomarkkinoista on vähintään 45 prosenttia. Tätä ennustetta tehdessään PCI ei välttämättä ole ottanut huomioon kehitystä iskukuumennetun valkoisen maidon valosulkutekniikoissa. PCI myös osoittaa, että PET-pulloissa olevat meijerituotteet on jo tuotu markkinoille seuraavissa jäsenvaltioissa: Belgia, Alankomaat, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta. PCI ennustaa, että PET saa 9,2 prosenttia maustamattoman tuoreen maidon markkinoista Euroopassa vuoteen 2005 mennessä ja 25 prosenttia muiden maitopohjaisten juomien markkinoista. PCI:n mukaan "muiden maitopohjaisten juomien"(52) segmentti on "se nestemäisen maidon markkinoiden ala, jolla tapahtuu nopeaa kasvua Euroopassa ... Yksi viime aikojen menestyneimmistä uusista aloista on ollut maustetut maito- ja jogurttipohjaiset juomat"(53). PET:n kokonaiskulutuksen meijerituotteissa ennustetaan kasvavan Euroopassa 4000 tonnista 43000 tonniin vuoteen 2005 mennessä. PCI:n mukaan "tämä on realistinen laskelma"(54).
3.3.4.4 Warrick Research Report Packaging Markets (2000)(55) (jäljempänä "Warrickin raportti")
(131) Warrickin raportin eli toisen nestemäisten elintarvikkeiden pakkausalaa koskevan riippumattoman tutkimuksen mukaan maidon ja mehujen osuus aseptisesti pakattujen tuotteiden määrästä Länsi-Euroopassa on noin 80 prosenttia.
(132) Aseptisen maidon markkinat Länsi-Euroopassa ovat "kypsät - monissa tapauksissa hienoisessa laskussa. Aseptiset PET-järjestelmät näin ollen pikemminkin korvaavat muut pakkaustyypit kuin yleistyvät kysynnän kasvaessa(56). Entistä laajemman pakkausvalikoiman käyttö tarkoittaa, että yritykset käyttävät entistä todennäköisemmin aseptista täyttöä, sillä niiden ei tarvitse käyttää ainoastaan Brik-kartonkipakkauksia, jotka yleensä yhdistetään edullisiin tuotteisiin"(57).
(133) Mehumarkkinoilla "muovipullot uhkaavat pitkällä aikavälillä kartonkipakkauksia. Erikois- ja merkkituotteiden kasvava merkitys korostaa entistä enemmän pakkauksen suunnittelua, jolloin kartonkipakkausmalleja voidaan edistää laatutuotekäyttöön. Muodon, kaadettavuuden ja sulkimien jatkuva kehitys on tärkeää näillä markkinoilla. Kartonkijärjestelmissä on varmistettava, että niiden kustannusetu suuria määriä tuottavilla markkinoilla säilyy linjojen nopeutumisen, pakkauskustannusten alenemisen ja tehokkuuden parantumisen takia."(58)"Muovipulloihin pakattujen säilöntäaineita sisältävien mehujen menestys voi vaikuttaa aseptisten kartonkijärjestelmien kysyntään." "Mehusektorin mahdollisuudet riippuvat erilaisten pakkaustyyppien ja -mallien käyttöä tutkivista yrityksistä."(59)
(134) Esimerkiksi Ranskassa aseptisesti täytetyillä muovipulloilla (PET ja PE-HD) on nyt merkittävä osuus erikoistuotteisiin kuuluvan täysmehun markkinoista. Muovipulloilla on kuitenkin ollut vain vähäinen vaikutus muissa maissa pitkään säilyvien erikoistuotteiden alalla(60). Teesegmentillä "aseptinen PET on useimmilla markkinoilla todennäköisesti tärkein pakkaustyyppi, mutta kartonkipakkaukset ovat edelleen vallalla Saksassa"(61).
(135) Warrickin raportissa tehdään joitakin päätelmiä PET:n yleistymisestä "herkkien" tuotteiden aseptisilla markkinoilla. Warrick toteaa seuraavaa: "Muovipullot ovat kasvaneet nopeimmin nestemäisten elintarvikkeiden pakkausalalla, ja niiden ennustetaan olevan nopeimmin kasvava pakkaustyyppi kolmen seuraavan vuoden aikana. Suurin osa kasvusta tapahtuu PET-pulloissa, erityisesti nautintavalmiin teen kohdalla. PE-HD-pullojen osuus on nykyisin noin puolet pullojen käytöstä."(62) Nopeimmin kasvavat alat ovat viime vuosina olleet nautintavalmis tee sekä uudet juomat, kuten maustettu vesi ja urheilujuomat. Niiden ennustetaan olevan nopeimmin kasvavat alat myös lähivuosina(63).
(136) Warrickin raportissa ennustetaan aseptisen täytön lisääntyvän noin 50 prosenttia vuoteen 2003 mennessä. Suurin osa kasvusta tapahtuu PET:n kohdalla, sillä PET:n käyttö suurin piirtein kaksinkertaistuu noin 2 miljardiin pakkaukseen(64). Koko aseptisten markkinoiden arvo Euroopassa oli 4,5 miljardia euroa vuonna 1999. Tästä aseptisten kartonkipakkausten arvo oli yli 3,5 miljardia euroa vuonna 1999.
3.3.4.5 Analyytikkojen raportit: Pictet, "European Packaging Machinery", syyskuu 2000 (jäljempänä "Pictetin raportti")
(137) Pictetin raportissa ennustetaan PET:n voimakasta kasvua. Raportin mukaan "PET:n kysynnän ennustetaan kasvavan 10 prosenttia vuodessa"(65). "Tulevaa kasvua tukee voimakkaasti sellaisten sulkuominaisuuksiltaan parannettujen PET-pullojen käyttö, jotka voidaan täyttää happiherkillä tuotteilla"(66). "Koska kuluttajat vaativat yhä useammin maidon, mehujen ja kastikkeiden pakkaamista PET:hen, on erittäin tärkeää saada aseptinen täyttöratkaisu PET-pulloja varten."(67)
(138) Pictetin mukaan sulkuominaisuuksien viimeaikaisten parannusten ansiosta "PET:stä on nyt tulossa houkutteleva pakkausvaihtoehto muille happiherkille tuotteille, kuten maidolle ja hedelmämehulle, joilla on merkittävä markkinapotentiaali"(68). Pictet jatkaa: "Aseptisten kartonkipakkausten, joita käytetään nykyisin myös happiherkkiin tuotteisiin, ei pitäisi mielestämme vaikuttaa haitallisesti PET-astioiden houkutteleviin markkinanäkymiin. PET-astioilla on mielestämme selviä suhteellisia etuja aseptisiin kartonkipakkauksiin verrattuna (ks. jäljempänä oleva taulukko), ja odotamme muovin parantavan nopeasti asemiaan kartonkipakkausten kustannuksella."(69) "Odotamme mehukartonkipakkausten myynnin kasvun hidastuvan, kun mehuja pakataan yhä enemmän PET-pulloihin. (s. 15) Kun aseptisesta täytöstä tulee normi PET-pullottajien keskuudessa, pullojen täyttäminen happiherkillä nesteillä, kuten hedelmämehuilla, ei ole enää este."(70) Maidon osalta Pictet ennustaa "siirtymistä kartonkipakkaukset korvaaviin PET-pulloihin"(71).
3.3.4.6 Osapuolten ennusteet
(139) Sidel on tehnyt joitakin arvioita siitä, miten se ennustaa PET-markkinoiden kehittyvän. Sidel ennustaa asiakirjassaan Dossier de Presentation(72) hedelmämehujen, teejuomien ja isotonisten juomien vuotuisen kasvun olevan [...]*. Sidel ennustaa, että vuoteen 2005 mennessä PET:n myynti näillä tuotealueilla kasvaa [...]*. Sidel totesi vuosikokouksessaan(73), että mehujen, teejuomien ja isotonisten juomien segmenteillä oltiin "yhä enemmän siirtymässä PET:hen ... kartonki- ja lasiastioiden kustannuksella". Lisäksi Francis Oliver sanoi seuraavaa PET Planetille(74) antamassaan haastattelussa: "Ennustan, että PET-markkinat kaksinkertaistuvat lyhyessä ajassa ... Uusia sovelluksia ovat olut, maito, hedelmämehut ..." Tämän perusteella on selvää, että Sidelin näkemyksen mukaan yhteisillä tuotesegmenteillä käytetään tulevaisuudessa yhä enemmän PET:tä.
(140) Tetra ennustaa nopeaa kasvua aseptisilla PET-täyttömarkkinoilla (koneita myydään asiakkaille ainoastaan yhteisillä tuotesegmenteillä). Kolmen viime vuoden aikana asennettujen koneiden määrä ETA-alueella on noussut [70-80 prosenttia]*, ja kasvu oli suurinta vuonna 2000. Markkinoiden kasvun ennustetaan jatkuvan lähivuosina ja olevan [20-30 prosenttia]* vuodessa(75).
3.3.4.7 Markkinatutkimus
(141) Komission markkinatutkimus osoitti, missä määrin markkinatoimijat ennustivat PET:n käytön kasvavan tulevaisuudessa. Kolmansien näkemykset asiasta vaihtelevat suuresti alan, alkuperämaan ja PET:stä saadun kokemuksen mukaan. Esimerkiksi saksalaiset maidontuottajat pitivät lähitulevaisuuden kasvunäkymiä vähäisinä, kun taas Italiassa ja Belgiassa tuottajat olivat paljon optimistisempia. Myös jääteen tuottajat olivat erittäin optimistisia, ja he ennustivat PET:n kasvavan nopeasti kartongin kustannuksella.
(142) Markkinatoimijat odottivat yleisesti ottaen PET:n käytön merkittävää kasvua lyhyellä aikavälillä "herkissä" tuotteissa. Niistä toimijoista, jotka pystyivät arvioimaan PET:hen vuoteen 2005 mennessä pakattavien "herkkien" tuotteiden osuuden, komissio havaitsi, että PET:n osuuden arvioitiin olevan keskimäärin noin 40 prosenttia maidon, 30 prosenttia mehun, 40 prosenttia hedelmänmakuisten juomien ja yli 50 prosenttia jääteen pakkaamisessa. Ne vastaajat, jotka eivät pystyneet ennustamaan PET:n käytön täsmällistä osuutta tulevaisuudessa, esittivät komissiolle näkemyksiään tulevasta kasvusta. Eräs "herkkien" tuotteiden markkinoilla toimiva merkittävä yritys totesi seuraavaa: "Jos se olisi kustannustehokasta ja kuluttajat hyväksyisivät sen, kartongista PET:hen siirtymiseen olisi luultavasti kannustin niiden seikkojen takia, jotka nykyisin erilaistavat kartongin PET:stä; näitä ovat imago kuluttajien keskuudessa ja kuluttajien hyväksyntä, pakkausten erilaistaminen, vahvuus ja uudelleensuljettavuus." Toinen yritys totesi seuraavaa: "Uskomme, että hyvät happi- ja valosulkuominaisuudet tarjoavaa tekniikkaa on jo olemassa ja että PET kasvaa nopeasti neljällä mainitulla alalla."
(143) Komission tutkimus osoitti, että kolmannet osapuolet olivat erittäin innostuneita PET:n käytön tulevasta kasvusta, kun sulkutekniikan kehitys vakiintuu. Eräs SBM-koneiden toimittaja totesi, että "olemme erittäin vakuuttuneita siitä, että sulkutekniikan ansiosta PET pystyy lisäämään markkinaosuuttaan mehuissa kartonkiin verrattuna". Mikäli näin tapahtuu, useimmat vastaajat ennustivat PET:n käytön kasvavan nopeasti lähitulevaisuudessa kartongin kustannuksella sekä maidon että mehujen pakkaamisessa. PET:tä pidetään kilpailukykyisenä materiaalina sen etujen takia: näitä etuja ovat läpinäkyvyys, muovattavuus, helppokäyttöisyys, alhaiset kustannukset ja kierrätettävyys. Mikäli sulkutekniikka vakiintuu, merkittävä määrä markkinaosapuolia ennustaa PET:n saavan yli 50 prosenttia maito- ja mehumarkkinoista kartongin kustannuksella 4-5 seuraavan vuoden aikana. Eräs sulkutekniikan alalla toimiva merkittävä yritys ennusti, että kun sen tekniikan kustannukset laskevat edelleen ja PET:n valmistuksen (eli puhallusmuovauksen) taloudellisuus paranee, PET kilpailee tehokkaasti kartonkipakkausten kanssa ja tämä materiaali yleistyy huomattavasti kyseisellä segmentillä.
3.3.5 Päätelmä PET:n nykyisestä käytöstä ja kasvusta yhteisillä tuotesegmenteillä
(144) Edellä esitetyn perusteella komissio on tullut siihen tulokseen, että PET:n ja kartongin välillä on jo huomattavaa päällekkäisyyttä hedelmänmakuisten juomien sekä tee- ja kahvijuomien segmenteillä, joilla PET:n osuudet ovat jo 20 prosenttia ja 25 prosenttia. PET saa edelleen jalansijaa näillä segmenteillä kartongin kustannuksella(76). Varovainen arvio on, että jos PET saa 30 prosenttia kummallakin segmentillä vuoteen 2005 mennessä, PET:hen pakattaisiin 800 miljoonaa litraa tee- ja kahvijuomia (mukaan luettuina urheilujuomat) ja miljardi litraa hedelmänmakuisia juomia.
(145) Vaikka PET:n läsnäolo onkin nykyisin rajallista nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen alalla koko ETA-alueella, PET:n läsnäolo on merkittävä nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen alalla tietyissä jäsenvaltioissa, kuten Italiassa, Belgiassa, Alankomaissa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
(146) Sulkutekniikan ja aseptisen PET-täytön kehityksen ennustetaan kohentavan PET:n asemaa kullakin neljästä merkityksellisestä tuotesegmentistä. Komissio on arvioinut huolellisesti osapuolten vastineet ja ennusteet, kolmansien osapuolten tutkimukset, vastaukset markkinatutkimukseen sekä tekniikan kehityksen tarkastelun. Voidaan todeta, että PET kasvaa huomattavasti nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen segmentillä viiden seuraavan vuoden aikana.
(147) Komissio katsoo, että on realistista odottaa PET:n saavan vähintään 10-15 prosenttia tuoreen maidon markkinoista ja 25 prosenttia maustettujen ja muiden maitopohjaisten juomien markkinoista vuoteen 2005 mennessä. PET:n käyttö iskukuumennetun maidon (jonka osuus ETA-alueen maitomarkkinoista on noin 50 prosenttia) pakkaamisessa on epävarmaa, vaikka tarvittava valosulkutekniikka on olemassa. Kasvu riippuu vähähappoisten tuotteiden aseptisen täytön kehityksestä ja kustannusten alenemisesta. Komissio katsoo, että PET:llä on huomattava potentiaali ainakin pienillä aseptisen maidon erikoistuotteiden segmenteillä, kuten annospakkauksissa. Jos PET saa vähintään 15 prosenttia tuoreen maidon markkinoista, 25 prosenttia muiden maitopohjaisten juomien markkinoista ja vain prosentin iskukuumennetun maidon markkinoista vuoteen 2005 mennessä, PET:hen pakataan noin 3 miljardia litraa vuodessa (tämä on noin 9 prosenttia Euroopan nestemäisten meijerituotteiden markkinoista).
(148) Mehun osalta komissio ennustaa markkinatutkimuksen perusteella huomattavaa siirtymistä lasista PET:hen ja vähäisemmässä määrin kartongista PET:hen. Merkittävät juomayhtiöt ovat jo ottaneet käyttöön PET:hen pakatun mehun; näihin kuuluvat Minute Maid- ja Tropicana-merkit. Komissio uskoo, että on realistista odottaa PET:n saavan vähintään 20 prosenttia ETA-alueen mehumarkkinoista vuoteen 2005 mennessä; tällöin PET:hen pakattaisiin noin 2 miljardia litraa mehua. Määrä on vielä huomattavasti alempi kuin PET:n Pohjois-Amerikassa ja Australaasiassa saavuttama taso.
3.4 PET:n ja kartongin välinen kilpailu päällekkäisissä tuotteissa
(149) Koska kartonki ja PET ovat teknisesti korvattavissa eli kumpaankin materiaaliin voidaan pakata samoja tuotteita ja koska PET kasvaa yhteisillä tuotesegmenteillä, komissio on myös tutkinut, korvaavatko kartonki- ja PET-pakkausjärjestelmät toisensa siinä määrin, että niiden olisi katsottava kuuluvan kilpailuoikeuden analyysin kannalta samoille tuotemarkkinoille.
(150) Tetra on väittänyt, että vaikka näitä kahta materiaalia voidaan käyttää samojen tuotteiden pakkaamiseen, PET- ja kartonkipakkausjärjestelmät muodostavat erilliset tuotemarkkinat eikä toisen hinnoittelu rajoita toisen hinnoittelua. Tämä johtuu siitä, että tärkein peruste pakkausjärjestelmän valintaan on lopputuotteen, muodon, asemoinnin ja kohteena olevan kuluttajaryhmän erilaistaminen markkinoinnissa.
3.4.1 Kilpailu vähittäismarkkinoilla
(151) Tetra on väittänyt, että juomayhtiöt käyttävät PET:tä yleensä erikoistuotteisiin ja säästävät kartongin hintatietoisille kuluttajille tarkoitettuihin pienen katteen paljoustuotteisiin. Näin ollen Tetran mukaan PET ja kartonki kohdennetaan eri kuluttajaryhmille eivätkä ne kilpaile vähittäismarkkinoilla. Tetra on tukenut väitettään esimerkeillä, joiden mukaan saman valintamyymälän oman merkin sama tuote (appelsiini- tai omenamehu) oli johdonmukaisesti kalliimpaa PET-pulloissa kuin kartonkipakkauksissa.
(152) Markkinatutkimus vahvisti ilmoituksen tehneen osapuolen näkemyksen vain osittain. Komissio havaitsi, että PET:tä on käytetty markkinointivälineenä tuotaessa erikois- ja merkkituotteita markkinoille. Komissio kuitenkin havaitsi, että PET:tä käytetään myös pienen katteen tuotteissa, kuten valkoisessa maidossa, tuoreessa maidossa, jonka osuus on lähes 50 prosenttia ETA-alueen meijerituotteiden markkinoista, ja vähäisemmässä määrin aseptisessa maidossa. PET on jo saanut 10 prosenttia tuoreen maidon markkinoista Italiassa, jossa sitä myydään samaan vähittäishintaan kuin kartonkiin pakattua maitoa. Mikään ei estä juomayhtiöitä käyttämästä PET:tä erilaisissa yksinkertaisissa muodoissa muihin kuin erikoistuotteisiin, kun PET vakiintuu markkinoilla ja pakkauskustannukset laskevat edelleen. Itse asiassa, kuten eräs analyytikko toteaa, "analyysimme PET:n markkinoista osoittaa selvästi, että PET:llä on sekä markkinointietuja että taloudellisia etuja joukkokulutuksen markkinoilla"(77).
(153) Tutkimus paljasti myös, että kartonkia käytetään erikois- ja merkkituotteissa ja että näillä segmenteillä PET olisi luultavasti suora kilpailija. Myös kartonkitekniikan uusi kehitys on johtanut ja johtaa edelleen entistä erilaistetumpiin kartonkimuotoihin, jotka saattavat tarjota suoran markkinointivaihtoehdon erikois- ja merkkituotteille. Esimerkiksi Twiningsin jääteetuotteita myydään nykyisin pyöreissä "tölkkimäisissä" kartonkiastioissa.
(154) Näin ollen voidaan todeta, että vaikka kartonki ja PET eivät ole kuluttajatasolla täysin korvaavia tuotteita, kumpikin voidaan kohdentaa samoille kuluttajaryhmille ja kumpikin tarjoaa vaihtoehdon kaikilla yhteisillä loppukäyttötuotesegmenteillä, ja että PET pystytään joka tapauksessa hyvin kohdentamaan sellaisiin erikoistuotteisiin, jotka on aiemmin pakattu kartonkiin.
3.4.2 Kysyntäjousto PET- ja kartonkipakkausjärjestelmien välillä
(155) Tetra on todennut, että pakkausvalintaan vaikuttavat useat tekijät, mukaan luettuina nesteen ja pakkausten fyysiset ominaisuudet, pakkausten koko ja muoto, kuluttajien käsitykset juoman ja pakkauksen luonteesta sekä tuotemerkkikonseptit. Nämä monet tekijät tarkoittavat, että juomia markkinoidaan yleensä monenlaisissa pakkauksissa kuluttajien erilaisten tarpeiden tyydyttämiseksi ja että eri juomia pakataan moniin eri pakkausmateriaaleihin.
(156) Tämä on tietyssä määrin vahvistettu markkinatutkimuksessa. Vastineet ja komission keräämät tiedot osoittavat, että eri pakkausmateriaalien välisen korvattavuuden asteen arviointi on monimutkainen tehtävä ja monta parametriä on otettava huomioon. Esimerkiksi pakkauskustannusten vertailuissa on suuria eroja käytetyn pakkauskoon mukaan.
(157) PET:n suhteellisia kustannuksia on jo käsitelty edellä IV.3.3.2 jaksossa. Tetra totesi, että suhteellisista kustannuksista huolimatta juomayhtiön tärkein peruste pakkausmateriaalin ja samalla pakkausjärjestelmän valintaan on markkinoiden erilaistaminen ja kuluttajien mieltymys. Markkinatutkimus vahvisti ilmoituksen tehneen osapuolen näkemyksen vain osittain. Markkinatoimijoilta kysyttiin esimerkiksi, siirtyisivätkö ne kartonkipakkausjärjestelmästä PET-pakkausjärjestelmään ja päinvastoin, jos toisen pakkausjärjestelmän kustannukset nousisivat pysyvästi pienen prosenttimäärän (5-10 prosenttia). Markkinaosapuolten enemmistö vahvisti, että tällaisilla pienillä hinnankorotuksilla ei olisi merkittävää vaikutusta niiden pakkausjärjestelmän valintaan. Tämä väite luonnollisesti korostuu verrattaessa yksittäisiä laitteita, jotka muodostavat vain osan koko pakkausjärjestelmästä (on esimerkiksi arvioitu, että SBM-koneen kustannusten osuus koko PET-täyttölinjan kustannuksista on 20-40 prosenttia).
(158) Markkinatutkimus kuitenkin paljasti myös, että vaikka kustannukset eivät ole ensisijainen tekijä etenkään pakkausjärjestelmän valinnassa, koska kuluttajat eivät pidä näitä kahta pakkausta täysin korvaavina tuotteina, ne ovat silti merkittävä tekijä. Monet vastaajat ilmoittivat, että jo 20 prosentin hinnankorotus saisi ne siirtymään vaihtoehtoiseen pakkausjärjestelmään. Tutkimus myös osoitti, että siirtyminen olisi lähinnä yksisuuntaista siirtymistä kartonkipakkausjärjestelmistä PET-pakkausjärjestelmiin eikä päinvastoin. Tämä ei ole yllättävää, sillä PET:tä pidetään nykyaikaisempana materiaalina, jota kuluttajat yleisesti ottaen suosivat kaikkien muiden tekijöiden (mukaan luettuna hinta) pysyessä ennallaan.
3.4.3 Siirtymiskustannukset
(159) Markkinatutkimus on osoittanut, että asiakkaat olisivat haluttomia siirtymään asennetuista kartonkipakkauslinjoista uusiin PET-linjoihin ilman merkittäviä hintaeroja (selvästi yli 5-10 prosenttia) tai pakottavaa kuluttajien kysyntää. Tämä väite ei koske uusia laitteistoja, jotka otetaan käyttöön joko lisäkapasiteetin takia tai vanhojen linjojen tullessa elinkaarensa päähän (PET- ja kartonkilinjoilla on yleensä noin 7-10 vuoden elinkaari). Siirtymiskustannuksetkaan eivät ole este, vaikka ne ovat suhteellisen korkeat. Uuden PET-linjan perustaminen maksaa vakiomallisen linjan noin 1,5 miljoonasta eurosta suuritehoisen aseptisen linjan noin 7 miljoonaan euroon.
3.4.4 Tarjonnan korvattavuus
(160) Komissio on samaa mieltä ilmoituksen tehneen osapuolen näkemyksestä, jonka mukaan kartonkipakkausjärjestelmien ja SBM-koneiden mekaaniset konseptit ovat hyvin erilaisia ja että tekniikka ei ole siirrettävissä. Kartonkipakkauskonetta ei voida muuttaa tuottamaan PET-pulloja eikä päinvastoin. Sekä Tetra että sitä pienempi kilpaileva kartonkipakkausten toimittaja SIG ovat pystyneet saamaan jalansijan PET-markkinoilla pikemminkin hankinnoilla kuin hyödyntämällä omaa senhetkistä kartonkipakkaustekniikkaansa.
(161) Vaikka komissio onkin samaa mieltä siitä, ettei ole sellaista riittävää tarjonnan korvattavuutta, joka itsessään olisi osoitus yksistä tuotemarkkinoista, se ei voi hyväksyä Tetran väitettä, jonka mukaan kyseiset kaksi alaa ovat niin erilaisia, ettei yhden alan taitotiedosta ole mitään hyötyä toisella alalla. Tämä koskee erityisesti aseptista tekniikkaa. Tetra väittää, että vaikka aseptinen tekniikka on ollut tärkeä tekijä kartonkipakkausten menestyksessä (valtaosa käytettävistä kartonkipakkauksista on aseptisia), tällä ei ole ollut mitään merkitystä PET:ssä (alle 0,5 prosenttia PET-pulloista on aseptisia). Syynä aseptisen tekniikan vähyyteen PET-pulloissa on, että PET-pulloja on käytetty tuotteissa, joissa ei tarvita aseptista täyttöä (esimerkiksi hiilihapotetut virvoitusjuomat). Jotta PET voisi lisätä läsnäoloaan uusilla tuotesegmenteillä, aseptinen täyttö on kuitenkin keskeinen tekijä sen menestyksessä. Aseptinen taitotieto on siis tärkeä tekijä, joka voi olla siirrettävissä kartonkialalta PET-alalle.
3.4.5 Kilpailevatko PET:tä käyttävät pakkausjärjestelmät muiden pakkausjärjestelmien kanssa?
(162) Sekä PET:tä että kartonkia pystytään käyttämään ja käytetään pakkaamiseen neljällä merkityksellisellä tuotesegmentillä (nestemäiset meijerituotteet, mehut, hedelmänmakuiset juomat, tee- ja kahvijuomat), jotka kattavat lähes kaikki kartonkiin pakatut tuotteet. PET:n käyttö siis todennäköisesti kasvaa tulevaisuudessa, kun PET vie tietyssä määrin kartongin markkinaosuutta. Tässä 3.4 jaksossa esitetyistä syistä ja erityisesti siksi, että hinnan ja kysynnän ristijousto näiden kahden järjestelmän välillä ei nykyisin ole riittävän suurta, voidaan kuitenkin todeta, että ne eivät kuulu kilpailuoikeuden analyysin kannalta samoille tuotemarkkinoille, vaikka joitakin hintaa rajoittavia sivuvaikutuksia näyttääkin esiintyvän.
(163) Näin ollen voidaan todeta, että markkinoiden määrittelyn kannalta kartonkipakkausjärjestelmät ja PET-pakkausjärjestelmät (ja samalla kartonkipakkauslaitteet ja PET-pakkauslaitteet) muodostavat erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat. Voidaan myös todeta, että vaikka näiden kahden järjestelmän välinen korvattavuus ei nykyisin ole markkinoiden määrittelyn kannalta riittävää tehokkuudeltaan ja välittömyydeltään (eli ne ovat heikosti korvaavia tuotteita), tilanne voi muuttua tulevaisuudessa, kun PET:n sulkutekniikka kehittyy ja PET:n ja kartongin kustannukset lähentyvät toisiaan. Ei siis voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että nämä markkinat voivat tulevaisuudessa lähentyä siinä määrin, että ne kuuluisivat kilpailuoikeuden kannalta samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille. Kun lisäksi otetaan huomioon näiden kahden pakkausjärjestelmän läsnäolo samalla nestemäisten elintarvikkeiden pakkausalalla, niiden yhteiset tuotesegmentit, asiakaskunta ja aseptisen tekniikan lisääntyvä käyttö, ne kuuluvat kaksille hyvin läheisille markkinoille. Näiden kahden järjestelmän välistä vuorovaikutusta on analysoitava lähemmin määräävän markkina-aseman arviointivaiheessa V jaksossa.
(164) Kun on todettu, että edellä mainitut kaksi pakkausjärjestelmää kuuluvat erillisille mutta hyvin läheisille tuotemarkkinoille, on analysoitava, onko kummankin pakkausjärjestelmän yksittäisille laitteille olemassa erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat. Markkinoiden analyysissa otetaan erityisesti huomioon yhteiset loppukäyttötuotteet (nestemäiset meijerituotteet, mehut, hedelmänmakuiset juomat sekä tee- ja kahvijuomat) ja myös aseptisten ja ei-aseptisten tuotteiden välinen ero.
4. PET-PAKKAUSJÄRJESTELMÄT
4.1 SBM-koneet
(165) SBM-koneita käytetään PET-aihioiden tai PET-hartsin muuntamiseen valmiiksi PET-pulloiksi. SBM-koneita on saatavana monta eri mallia. SBM-koneen teho, joka mitataan pulloina tuntia kohti, vaihtelee 1000 pullosta 50000 pulloon tuntia kohti. Useimmat markkinoilla olevat SBM-koneet ovat vakiomallisia SBM-koneita, jotka tuottavat aihioista tyhjiä vakiomallisia PET-pulloja. On kuitenkin myös erikoismallisia SBM-koneita, jotka tuottavat aihiot ja sitten puhallusmuovaavat ne yhtenä toimenpiteenä (yksivaiheiset koneet), SBM-koneita, jotka tuottavat kuumatäyttömenetelmällä täytettäviä PET-pulloja (näiden pullojen on oltava paksumpia, jotta ne kestäisivät pakattavan nesteen lämmön), laajasuisia SBM-koneita, jotka tuottavat pulloja marmeladia ja kastikkeita varten, valikoivaa kuumennusta käyttäviä koneita, joilla valmistetaan pesuaine- ja sampoopulloja, ja lopuksi Combi-tyyppisiä SBM-koneita, joissa pullon puhallus ja täyttö on yhdistetty samaan koneeseen.
4.1.1 Pieni- ja suuritehoiset SBM-koneet
(166) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että SBM-koneiden markkinat voidaan jakaa pieni- ja suuritehoisten koneiden markkinoihin sen perusteella, mikä on pullojen määrä tuntia kohti. Pienitehoisilla SBM-koneilla tarkoitetaan koneita, joiden teho on pienempi kuin 8000 pulloa tuntia kohti, kun taas suuritehoisten SBM-koneiden teho on suurempi kuin 8000 pulloa tuntia kohti. Kumpikin osapuoli toimii pienitehoisten koneiden segmentillä, mutta vain Sidel toimii suuritehoisten koneiden segmentillä. Tetra on sitä mieltä, että muunlainen jaottelu näiden kahden ryhmän eli suuri- ja pienitehoisten koneiden välillä ei ole tarkoituksenmukainen eikä välttämätön ETA-alueen kilpailuedellytysten analyysissa.
(167) Suuri- ja pienitehoisten SBM-koneiden välillä on merkittäviä eroja, joiden takia komissio on tullut siihen tulokseen, että ne kuuluvat erillisille tuotemarkkinoille. Kysynnän kannalta asiakas, jolla on tietty tarve, ei selvästikään voi pitää pieni- ja suuritehoisia koneita keskenään vaihdettavissa olevina. Suuritehoisissa koneissa voidaan käyttää ainoastaan tiettyä tekniikkaa (kiertotekniikka), kun taas pienitehoisissa koneissa voidaan käyttää sekä kiertotekniikkaa että vähemmän monimutkaista lineaaritekniikkaa(78). Kaikki SBM-koneiden toimittajat eivät pysty toteuttamaan kaikkia tehoja. Suuritehoiset koneet vaativat paljon kehittyneempää tekniikkaa, joten tarjonnan korvattavuutta ei itse asiassa ole. Pienitehoisten SBM-koneiden toimittaja ei pysty tuottamaan suuritehoisia SBM-koneita. Suuritehoisten koneiden alalle pääsyn esteet ovat paljon suuremmat kuin pienitehoisten koneiden alalle pääsyn esteet teknisten vaatimusten takia ja siksi, että kaikki toimittajat eivät pysty tuottamaan suuritehoisia koneita.
(168) Komission tutkimus on vahvistanut eron pieni- ja suuritehoisten koneiden välillä, sillä vastaajien ylivoimainen enemmistö vahvisti ilmoituksen tehneen osapuolen väitteen, jonka mukaan suuri- ja pienitehoiset SBM-koneet muodostavat erilliset tuotemarkkinat.
4.1.2 Yksivaiheiset ja kaksivaiheiset SBM-koneet
(169) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että yksivaiheisten ja kaksivaiheisten koneiden välillä ei ole eroa. Yksivaiheisessa prosessissa koko PET-pullon tuotanto hartsista aina lopulliseen PET-pulloon asti tapahtuu yhdessä integroidussa koneessa. Kaksivaiheisessa prosessissa tuotantoprosessi jakautuu ensiksi PET-aihioiden tuotantoon ruiskuvalukoneissa ja toiseksi aihioiden muuntamiseen valmiiksi PET-pulloiksi SBM-koneessa. Yksivaiheisia koneita käytetään ainoastaan pienitehoisten koneiden segmentillä. Tetra on sitä mieltä, että yksivaiheiset ja kaksivaiheiset koneet kilpailevat ainakin joissakin sovelluksissa pienitehoisten koneiden segmentillä. Komissio on sitä mieltä, ettei tällä erolla ole merkittävää vaikutusta nyt esillä olevan toimenpiteen analyysissa.
4.1.3 Kuumatäyttöä käyttävät SBM-koneet, laajasuiset koneet ja valikoivaa kuumennusta käyttävät koneet
(170) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää vielä, ettei kuumatäyttöön tai pastörointiin tarkoitettuja pulloja valmistaville SBM-koneille ole erillisiä markkinoita. Tällaisten koneiden markkinat ovat erittäin pienet ETA-alueella, sillä prosesseja käytetään harvoin. Sidel tarjoaa, toisin kuin Tetra, tällaista konetta kaupallisesti, mutta se on kolmen viime vuoden aikana [...]* myynyt [...]* ETA-alueella yhteensä [...]* SBM-koneesta. Näin ollen ilmoituksen tehnyt osapuoli katsoo, ettei kuumatäyttöön tarkoitettuja pulloja valmistavia SBM-koneita olisi pidettävä erillisinä tuotemarkkinoina. Sama koskee laajasuisia koneita ja valikoivaa kuumennusta käyttäviä koneita.
(171) Näillä eroilla ei ole merkittävää vaikutusta tämän toimenpiteen analyysiin, sillä Tetra ei toimi kuumatäyttöä käyttävien, laajasuisten tai valikoivaa kuumennusta käyttävien koneiden markkinoilla, ja näitä koneita käytetään rajallisesti ETA-alueella. Tämän toimenpiteen analyysissa ei siis ole tarpeen määritellä erillisiä markkinoita kuumatäyttöä käyttäville, laajasuisille tai valikoivaa kuumennusta käyttäville koneille.
4.1.4 Combi-koneet
(172) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, ettei Combi-koneille ole erillisiä markkinoita, sillä ne vastaavat SBM-koneen ja täyttökoneen yhdistelmää, joka on saatavilla kokonaisratkaisuna muilta toimittajilta tai jonka asiakas voi itse koota.
(173) Combi-koneissa yhdistetään puhallusmuovaus, täyttö ja korkitus yhteen koneeseen. Pulloja ei tarvitse kuljettaa, varastoida tai huuhdella. Combi-kone vie vähemmän tilaa ja vaatii vähemmän henkilöstöä kuin perinteinen PET-linja, johon kuuluu erillinen SBM-kone, kuljetin, täyttökone ja korkituskone. Sidelillä on seuraavat Combi-konetyypit: Combi SRS hiilihapottomalle vedelle, Combi SRG hiilihapotetuille virvoitusjuomille, Combi SRU (ultrapuhdas) "herkille" tuotteille (mehut ja nestemäiset meijerituotteet) ja Combi SRA "herkkien" tuotteiden aseptiseen pakkaamiseen.
(174) Combi-kone on Sidelin vuonna 1999 käyttöön ottama innovaatio. Sidel on toistaiseksi myynyt [...]* Combi-konetta ja [...]* aseptista Combi-konetta [...]*. Tetra huomauttaa vastauksessaan, että myös Sidelin kilpailijat Krones ja Procomac/Sipa ovat kehittäneet vastaavia koneita (BLOC ja SYNCRO) ja että Procomacin/Sipan kone on saatavana myös aseptisena. Koska Combi-kone on suhteellisen tuore innovaatio, on vaikea arvioida, pitävätkö asiakkaat sitä vakiomallisia PET-linjoja korvaavana tuotteena siinä määrin, että Combi-konetta olisi pidettävä osana SBM-koneiden markkinoita ja/tai PET-täyttökoneiden markkinoita. On myös joitakin viitteitä siitä, että Combi-kone voi muodostaa erilliset tuotemarkkinat. Kysynnän kannalta Combi-kone tarjoaa tiettyjä ominaisuuksia ja etuja, joiden takia se on ihanteellinen tietyille asiakkaille. Sidelin myynninedistämisaineiston mukaan Combi-koneella on seuraavat edut: lattiapinta-alan säästö (jopa 50 prosenttia pienempi lattiapinta-ala kuin perinteisessä PET-linjassa), merkittävä sterilointi- ja huuhteluliuoksen säästö, alentuneet työvoimakustannukset (yksi koneenkäyttäjä voi vastata koko linjasta), huomattavasti entistä parempi täyttöhygienia, entistä pienempi saastumisriski (ei saastumisriskiä puhallusmuovauksen ja täytön välillä). Tetra väittää vastauksessaan, että Kronesin ja Procomacin/Sipan koneilla on oleellisesti samat edut. Tetra väittää, että Combi-koneessa on SBM-komponenttiin perustuva vakionopeus verrattuna vakiomalliseen täyttökoneeseen, joka toimii nopeammin pieniä pulloja täytettäessä. Tetran mukaan Combi-koneella voi myös olla suurempi seisokkiriski koko järjestelmässä, jos yksi komponentti pettää. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että Combi-kone on edullisempi kuin erillisen SBM-koneen ja täyttökoneen yhdistelmä. Näin ollen esimerkiksi Combi-koneen pienet hinnankorotukset eivät saisi asiakkaita siirtymään perinteisiin PET-linjoihin.
(175) Edellä esitetyn perusteella voidaan kuitenkin todeta, että nyt esillä olevan toimenpiteen analyysissa ei ole tarpeen määritellä Combi-koneiden erillisiä markkinoita.
4.1.5 Loppukäytön erottelu SBM-koneiden markkinoilla
(176) Ilmoituksen tehnyt osapuoli vastustaa jyrkästi sellaista SBM-koneiden markkinoiden analyysia, jossa otetaan huomioon loppukäyttötuotteet. Tetra väittää, että SBM-koneet eivät ole loppukäyttökohtaisia, niitä myydään kaikkiin juomayhtiöihin loppukäyttösovelluksesta riippumatta ja SBM-koneiden toimittaja ei edes tiedä käyttötarkoitusta tai nykyistä käyttöä tai sitä, aiotaanko SBM-koneen tuottamat pullot täyttää aseptisesti vai ei(79).
(177) Komissio ei ole samaa mieltä Tetran väitteestä. Pitää paikkansa, että valtaosa SBM-koneista on "yleiskäyttöisiä". Joka tapauksessa sellainen PET-pakkauslinja, josta SBM-kone on vain yksi komponentti, räätälöidään yleensä asiakkaan pakkaamiin tuotteisiin. Tällä on vielä suurempi merkitys "herkissä" tuotteissa, jotka vaativat sulkuominaisuuksia ja jotka steriloidaan ultrapuhtaissa oloissa. On olemassa myös erityisiä loppukäyttöön tarkoitettuja SBM-koneita tuotteille, jotka kuumatäytetään tai täytetään aseptisesti Combi-koneessa. Näin ollen erityisesti "herkkien" tuotteiden vaatimukset sanelevat PET-linjan erityisominaisuudet, joiden takia vakiomallinen PET-linja ei ole "herkkien" juomien tuottajien tarpeisiin riittävä korvaava tuote. Esimerkiksi hiilihapotetuille juomille suunniteltu Sidelin Combi SRS G -kone ei voi olla korvaava tuote sellaiselle juomien tuottajalle, joka haluaa pakata mehuja. Tähän sovellukseen olisi käytettävä aseptista Combi SRA -konetta.
(178) Joka tapauksessa kyseessä olevan tuotteen selkeä asiakasryhmä voi muodostaa kapeammat, erilliset tuotemarkkinat, joilla tällaiseen ryhmään saatetaan kohdistaa hintasyrjintää. Tämä tapahtuu yleensä silloin, kun täytetään kaksi ehtoa: a) myyntihetkellä voidaan selvästi osoittaa, mihin ryhmään yksittäinen asiakas kuuluu, ja b) asiakkaiden välinen kauppa tai kolmansien osapuolten toimiminen välittäjinä ei ole mahdollista(80).
(179) Nämä vaatimukset täyttyvät. Tetra esimerkiksi toteaa ilmoituksessa, että SBM-koneiden toimittajat "räätälöivät koneet usein yksittäisten asiakkaiden toiveiden mukaan"(81). Itse asiassa SBM-koneiden toimittajat, ja erityisesti Sidel, joka on ylpeä asiakaskeskeisestä lähestymistavastaan, työskentelevät tiiviisti asiakkaidensa kanssa räätälöidäkseen PET-pakkauslinjat näiden erityistarpeisiin. Sidel työskentelee tiiviisti asiakkaan kanssa suunnitellakseen tarvittavat muotit (jotka antavat pullolle sen lopullisen muodon) ja testaa pulloa todellisissa oloissa testauskeskuksessaan Le Havressa. Sidelin markkinointiesitteessä "The World of PET" selvitetään mahdollisille asiakkaille seuraavaa: "Kun etsit yhteistyökumppania koko PET-tuotantolinjaan, Sidel on paras valinta. Luotamme älykkään tuotantolinjan konseptiin, joka perustuu vuonohjaukseen. Tämä tarkoittaa, että Sidel tarjoaa sinulle räätälöidyn kokonaisratkaisun sinun tuotteesi, sen pakkauksen ja toivotun tehon perusteella."(82)
(180) Sitä paitsi kaikki SBM-koneiden tilaukset tehdään tarjouskilpailujen perusteella. Kunkin koneen myynti on tulos neuvotteluista, joissa yksittäiselle asiakkaalle myönnetään joskus huomattavia alennuksia listahinnoista. Komission tutkimus osoitti, että Sidel on toisinaan myöntänyt yksittäisille asiakkaille alennuksia, joiden suuruus on jopa [...]* listahinnasta. Tetra toteaa ilmoituksessa, että "hinta neuvotellaan usein yksittäisen asiakkaan toimenpidettä koskevien erityistarpeiden perusteella"(83). Komissio näin ollen uskoo, että SBM-koneiden toimittajalla on myyntihetkellä hyvin täsmällistä tietoa siitä, miten ja mihin lopputuotteeseen konetta käytetään. Myöskään ne muotit, jotka toimitetaan SBM-koneen kanssa ja suunnitellaan nimenomaisesti kutakin yksittäistä asiakasta varten, eivät ole yleiskäyttöisiä.
(181) Itse asiassa Sidel pystyi yksilöimään vuonna 2001 loppukäytön useimmissa niistä SBM-koneita koskeneista tarjouksista, joissa se ei voittanut tarjouskilpailua. Tetra on komissiolle antamissaan vastineissa pystynyt myös yksilöimään täsmällisesti, mihin käyttötarkoitukseen sen asiakkaat käyttävät hankkimaansa SBM-konetta. Loppukäytön yksilöiminen on mahdollista erityisesti niillä loppukäyttömarkkinoilla, joilla myös kartonkia käytetään pakkausmateriaalina. Ne SBM-koneiden asiakkaat, jotka haluavat pakata esimerkiksi nestemäisiä meijerituotteita tai mehua, on helppo yksilöidä, ja komissio löysi vain muutaman tällaisen kumpaakin loppukäyttötuotetta pakkaavan asiakkaan. Myös Tetra pystyi yksilöimään SBM-asiakkaan loppukäytön perusteella, ja se antoi tietoja komissiolle(84).
(182) Lopuksi toimiminen SBM-koneiden välittäjänä on käytännössä mahdotonta. Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että käytetyille SBM-koneille on olemassa markkinat, joilla välittäminen voisi tapahtua. Komission markkinatutkimus kuitenkin osoitti, että käytettyjen SBM-koneiden markkinoihin kuuluu yleensä vanhentuneen tekniikan myynti, ja markkinat ovat erittäin pienet, joten ne eivät estä hintasyrjintää. Käytettyjen koneiden markkinat koostuvat lähinnä 10-15 vuotta vanhoista koneista, jotka myydään Itä- tai Kaakkois-Eurooppaan. Kysyntään liittyvät näkökohdat viittaavat siis siihen, että SBM-koneiden tuottaja saattaa harjoittaa hintasyrjintää erilaisten käyttötarkoitusten perusteella.
(183) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että loppukäyttöön perustuva hintasyrjintä on mahdollista SBM-koneiden valmistajien kohdalla. Tetran taloudelliset neuvonantajat ovat yrittäneet torjua nämä perustelut tutkimalla Sidelin mahdollisuutta harjoittaa hintasyrjintää SBM-koneen loppukäytön perusteella. Tetran taloudelliset neuvonantajat tutkivat, onko loppukäyttöön perustuvasta hintasyrjinnästä olemassa aiempia todisteita, ja todettiin, ettei ollut todisteita siitä, että Sidelin suuritehoisista koneista saama kate olisi vaihdellut loppukäytön perusteella(85). Komissio kuitenkin tutki käytetyn regressioanalyysin ja havaitsi, ettei arvio ollut vankka(86). Tehdessään omaa arviotaan osapuolten toimittamien tietojen ja mukaan otettujen uusien riippumattomien muuttujien(87) perusteella [tietoja Sidelin hinnoittelupolitiikasta]*. Osapuolet esittivät lisäperusteluja suullisen käsittelyn jälkeen. Komissio kuitenkin katsoo, että sen päätelmä on edelleen perusteltu.
4.1.6 SBM-koneiden nopeus loppukäyttösegmenteillä
(184) Tetra väitti vastauksessaan, että jos loppukäytön erottelu olisi tarkoituksenmukaista, se olisi rajattava pienitehoisten ja teholtaan keskisuurten koneiden markkinasegmenteille. Tetran mukaan komission olisi tehtävä tärkeä ero "herkkien" juomien segmenteillä tapahtuvan SBM-koneiden käytön osalta. Tetran mukaan SBM-koneet, joilla valmistetaan "herkkien" juomien pakkaamiseen käytettäviä pulloja, ovat enimmäkseen pienitehoisia koneita (alle 8000 pulloa tuntia kohti) tai korkeintaan keskinopeita koneita (8-15000 pulloa tuntia kohti). Tetra perustelee tätä sillä, että "herkät" juomat ovat nykyisin kapean erityisalan juomia, joten juomayhtiöiden on käytettävä pienitehoisia koneita vähäisen kysynnän tyydyttämiseksi.
(185) Komissio ei voi olla samaa mieltä Tetran väitteestä. Ilmoituksen tehneen osapuolen vastauksessaan(88) antamat tiedot osoittavat, että itse asiassa ETA-alueella "herkkiin" juomiin (mehut) käytettyjen SBM-koneiden keskinopeus vuosina 1995-2000 oli suurempi kuin 8000 pulloa tuntia kohti ja että nopeus oli enimmillään 19600 pulloa tuntia kohti. Tällöin kaikki nämä SBM-koneet olisi luokiteltava suuritehoisiksi koneiksi. Lisäksi se seikka, että "herkkien" tuotteiden tuottajat käyttävät pienitehoisia koneita ottaessaan alun perin käyttöön PET-pakkauslinjan, ei tarkoita, etteikö suuritehoisia koneita voitaisi käyttää, kun PET:n käyttö vakiintuu ja PET-tuotteiden kysyntä kasvaa. Itse asiassa Sidelin innovatiivisessa Combi SRA -järjestelmässä, joka on suunniteltu pitkään säilyville aseptisesti pakattaville tuotteille (tee, maustettu vesi, isotoniset juomat, mehut ja mahdollisesti meijerituotteet, jotka ovat UV-sulkupakkauksessa), nimellisteho on 25200 pulloa tuntia kohti yhden litran pulloja, mikä viittaa siihen, että Sidel olettaa, että näitä juomia pakataan suuritehoisesti.
(186) Edellä esitetyn perusteella ei voida väittää, että "herkkiin" juomiin käytettäisiin ainoastaan pienitehoisia koneita. Komissio katsoo, että päätös investoinnin tekemisestä PET-täyttölinjaan on kysyntävetoista, kun juomien tuottaja ennustaa kuluttajien PET-pakkauksia koskevan tarpeen. Näin ollen voidaan todeta, että "herkkiin" juomiin voidaan käyttää sekä suuri- että pienitehoisia koneita sen tuotteen määrän mukaan, jota juomayhtiö aikoo pakata.
4.1.7 Päätelmä SBM-koneiden markkinoiden määrittelystä
(187) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että suuritehoiset SBM-koneet muodostavat pienitehoisista SBM-koneista erilliset markkinat. Ei myöskään ole tarpeen määritellä erillisiä markkinoita yksivaiheisille SBM-koneille (jotka on jätetty markkina-analyysin ulkopuolelle ja jotka eivät muutenkaan ole läsnä suuritehoisten koneiden segmentillä), kuumatäyttöä käyttäville SBM-koneille ja laajasuusovelluksiin tarkoitetuille SBM-koneille, valikoivaa kuumennusta käyttäville SBM-koneille tai Combi-koneille.
(188) "Herkkien" tuotteiden erityisominaisuuksien ja mahdollisen hintasyrjinnän perusteella voidaan vielä todeta, että kullekin selkeälle asiakasryhmälle on olemassa loppukäytön perusteella erilliset merkitykselliset markkinat erityisesti neljällä "herkkien" juomien segmentillä eli nestemäisten virvoitusjuomien, mehun, hedelmänmakuisten juomien sekä tee- ja kahvijuomien segmenteillä. Toimittajan on helppo yksilöidä näitä tuotteita pakkaavat asiakkaat ja kohdentaa niihin erityiskäytäntöjä.
4.2 Sulkutekniikka
(189) PET on kaasunläpäisevä materiaali. Jotta PET:tä voitaisiin tehokkaasti käyttää sellaisten "herkkien" tuotteiden pakkaamiseen, jotka on suojattava hapelta ja hiilidioksidilta (pienissä pakkauksissa olevat hiilihapotetut virvoitusjuomat, olut, mehut, tee- ja kahvijuomat sekä vähäisemmässä määrin nestemäiset meijerituotteet), PET:n sulkuominaisuuksia on parannettava lisäämällä siihen sulkutekniikkamateriaaleja. Sulkujen tarkoituksena on estää happea ja aldehydejä (joita esiintyy muovissa) pääsemästä pakkaukseen ja heikentämästä sen sisältöä sekä hiilidioksidia vuotamasta pakkauksesta ja heikentämästä oluiden, kivennäisveden ja hiilihapotettujen virvoitusjuomien hiilihapotusta. Kun PET-pullot käsitellään sulkutekniikoiden avulla, pakatun tuotteen säilyvyys paranee huomattavasti.
(190) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että sulkutekniikka muodostaa erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat, jotka sisältävät kaikki sellaiset tuotteet ja prosessit, joilla pystytään parantamaan PET:n sulkuominaisuuksia.
(191) Sulkutekniikat voidaan jakaa neljään pääryhmään: 1) monikerrostekniikka (vakiomallinen PET-muovimateriaali yhdistetään sulkumateriaaliin joskus myös hapenpoistajien kanssa), 2) suihkepinnoitus (sulku suihkutetaan pullon ulkopintaan erillisessä toimenpiteessä puhallusmuovauksen jälkeen), 3) plasmapinnoitus (sisäiset ja ulkoiset plasmapinnoitteet) ja 4) yksikerroksinen parannettu PET (parannettu PET-hartsi, jossa on tarvittavat sulkuominaisuudet).
(192) Monikerrostekniikat ovat olleet markkinoilla pisimpään, joten niiden katsotaan olevan muita vakiintuneempia. Monikerrostekniikassa vakiomallinen PET-muovimateriaali yhdistetään sulkumateriaaliin joskus myös hapenpoistajien(89) kanssa. Valmistaja käyttää tätä materiaalia joko luodakseen alusta asti monikerroksisen aihion (rinnakkaisruiskuvalu) tai pinnoittaakseen vakiomallisen aihion (päällekkäisruiskuvalu). Monikerroksiset aihiot puhallusmuovataan vakiomallisessa SBM-koneessa.
(193) Suihkepinnoituksessa sulku suihkutetaan valmiin PET-pullon ulkopintaan erillisessä toimenpiteessä puhallusmuovauksen jälkeen. Pullojen pinnoitukseen tarvitaan siihen soveltuvia koneita, mutta niiden muodostamiseen käytetään edelleen vakiomallisia SBM-koneita.
(194) Plasmapinnoitus on uusinta sulkutekniikkaa. Siinä joko amorfisesta hiilestä (Sidelin Actis) tai piioksidista (Tetran Glaskin) valmistettu ohut kerros kiinnitetään pullon sisä- tai ulkopintaan erillisessä toimenpiteessä, kun pullo on puhallusmuovattu vakiomallisessa SBM-koneessa. Plasmapinnoitteiden kiinnittämiseen valmiiseen pulloon tarvitaan siihen soveltuvia patentoituja koneita. Plasmapinnoitteet eivät ole vielä levinneet laajalle markkinoilla.
(195) Yksikerroksinen sulun sisältävä PET on parannettu hartsi, jossa on jo sulkuominaisuudet ja jota ei tarvitse enää käsitellä. Tästä materiaalista voidaan tuottaa vakiomallisia aihioita, jotka sitten puhallusmuovataan vakiomallisissa SBM-koneissa, jolloin saadaan tarvittavat sulkuominaisuudet sisältäviä pulloja. Yksikerroksista PET:tä ei ole vielä kaupallistettu, mutta se tapahtunee lähitulevaisuudessa(90).
(196) Osapuolet toimivat plasmapinnoitteiden alalla Actisin (Sidel) ja Glaskinin (Tetra) sulkutekniikan kautta sekä monikerrospinnoitteiden alalla Sealica-tekniikan kautta (Tetra)(91). Kukin näistä ryhmistä edustaa hieman erilaista lähestymistapaa sulkuominaisuuksiin, mutta ilmoituksen tehnyt osapuoli katsoo, ettei erillisten markkinoiden määrittelyyn ole perustetta.
(197) Komissio toteutti laajan kyselyn arvioidakseen, muodostavatko sulkutekniikat erilliset tuotemarkkinat ja erityisesti voivatko plasmapinnoitteet (joiden osalta osapuolten toiminnassa on päällekkäisyyttä) muodostaa erilliset tuotemarkkinat. Useimmat markkinaosapuolet, mukaan luettuina sellaiset yritykset, joilla on merkittävää asiantuntemusta sulkutekniikan alalla, sekä riippumattomat tutkimukset tukivat Tetran väitettä, jonka mukaan toistaiseksi kaikki sulkutekniikat ovat kysynnän kannalta korvattavissa, sillä ne tuottavat yhtäläisiä tai ainakin vastaavia tuloksia(92). Esimerkiksi [...]* on pitänyt kaupan olutta monikerrospulloissa ja testannut plasmapinnoitettuja pulloja. [...]* käyttää monikerrostekniikkaa joissakin maissa ja omaa plasmapinnoitustekniikkaansa toisissa maissa. Kuluttaja ei pysty erottamaan lopputuotteita toisistaan.
(198) Lisäksi sulkutekniikka on kehittyvä markkina-alue. Markkinatutkimus osoitti vielä, ettei mikään sulkutekniikka ole noussut selväksi voittajaksi, vaikka onkin viitteitä siitä, että osapuolten pitkälle kehittyneillä plasmatekniikoilla on joitakin kustannusetuja. Komission tutkimus paljasti, että jotkin riippumattomat kolmannet tutkivat aktiivisesti sulkutekniikan alaa ja että ne ovat pian sellaisten uusien yksikerrostekniikoiden kaupallistamisvaiheessa, joiden kustannusedut voivat olla suuremmat kuin plasmapinnoitteissa ja joissa on sekin etu, että materiaalia voidaan käyttää vakiomallisen PET:n tavoin vakiomallisissa SBM-koneissa (eli tekniikka ei ole konekohtaista) ilman ylimääräisiä investointikustannuksia.
(199) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että PET:n sulkutekniikat muodostavat osan samoista tuotemarkkinoista, joka sisältää monikerros-, plasma-, sulkupinnoitus- ja yksikerrosratkaisut. Komissio ei kuitenkaan sulje pois sitä mahdollisuutta, että jokin näistä tekniikoista (todennäköisimmin yksikerros- tai plasmatekniikka) voi tulevaisuudessa saada sellaisia teknisiä ominaisuuksia ja kustannusetuja, että sen olisi katsottava kuuluvan erillisille tuotemarkkinoille.
4.3 PET-täyttökoneet (aseptiset v. ei-aseptiset)
(200) Ilmoituksen tehnyt osapuoli on väittänyt, että PET-täyttökoneet olisi jaettava kaksiin erillisiin tuotemarkkinoihin: aseptiset ja ei-aseptiset täyttökoneet.
(201) Komissio on tullut siihen tulokseen, että aseptiset ja ei-aseptiset pakkaukset kuuluvat erillisille merkityksellisille tuotemarkkinoille. Erityisesti PET-täyttökoneiden osalta komission markkinatutkimus vahvisti, että aseptiset ja ei-aseptiset PET-täyttökoneet eivät ole korvattavissa kysynnän eivätkä tarjonnan kannalta. Aseptiset täyttökoneet pakkaavat tuotteen steriloiduissa oloissa, jotka parantavat säilyvyyttä. Niissä käytetään paljon monimutkaisempaa tekniikkaa kuin ei-aseptisissa täyttökoneissa, ja niitä käytetään yleensä eri tuoteryhmiin, niin sanottuihin "herkkiin" tuotteisiin eli nestemäisiin meijerituotteisiin, mehuihin sekä tee- ja kahvijuomiin. On siis todettu, että aseptiset PET-täyttökoneet ja ei-aseptiset PET-täyttökoneet kuuluvat eri tuotemarkkinoille.
(202) Ilmoituksen tehnyt osapuoli on väittänyt, että aseptiset PET-täyttökoneet eivät ole vaihdettavissa muihin aseptisiin täyttökoneisiin ja etenkään aseptisiin PE-HD-täyttökoneisiin ja PET:n kuumatäyttökoneisiin. PE-HD-täyttökoneita käytetään lähes yksinomaan iskukuumennetun maidon pakkaamiseen. PE-HD-täyttökoneissa on merkittäviä teknisiä eroja, joiden takia ne poikkeavat aseptisista PET-täyttökoneista. Kaikki toimittajat eivät pysty tarjoamaan molempia konetyyppejä. Erot saattavat kuitenkin hämärtyä tulevaisuudessa, sillä jotkin markkinaosapuolet, mukaan luettuna Tetra (LFA-20 ON), kehittävät koneita, joissa voidaan aseptisessa täytössä vaihdella PE-HD:n ja PET:n välillä.
(203) Kuumatäyttö on runsashappoisille juomille (pääasiassa mehuille) tarkoitettu ei-aseptinen menetelmä, jossa sterilointi saadaan aikaan kuumentamalla juoma noin 80 celsiusasteeseen ja pakkaamalla se PET-pulloon tuossa lämpötilassa. Kuumatäytöllä saavutetaan vastaava säilyvyys kuin aseptisella PET-täytöllä. Se kuitenkin vaikuttaa tuotteen makuun. Kuluttajat pitävät yleensä aseptisesti pakattuja tuotteita raikkaamman makuisina. Kuumatäyttö ei ole kovin suosittua ETA-alueella, mutta sitä käytetään laajalti Pohjois-Amerikassa. Kuumatäyttökoneissa myös käytetään erilaista tekniikkaa, joka muistuttaa enemmän yksinkertaisempaa ei-aseptista täyttötekniikkaa. Pullojen on lämpöä kestääkseen oltava paksumpia kuin vakiomallisten PET-pullojen. Kysynnän tai tarjonnan korvattavuus on siis vähäistä.
(204) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että aseptisille PET-täyttökoneille ja ei-aseptisille PET-täyttökoneille on olemassa erilliset tuotemarkkinat.
4.4 PET-aihiot
(205) Ilmoituksen tehnyt osapuoli on väittänyt, että aihioille on olemassa erilliset markkinat. PET-aihiot ovat PET-hartsista tehtyjä esituotantoputkia, joita käytetään SBM-koneessa valmiin pullon tuottamiseen. On olemassa kahdenlaisia aihioita: vakiomallisia hartsiaihioita ja sulkuominaisuuksiltaan parannettuja aihioita. Pakkausvalmistajat tuottavat yleensä aihiot, jotka sitten myydään juomayhtiöille pullojen tuotantoon tai joita pakkausvalmistajat käyttävät pullojen tuotantoon. Sulkuominaisuuksiltaan parannettuja aihioita käytetään happi- ja valoherkkiin tuotteisiin. Vakiomalliset ja sulkuominaisuuksiltaan parannetut aihiot eivät ole korvattavissa kysynnän kannalta (esimerkiksi vakiomallista aihiota ei voida käyttää happiherkän tuotteen pakkaamiseen) eivätkä tarjonnan kannalta (vakiomalliset aihiot ovat perustuotteita, kun taas sulkuominaisuuksiltaan parannetut aihiot tarvitsevat erityistekniikoita, joita kaikilla vakiomallisten aihioiden toimittajilla ei ole).
(206) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että aihiot muodostavat erilliset tuotemarkkinat, sillä niille ei näytä olevan korvaavaa tuotetta kysynnän eikä tarjonnan kannalta. SBM-koneiden käyttäjät voivat käyttää ainoastaan PET-aihioita PET-pullojen tuottamiseen. Muunlaisen muovin tuottajat eivät voi siirtää tarjontaansa aihioiden tuotantoon. Lisäksi vakiomalliset ja sulkuominaisuuksiltaan parannetut aihiot muodostavat kahdet erilliset alamarkkinat.
5. KARTONKIPAKKAUSJÄRJESTELMÄT
(207) Ilmoituksen tehnyt osapuoli on väittänyt, että kartonkipakkausalalla on neljät erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat: aseptiset kartonkipakkauskoneet, aseptiset kartonkipakkaukset, ei-aseptiset kartonkipakkauskoneet ja ei-aseptiset kartonkipakkaukset.
(208) Kartonkiin pakkaaminen tapahtuu syöttämällä esivalmistettu muttei vielä taitettu ("sileä") kartonkimateriaali yksittäisten kartonkipakkausten täyttökoneeseen, jossa se paitsi taitetaan myös täytetään. Aseptiset ja ei-aseptiset tuotantoprosessit jakautuvat osiin: kartonkimateriaalin muodostaminen ja toimitus sekä kartonkipakkausten täyttökoneiden valmistus ja toimitus. Peruskartonkimateriaali painetaan, taitetaan, laminoidaan ja leikataan rulliksi tai aihioiksi. Aseptiset kartonkipakkaukset vaativat lisäprosessin, jossa alumiinikerros laminoidaan aseptisessa kartonkipakkauksessa kahden polyeteenikerroksen väliin, jolloin se toimii hapen, makujen ja valon tunkeutumista estävänä sulkuna. Sitten kartonkipakkaus syötetään täyttökoneeseen, jossa se suljetaan pohjasta, täytetään nesteellä ja suljetaan päältä. Aseptiset koneet kuljettavat kartonkipakkauksen ensin steriilin kylvyn kautta ja kuivaavat sen sitten steriilillä ilmalla.
(209) Komissio on määritellyt merkitykselliset kartonkipakkausmarkkinat aiemmissa Tetraa koskeneissa päätöksissään, ja yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on vahvistanut sen havainnot(93). Ilmoituksen tehnyt osapuoli ei kiistä näitä määritelmiä, ja markkinatutkimus on paljastanut, että kartonkipakkausmarkkinoilla ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia, joiden takia erilaiset laitteiden määritelmät olisivat perusteltuja. Näin ollen voidaan todeta, että on olemassa neljät erilliset tuotemarkkinat: aseptiset kartonkipakkauskoneet, aseptiset kartonkipakkaukset, ei-aseptiset kartonkipakkauskoneet ja ei-aseptiset kartonkipakkaukset.
C. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT
(210) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että PET-pakkauslaitteiden (mukaan luettuina SBM-koneet, sulkutekniikka ja täyttökoneet) ja PET-aihioiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat vähintään ETA-alueen laajuiset, sillä kaikki toimittajat toimivat koko ETA-alueella, ja ne pystyvät tarjoamaan ja tarjoavat laitteitaan rajojen yli.
(211) Komission tutkimus ja analyysi tukivat suurelta osin näkemystä, jonka mukaan PET-pakkauslaitteiden ja PET-aihioiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA-alueen laajuiset. ETA-alueen ulkopuolisilla toimittajilla on hyvin rajallinen läsnäolo ETA-alueen markkinoilla. Sama koskee yleensä nesteiden pakkauslaitteiden ja erityisesti kartonkipakkauslaitteiden markkinoita(94).
(212) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että kaikkien edellä mainittujen merkityksellisten tuotemarkkinoiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA-alue.
D. KILPAILUA KOSKEVA ARVIOINTI
(213) Komission markkinatutkimus ja analyysi ovat osoittaneet, että toimenpide saattaisi vahvistaa Tetran määräävää markkina-asemaa aseptisten kartonkipakkauskoneiden ja aseptisten kartonkipakkausten markkinoilla sekä synnyttää johtavan aseman PET-pakkauslaitteiden ja erityisesti SBM-koneiden (pieni- ja suuritehoisten) markkinoilla "herkkien" tuotteiden eli nestemäisten meijerituotteiden, mehujen, hedelmänmakuisten juomien sekä tee- ja kahvijuomien loppukäyttösegmenteillä.
(214) Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tuleva määräävä markkina-asema kaksilla hyvin läheisillä markkinoilla sekä huomattava asema kolmansilla markkinoilla (EBM-koneet ja PE-HD-täyttökoneet) todennäköisesti vahvistavat sen asemaa molemmilla markkinoilla, aiheuttavat markkinoille pääsyn esteitä, vähentävät nykyisten kilpailijoiden merkitystä sekä johtavat monopolirakenteeseen "herkkien" tuotteiden aseptisen ja ei-aseptisen pakkaamisen koko markkinoilla ETA-alueella.
1. TETRAN NYKYINEN MÄÄRÄÄVÄ MARKKINA-ASEMA ASEPTISTEN KARTONKIPAKKAUSTEN MARKKINOILLA JA JOHTAVA ASEMA EI-ASEPTISTEN KARTONKIPAKKAUSTEN MARKKINOILLA
(215) Tetra kehittää, valmistaa ja myy teollisuuskonserni Tetra Pakin kautta nestemäisten elintarvikkeiden käsittely-, pakkaus- ja jakelujärjestelmiä. Tetran liiketoimintaan kuuluvat kartonkipakkaukset, joissa sillä on johtava asema maailmanlaajuisesti, ja 1990-luvulta lähtien muovipakkaukset ja käsittelylaitteet. Tetra tuottaa erityisesti kartonkipakkausmateriaaleja, täyttökoneita ja niihin liittyviä linjan oheislaitteita ja jakelupakkauslaitteita sekä ei-aseptisille (Tetra Brik, Tetra Rex ja Tetra Top) että aseptisille (aseptinen Tetra Brik) kartonkipakkauksille. Tetra on alallaan maailman ainoa yritys, joka pystyy toimittamaan asiakkailleen kokonaisvaltaisia järjestelmiä, joissa integroidaan käsittelylinjat sekä pakkaus- ja jakelujärjestelmät. Yritys keskittyy nestemäisiin meijerituotteisiin, juustoon, juomiin ja eineksiin(95). Tetran vuoden 1999 tilinpäätöksessä TetraPak-pakkauksiin kyseisenä vuonna pakattujen tuotteiden jakauma on seuraava: iskukuumennettu maito [...]*, mehut ja mehujuomat [...]*, pastöroitu (tuore) maito [...]* ja muut tuotteet [...]*.
(216) Komissio katsoi 24 päivänä heinäkuuta 1991 tekemässään päätöksessä(96), että Tetralla oli määräävä markkina-asema aseptisten kartonkipakkauskoneiden markkinoilla ja aseptisten kartonkipakkausten markkinoilla. Sekä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin(97) että yhteisöjen tuomioistuin(98) vahvistivat tämän. Komissio katsoi myös sulautuma-asetuksen mukaisessa päätöksessä (asia IV/M.68 - Tetra Pak/Alfa-Laval(99)), että Tetralla oli määräävä markkina-asema. Seuraavassa selvitetään ne tekijät, joiden takia komissio ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin tulivat tähän tulokseen.
(217) Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että Tetra Pakilla oli noin 90 prosentin osuus aseptisten kartonkipakkauskoneiden ja aseptisten kartonkien markkinoista. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin piti selvänä, että tällaiset osuudet asettivat Tetra Pakin pakkaajien kannalta välttämättömän kauppakumppanin asemaan markkinoilla ja takasivat määräävälle markkina-asemalle ominaisen toiminnan itsenäisyyden. Näin ollen oli perusteltua, että komissio katsoi tällaisten markkinaosuuksien itsessään olevan, koska asiaan vaikuttavia poikkeuksellisia olosuhteita ei ollut, todiste määräävän markkina-aseman olemassaolosta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin otti myös huomioon noin 10 prosenttia kyseisistä markkinoista omistavan ainoan kilpailijan (PKL, joka on sittemmin sulautunut SIG:n kanssa) läsnäolon markkinoilla. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi vielä teknologisten esteiden ja monien sellaisten patenttien olemassaolon, jotka estivät uusien kilpailijoiden pääsyn aseptisten koneiden markkinoille. Kaikki nämä tekijät myötävaikuttivat ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen mukaan Tetra Pakin määräävän markkina-aseman säilymiseen ja vahvistumiseen sekä aseptisten koneiden että kartonkien markkinoilla.
(218) Komission markkinatutkimus on vahvistanut lähes yksiselitteisesti, ettei kartonkipakkausalan markkinatilanteessa ole viiden viime vuoden aikana (vuoteen 2001 saakka) tapahtunut mitään merkittäviä muutoksia, jotka muuttaisivat komission arviota Tetran markkina-asemasta aseptisten kartonkipakkausten markkinoilla. Lyhyesti voidaan sanoa, että Tetralla on edelleen määräävä markkina-asema aseptisten kartonkipakkausten markkinoilla seuraavien tekijöiden takia: erittäin suuret markkinaosuudet (suurin piirtein 80 prosenttia pitkällä aikavälillä), kilpailijoiden heikko asema (SIG:llä on [10-20 prosenttia]* ja kolmella pienemmällä toimijalla, Elopakilla, International Paperilla ja VarioPakilla, enintään [0-10 prosenttia]*), tekniikan monimutkaisuus ja esteet, erityisesti aseptinen taitotieto ja Tetran tekniikan ylivoimaisuus (SIG:n tekniikka ei vedä vertoja Tetran jatkuvan aseptisen kartonkirullan järjestelmälle), patentit (monet raukeavat, mutta uusia tulee joka vuosi) ja lopuksi aseptista pakkaamista koskevien aiempien saavutusten korvaamaton merkitys (asiakkaat vaativat takeet tuotteen steriiliydestä), joka aiheuttaa erittäin suuria markkinoille pääsyn esteitä. Nämä tekijät sekä Tetran koko, T& K-valmiudet, taloudellinen voima ja kansainvälinen läsnäolo (palvelu- ja myyntihenkilöstöä kaikkialla maailmassa) asettavat sen välttämättömän kauppakumppanin asemaan niiden nestemäisiä elintarvikkeita valmistavien juomayhtiöiden kannalta, jotka haluavat pakata nesteensä kartonkiin, erityisesti aseptiseen kartonkiin.
(219) Erityisesti osapuolten markkinaosuuksien osalta Tetralla oli ilmoituksen tehneeltä osapuolelta saatujen lukujen mukaan noin 80 prosenttia nestemäisten elintarvikkeiden aseptisista kartonkipakkausmarkkinoista ETA-alueella (arvon mukaan mitattuna), kun sen kilpailijoilla (International Paper, SIG, Elopak ja Variopak) oli yhteensä noin 20 prosenttia markkinoista vuonna 2000. Tetra näyttää saavan vastaavan markkinaosuuden silloinkin, kun sen markkina-asemaa arvioidaan tuotettujen pakkausten kokonaismäärän (miljoonia) tai pakattujen litrojen (miljoonia) perusteella. Tetran mukaan aseptisissa täyttökonelaitteistoissa sen osuus kaikista aseptisista laitteistoista vuonna 2000 oli [70-80 prosenttia]* ([...]* laitteistoa) ETA-alueella ja sen kilpailijoiden osuus yhteensä noin [20-30 prosenttia]* ([...]* laitteistoa). Tetran markkinaosuus erityisesti aseptisilla loppukäyttösegmenteillä vuonna 2000 oli seuraava: aseptiset mehut (mukaan luettuina teet ja hedelmänmakuiset juomat) [60-70 prosenttia]*, aseptiset nestemäiset meijerituotteet [80-90 prosenttia]*.
(220) Vaikka Tetran osuus aseptisten kartonkipakkausten markkinoista on nykyisin hieman pienempi kuin aiemmassa komission päätöksessä(100) todettu osuus, Tetralla on edelleen ollut suuri markkinaosuus kymmenen viime vuoden aikana, joka on markkinaosuuden vakauden kannalta huomattava ajanjakso.
(221) Jotkin markkinaosapuolet ovat maininneet vastauksissaan komission kyselyyn kilpailijoiden (Elopak ja International Paper) ilmaantumisen markkinoille kymmenen viime vuoden aikana. Joissakin vastauksissa huomautetaan, että Tetran vahva asema johtuu sen kaupallisesta voimasta ja että jotkin kilpailijat pystyvät vetämään vertoja joidenkin Tetran järjestelmien ylivoimaisuudelle (kartonkipakkausten laatu, innovaatiot ja painotekniikka muttei sulkemistekniikka), mutta ne eivät pysty vetämään vertoja Tetran laajalle tuotevalikoimalle. Lisäksi useimmat kyselyyn vastanneet markkinaosapuolet katsovat edelleen lopputuotteen steriiliyden takaavien aseptista pakkaamista koskevien aiempien kokemusten olevan tärkeitä asiakkaille, jolloin uusien toimittajien on vaikea päästä markkinoille.
(222) Tetra totesi vastauksessaan komission väitetiedoksiantoon, että "Tetra Laval hyväksyy tässä menettelyssä komission arvion, jonka mukaan Tetra Lavalilla on nykyisin johtava ja ilmeisesti määräävä markkina-asema aseptisten kartonkipakkausten ja kartonkipakkauslaitteiden markkinoilla".
(223) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että Tetralla on edelleen määräävä markkina-asema aseptisten kartonkipakkauskoneiden markkinoilla ja aseptisten kartonkipakkausten markkinoilla, mikä tarkoittaa, että se voi toimia kilpailijoistaan, asiakkaistaan ja lopulta kuluttajista huomattavan riippumattomalla tavalla.
(224) Toiseksi, kun on kyse aseptisilla kartonkimarkkinoilla olevan määräävän markkina-aseman ja ei-aseptisilla kartonkimarkkinoilla olevan johtavan aseman välisestä suhteesta, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on tarkastellut perustamissopimuksen 82 artiklan soveltamisen yhteydessä ei-aseptisten markkinoiden ja aseptisten markkinoiden välisiä yhteyksiä(101). Kyseisessä asiassa ei ollut tarpeen selvittää, olisiko sen markkinavoiman, jonka vaikutuksesta Tetra Pak on johtavassa asemassa ei-aseptisilla markkinoilla, katsottava merkitsevän samaa kuin 82 artiklassa tarkoitettu suora määräävä asema. Koska Tetra Pakin hallussa oli 78 prosenttia sekä aseptisten että ei-aseptisten kartonkien kokonaismarkkinoista, komission katsottiin toimineen perustellusti olettaessaan, että Tetra pysyisi määräävässä asemassa myös näillä suurimmilla markkinoilla.
(225) Ilmoituksen tehnyt osapuoli totesi vastauksessaan, ettei se ollut samaa mieltä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa Tetra Pak II antamassaan tuomiossa esittämän yhteysteorian ulottamisesta yrityskeskittymien valvontaan, mutta se ei esittänyt riittäviä perusteluja, miksi tämä yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Tetra Pak II antamassaan tuomiossa vahvistama teoria pitäisi hylätä. Tetra väitti, ettei tämä teoria liity millään tavalla nyt esillä olevaan menettelyyn, sillä Sidelin hankinnalla ei ollut mitään vaikutusta kartonkipakkausmarkkinoihin(102), mutta se ei esittänyt muita perusteluja.
(226) Komissio ei voi hyväksyä Tetran väitettä, vaan se katsoo, että Tetra on edelleen määräävässä markkina-asemassa koko kartonkipakkausmarkkinoilla. Ei ole mitään syytä, miksi komission olisi hylättävä yhteisöjen tuomioistuimen puoltama teoria lähes samassa markkinatilanteessa. Asiassa Tetra Pak II annetussa tuomiossa mainittujen aseptisten ja ei-aseptisten kartonkimarkkinoiden välisten yhteyksien merkitys on seurausta siitä, että ne avaintuotteet, joiden pakkaamiseen sekä aseptisia että ei-aseptisia kartonkeja käytetään, ovat samoja, sekä valmistajien ja käyttäjien käyttäytymisestä. Niitä sekä aseptisia että ei-aseptisia kartonkeja ja koneita, joista käsiteltävänä olleessa asiassa oli kysymys, käytettiin samojen, ihmisten ravinnoksi tarkoitettujen nestemäisten tuotteiden, pääasiallisesti maitotuotteiden, sekä hedelmämehujen pakkaamiseen. Lisäksi suuri osa (35 prosenttia) Tetra Pakin asiakkaista toimi samanaikaisesti sekä aseptisten että ei-aseptisten tuotteiden alalla(103). Lopuksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että komissio oli perustellusti huomauttanut, että kartongin käyttöön perustuvien pakkausjärjestelmien pääasiallisten valmistajien käyttäytyminen vahvisti aseptisten markkinoiden ja ei-aseptisten markkinoiden välisen yhteyden. Tetra Pak ja PKL olivat jo läsnä neljillä markkinoilla, ja kolmas kilpailija, Elopak, joka oli saavuttanut hyvän aseman ei-aseptisella alalla, oli yrittänyt päästä aseptisille markkinoille. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että se, että Tetra Pakilla oli lähes 90 prosentin markkinaosuus aseptisella alalla, teki siitä sekä tuoreita että pitkään säilyviä nestemäisiä ravintoaineita valmistaville yrityksille aseptisten järjestelmien sivuuttamattoman toimittajan sekä ei-aseptisten järjestelmien etuoikeutetun toimittajan.
(227) Lisäksi Tetra Pak saattoi teknologisen etumatkansa ja aseptisen alan lähes määräävän markkina-asemansa ansiosta keskittää voimansa kilpailun alalla ei-aseptisiin lähimarkkinoihin, joilla sillä oli jo hyvä asema, pelkäämättä vastahyökkäyksiä aseptisella alalla, mikä mahdollisti sen, että se saattoi toimia itsenäisesti suhteessa muihin ei-aseptisten markkinoiden taloudellisiin toimijoihin. Näin ollen yhteisöjen tuomioistuin totesi, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli näiden seikkojen perusteella, tarkastelemalla niitä yhdessä eikä erikseen, voinut katsoa, että Tetra Pakilla oli mahdollisuus toimia itsenäisesti ottamatta huomioon muita taloudellisia toimijoita ei-aseptisen pakkaamisen markkinoilla ilman, että sen olisi tarvinnut osoittaa Tetra Pakin olevan määräävässä asemassa näillä markkinoilla. Yhteisöjen tuomioistuin totesi, että "Tetra Pakin lähes monopoliasema aseptisten menetelmien markkinoilla ja johtava asema ei-aseptisten menetelmien markkinoilla, jotka olivat erilliset mutta läheisesti liitännäiset markkinat, antoivat tälle yritykselle aseman, joka voidaan rinnastaa määräävään asemaan kaikilla kyseisillä markkinoilla"(104).
(228) Tältä osin komission nyt esillä olevassa asiassa tekemä tutkimus ei näytä paljastavan mitään perusluonteisia muutoksia ei-aseptisten kartonkipakkauskoneiden ja kartonkipakkausten markkinatilanteessa. Komission käytössä olevien tietojen perusteella Tetralla näyttää edelleen olevan johtava asema ei-aseptisten kartonkipakkausten markkinoilla.
(229) Tetralla oli sen omien lukujen mukaan [50-60 prosenttia]* nestemäisten elintarvikkeiden ei-aseptisista kartonkipakkausmarkkinoista ETA-alueella (arvon mukaan mitattuna) vuonna 2000. Seuraavalla markkinatoimijalla, Elopakilla, oli paljon pienempi osuus, ja seuraavina olivat SIG, International Paper ja Variopak. Tetra näyttää saavan vastaavan markkinaosuuden, jos sen markkina-asemaa arvioidaan pakattujen litrojen (miljoonia) perusteella. Tuotettujen pakkausten kokonaismäärän (miljoonia) perusteella sen markkinaosuus oli [50-60 prosenttia]* ETA-alueen markkinoista. Tetran markkinaosuus erityisesti ei-aseptisilla loppukäyttösegmenteillä vuonna 2000 oli seuraava: ei-aseptiset mehut [30-40 prosenttia]*, kaikki mehut [60-70 prosenttia]*, ei-aseptiset nestemäiset meijerituotteet [50-60 prosenttia]*, kaikki nestemäiset meijerituotteet [70-80 prosenttia]*.
(230) Jo vuonna 1987 Tetralla ilmoitettiin olevan noin 55 prosentin markkinaosuus(105) ei-aseptisten koneiden markkinoilla. Näin ollen Tetra on onnistunut säilyttämään suuren markkinaosuuden kymmenen viime vuoden aikana, joka on suurten markkinaosuuksien vakauden kannalta huomattava ajanjakso.
(231) Komissio on tullut siihen tulokseen, että Tetralla on edelleen määräävä markkina-asema aseptisten pakkauskoneiden ja kartonkipakkausten markkinoilla sekä johtava asema ei-aseptisten pakkauskoneiden ja kartonkipakkausten markkinoilla. Koska Tetralla on noin [60-70 prosenttia]* sekä aseptisten että ei-aseptisten kartonkipakkausten koko markkinoista, Tetralla on myös määräävä markkina-asema koko kartonkipakkausmarkkinoilla.
2. SIDELIN JOHTAVA ASEMA PET-PAKKAUSLAITTEISSA
2.1 Sidelillä on johtava markkina-asema SBM-koneissa
(232) Sidel suunnittelee ja valmistaa pakkausjärjestelmiä painopisteenään muovipakkausten kehittäminen. Sidel toimii massakulutusmarkkinoilla, jotka koostuvat juomista (vesi, hedelmämehut, isotoniset juomat ja oluet), elintarvikkeista, kuten maidosta, ruokaöljyistä ja kastikkeista, sekä kosmetiikasta ja farmaseuttisista tuotteista (sampoo, kosmeettiset voiteet ja hammastahna)(106).
(233) Sidel toimii sekä pieni- että suuritehoisten koneiden markkinoilla. Pienitehoisissa SBM-koneissa Sidelillä oli ilmoituksen tehneen osapuolen mukaan vuonna 2000 [30-40 prosentin]* markkinaosuus niin kapasiteetin kuin ETA-alueella myytyjen yksikköjen perusteella. Toiseksi suurin toimija oli Tetra, jonka markkinaosuus oli [20-30 prosenttia]*, mutta sen tuotteet olivat laadultaan heikompia, koska niissä käytettiin lineaarista tekniikkaa eikä monimutkaisempaa kiertotekniikkaa. Muut kilpailijat ovat huomattavasti pienempiä, ja niihin kuuluu ADS, jonka markkinaosuus on noin [10-20 prosenttia]*, Urola, jonka markkinaosuus on [0-10 prosenttia]*, Sipa, jonka markkinaosuus on [0-10 prosenttia]*, ja SIG, jonka markkinaosuus on [0-10 prosenttia]*. On myös syytä huomauttaa, että Sidelin pienitehoiset koneet ovat korkealaatuisia kiertotekniikkaa käyttäviä koneita. Sidelin markkinaosuus pienitehoisissa kiertotekniikkaa käyttävissä koneissa on Sidelin mukaan noin [yli 70 prosenttia]*.
(234) Suuritehoisissa SBM-koneissa Sidelillä on vieläkin vahvempi asema. Sidel on ollut SBM-koneiden pioneeri ja maailman johtava valmistaja yli kymmenen vuoden ajan, ja se on keskittynyt erityisesti huipputason suuritehoisiin SBM-koneisiin. Riippumaton tutkimusyritys BNP Paribas onkin todennut, että "Sidelin koneista on tullut alan standardi" ja että "Sidelillä on käytännössä monopoli huipputason suuritehoisissa koneissa"(107). Ilmoituksen liitteissä Tetra toteaa, että "Sidelillä on markkinoilla huipputason suuritehoisissa koneissa erittäin vahva asema, jota se ylläpitää käyttämällä rahaa T& K:hon, maailmanlaajuisella palveluverkolla ja luomallaan alan standardilla".
(235) Sidelin toimittamien tietojen mukaan Sidelin markkinaosuudet tietyissä loppukäyttösegmenteissä vuosina 1995-2000 asennetun kapasiteetin perusteella olivat seuraavat: tuore maito [30-40 prosenttia]*; iskukuumennettu UHT-käsitelty maito (maustettu) [60-70 prosenttia]*; kaikki nestemäiset meijerituotteet [60-70 prosenttia]*; ei-aseptiset (mukaan luettuna kuumatäytetyt) mehut [70-80 prosenttia]*; aseptiset mehut 50-60 prosenttia; kaikki mehut [60-70 prosenttia]*.
(236) Vuonna 1999 Sidelin SBM-koneiden (sekä pieni- että suuritehoisten) osuus oli [60-70 prosenttia]* kaikkialla maailmassa tehdyistä asennuksista ja [60-70 prosenttia]* Euroopassa tehdyistä asennuksista. Yli puolet maailman PET-pulloista tuotetaan Sidelin koneilla. Suuritehoisten (yli 8000 pulloa tunnissa) SBM-koneiden markkinoilla Sidel on myös selvä markkinajohtaja, mikä kuvastuu paitsi yrityksen suuressa markkinaosuudessa myös sen tietyissä erityisvahvuuksissa, jotka eritellään jäljempänä.
(237) Suuritehoisten SBM-koneiden ETA-alueen markkinoilla Sidelin markkinaosuus oli vuonna 2000 [60-70 prosenttia]* (kapasiteetin perusteella) ja [60-70 prosenttia]* (yksikkömyynnin perusteella). Verrattuna pienitehoisten, yksinkertaisempaa teknologiaa käyttävien SBM-koneiden markkinoihin kilpailijoita on hyvin vähän: markkinoilla toimii aktiivisesti vain kolme kilpailijaa. Kaikkien muiden kilpailijoiden markkinaosuudet olivat pienemmät. Kronesin markkinaosuus on noin [10-20 prosenttia]*, SIG:n [10-20 prosenttia]* ja Sipan [0-10 prosenttia]*. Tetra väittää, että koska kaikki SBM-konetilaukset perustuvat tarjouksiin, aiemmat markkinaosuudet eivät ennusta luotettavasti tulevaa menestystä markkinoilla. Jos kuitenkaan ei ole erityisiä todisteita siitä, että aiempi tilanne ei vastaa nykyistä, on kohtuullista olettaa, että tuottajan markkinaosuus kuvastaa ainakin suuntaa-antavasti sen vahvuutta.
(238) Vaikuttaa siltä, että vuodesta 1998 Sidel on menettänyt noin [10-20 prosenttia]* markkinaosuudestaan suuritehoisten koneiden markkinoilla, mutta vain [0-10 prosenttia]* pienitehoisten koneiden markkinoilla. Tämän markkinaosuuden pienentymisen syynä on pidetty SIG:n, Kronesin ja Sipan aiheuttamaa kilpailupainetta, mutta yksikään yksittäinen kilpailija ei ole kasvattanut tasaisesti markkinaosuuttaan.
(239) Vuosina 1998-2000 yhtiö koki tappioita joillakin alueilla, mutta investoi voimakkaasti tutkimukseen ja kehitykseen, minkä tuloksena se toi vuonna 1999 markkinoille Actis-sulkutekniikan ja aseptisen Combi-tekniikan. Näillä tekniikoilla Sidel pyrki "herkkien" tuotteiden (olut, maito ja hedelmämehu) markkinoille ja kasvatti noin [...]* pakkausyksiköllä mehujen ja hiilihapotettujen juomien potentiaalisia 300 miljardin yksikön markkinoita. Tätä kuvaa myös se, että samana vuonna yhtiö käytti tutkimukseen ja kehitykseen noin 39,3 miljoonaa euroa, mikä vastaa noin 4,5:tä prosenttia yhtiön myynnistä. Näiden investointien avulla Sidel kasvatti markkinaosuuttaan kokonaisissa pakkauslinjoissa ja avasi uusia markkinoita meijerituotteissa, hedelmämehuissa ja oluissa(108).
(240) Tetra on väittänyt, että komissio on liioitellut Sidelin markkinaosuuksia. Tämä väite ei vaikuta perustellulta. Komission markkinatutkimus ja -analyysi vahvisti, että Sidelin markkinaosuudet ovat [yli 50 prosenttia]*. Sidelin tuoreimpien arvioiden mukaan sen markkinaosuus on yhä erittäin vahva, noin [60-70 prosenttia]* vuoden 2001 kolmen ensimmäisen vuosineljänneksen myynnin perusteella ja [50-60 prosenttia]* asennuskannan perusteella.
(241) Komission markkinatutkimus on myös vahvistanut, että SBM-koneiden segmentin katteet ovat erittäin korkeita. Sidelin ja sen taloudellisten konsulttien toimittamien lukujen perusteella vaikuttaa, että Sidelin katteiden suuruus on ollut suuritehoisissa SBM-koneissa noin [...]* kolmen viime vuoden aikana. Vastauksessaan Tetra väittää ensinnäkin, että Sidelin katteet ovat neljän viime vuoden aikana pienentyneet [...]* prosenttiyksikköä, ja toiseksi, että tämänsuuruiset bruttokatteet eivät ole lainkaan epätavallisia vaan välttämättömiä riskialttiiden T& K-kulujen sekä henkilöstö- ja muiden kulujen kattamiseksi. Komission analyysi osoittaa, että Sidelin katteet ovat kyseiseen alaan nähden melko suuria. Ero, joka vallitsee Sidelin pienitehoisten koneiden markkinoiden pienempien katteiden ja suuritehoisten koneiden keskittyneempien markkinoiden suurempien katteiden välillä, osoittaa, että Sidelillä on jonkinlaista markkinavoimaa suuritehoisten koneiden markkinoilla.
(242) Suuri osa asiakkaista pitää yhä Sideliä yrityksenä, joka toimittaa parhaat SBM-koneet, mitä tulee laatuun ja tekniseen tukeen, luotettavuuteen, joustavuuteen, kestävyyteen ja toimitusaikaan. Tämän vuoksi joillakin tärkeimmistä asiakkaista on periaatteena ostaa lähes ainoastaan Sidelin koneita. Sidel on myös ainoa yritys, joka tuottaa tiettyjä konetyyppejä, kuten erittäin suuritehoisia koneita (50000 pulloa tunnissa).
(243) Lisäksi merkittävä osa Sidelin SBM-koneista (noin [...]*) on integroitu kokonaisiin täyttölinjoihin. Sidel vastaa asiakkaiden integroituja palveluja koskevaan kasvavaan kysyntään tarjoamalla heille laajan valikoiman palveluja, joihin liittyy laajaa asiantuntemusta pakkausten suunnittelussa (muoto- ja muottisuunnitteluosasto, puhallustestikeskus), tuotteiden valmistusaineiden sekoittamisen hallintaan tarkoitetut, elintarviketurvallisuutta parantavat automaatiojärjestelmät (Guérin), johtavat puhallusmuovauslaitteet, innovatiiviset täyttömenetelmät (Combi), tuotevirran hallintajärjestelmät (Gebo) aina linjojen suunnittelusta avaimet käteen -järjestelmien toimittamiseen sekä käärimisen ja lavauksen hallintaan.
(244) Sidelillä on maailmanlaajuisesti 25 palveluorganisaation verkko. Vuosittain Sidel tarjoaa asiakkailleen noin 12000 tuntia koulutusta 7 koulutuskeskuksessa eri puolilla maailmaa. Vuoden 1999 kokonaismyynnistä palvelujen osuus oli 19 prosenttia, koneiden 63 prosenttia ja kokonaisten linjojen 18 prosenttia(109).
(245) Vastauksessaan(110) ja suullisessa kuulemisessa Tetra piti kiinni väitteestään, että Sideliin kohdistuu ankaraa kilpailua sen kolmen kilpailijan taholta suuritehoisissa koneissa ja ettei Sidel ole niin vahva, että komissio voisi katsoa sen pystyvän toimimaan itsenäisesti kilpailijoistaan ja asiakkaista riippumatta, ja ettei Sidelillä ole johtavaa asemaa suuritehoisten SBM-koneiden markkinoilla. Tetra korosti erityisesti, että suuritehoisten SBM-koneiden markkinoille ovat ominaisia innovaatiosyklit ja jäljittely. Alalla ei ole merkittäviä patentteja, ja kilpailijoiden on aiemmin onnistunut kopioida Sidelin koneita. Monet Sidelin innovaatioista on kopioitu 2-3 vuoden kuluessa siitä, kun ne ovat saavuttaneet markkinoiden hyväksynnän. Sidelin kolme kilpailijaa suuritehoisissa koneissa pystyvät kilpailemaan Sidelin kanssa, koska ne voivat tarjota samanlaisia koneita erilaisilla tehoilla ehkä lukuun ottamatta koneita, joiden teho on 50000 pulloa tunnissa. Tetra vertasi Sidelin koneita ja palveluja sen kilpailijoiden vastaaviin ja päätteli, että Sidelin kolme tärkeintä kilpailijaa, SIG, Krones ja SIPA, pystyvät kilpailemaan Sidelin kanssa joka suhteessa, myös koneiden tehossa ja palveluissa. Markkinatutkimus ei tukenut ilmoituksen tehneen osapuolen väittämiä. Suullisessa kuulemisessa Tetra esimerkiksi väitti, että SIPA voi tarjota koneita kuumatäyttöä ja laajasuisia pulloja varten, mikä ei pidä paikkaansa. Tetra myös vähätteli Sidelin T& K-menoja. Komissio kuitenkin sai selville, että Sidel käytti vuonna 1998 [...]* T& K:hon, minkä ansiosta se pääjohtajansa Olivierin mukaan "oli selvästi tärkeimpiä kilpailijoitaan edellä"(111).
(246) Komissio yhtyy Tetran näkemykseen, ettei Sidelillä ole määräävää markkina-asemaa suuritehoisissa SBM-koneissa. Komissio on kuitenkin tullut siihen tulokseen, että Sidelin markkina-asema suuritehoisissa SBM-koneissa on hyvin vahva ja että Sidel on tällä alalla ETA-alueen ja maailman johtava valmistaja. Selvää on varsinkin - ja komission markkinatutkimus vahvisti tämän -, että Sidelin koneissa käytetään johtavaa teknologiaa ja että niillä on markkinoilla erinomainen maine. Komission kyselyyn vastanneet Sidelin asiakkaat vahvistivat, että Sidel oli kilpailijoitaan edellä koneiden laadussa ja testauksen laajuudessa, virheiden korjaamisessa, pullojen suunnittelussa ja kokemuksessa.
(247) Teknologiset esteet estävät yhä pienitehoisia SBM-koneita valmistavia pieniä yrityksiä pääsemästä suuritehoisten koneiden markkinoille. Sidel on yhä ainoa yritys, joka valmistaa tiettyjä konetyyppejä, kuten koneita, joiden teho on 50000 pulloa tunnissa. Sidelin markkinaosuudet kilpailijoihin verrattuna osoittavat myös, että Sidelillä on johtava asema SBM-konemarkkinoilla: (Sidel [60-70 prosenttia]*; suurin toimittaja suuritehoisten koneiden markkinoilla [10-20 prosenttia]*, suurin toimittaja pienitehoisten koneiden markkinoilla [yli 30 prosenttia]*, markkinaosuus kiertotekniikkaa käyttävien pienitehoisten koneiden markkinoilla [yli 70 prosenttia]* ja sekä suuri- että pienitehoisten SBM-koneiden markkinoilla [yli 70 prosenttia]*). Nämä tekijät yhdessä osoittavat, että Sidelillä on johtava asema SBM-koneissa.
(248) Siksi voidaan todeta, että Sidelillä on johtava, mutta ei määräävä markkina-asema suuri- ja pienitehoisissa SBM-koneissa. Sidel on ainoa yritys, joka pystyy tarjoamaan kaikentyyppisiä SBM-koneita hyvin pienitehoisista koneista kaikkein suuritehoisimpiin koneisiin ja käyttämään kaikissa koneissa johtavaa kiertotekniikkaa.
2.2 Sidelin pitkä kokemus aseptisista ja ei-aseptisista PET-täyttökoneista ja innovatiivisista Combi-koneista
(249) Täyttöoperaatioiden tehokkaan hallinnan merkitys puhallusmuovauksessa on erityisen ilmeinen sellaisten "herkkien" tuotteiden kuin maidon ja hedelmämehun yhteydessä puhtaiden tai ultrapuhtaiden pakkausprosessien varmistamiseksi.
(250) Sidel valmistaa sekä aseptisia (Rémy) että ei-aseptisia (Alsim, Girondine) täyttökoneita. Aseptinen PET-täyttö on melko uusi tekniikka, jonka käyttö lisääntyy tällä hetkellä nopeasti. Tetran antamien tietojen mukaan aseptisten PET-täyttökoneiden kysyntä alkoi Italiasta ja Ranskasta, mutta on viimeisen kolmen vuoden aikana kasvanut muissa ETA-maissa. Asennettujen aseptisten PET-täyttökoneiden kokonaisvolyymi on kasvanut [70-80 prosenttia]* ([...]* koneesta [...]* koneeseen) vuosina 1998-2000, ja pelkästään vuonna 2000 asennuskanta kasvoi [30-40 prosenttia]*. Muutaman seuraavan vuoden aikana markkinoiden odotetaan kasvavan vuosittain [20-30 prosenttia]*, ja kasvu on erityisen voimakasta maissa, joissa aseptisten täyttökoneiden asennuskanta on tällä hetkellä pieni.
(251) Rémy, jonka Sidel osti vuonna 1999, oli yksi aseptisten PET-täyttökoneiden ensimmäisistä valmistajista ja johtaja aseptisessa PET-tekniikassa. Ennen vuotta 1998 markkinoilla toimi vain neljä merkittävää toimittajaa: Procomac ([30-40 prosenttia]*), Serac ([20-30 prosenttia]*), Sidel/Rémy ([30-40 prosenttia]*) ja Tetra ([0-10 prosenttia]*). Viiden uuden toimittajan (Krones, SIG, KHS-Kloeckner, Stork ja GEA) on onnistunut tulla markkinoille vuosina 1998-2000, ja yhteensä niiden hallussa on [40-50 prosenttia]* aseptisen PET-täytön markkinoista.
(252) Vuonna 2000 Sidelin markkinaosuus aseptisissa PET-täyttökoneissa asennuskannan perusteella laskettuna oli [20-30 prosenttia]* (koneiden määrä) tai [10-20 prosenttia]* (pulloa tunnissa) ETA-alueella. Markkinaosuus on pienempi, [0-10 prosenttia]*, jos tarkastellaan Sidelin aseptisten PET-täyttökoneiden myyntiä vuonna 1998-2000 (1 kone). Samana vuonna Procomacin markkinaosuus oli noin [30-40 prosenttia]*, Kronesin [20-30 prosenttia]*, Tetran [10-20 prosenttia]*, SIG:n [10-20 prosenttia]* ja KHS-Kloecknerin, Storkin ja GEA:n kunkin [0-10 prosenttia]*.
(253) Tetra arvioi, että KHS-Kloecknerin, Storkin ja GEA:n myymien koneiden sekä Sidelin viime aikoina myymien koneiden keskimääräinen täyttönopeus on samaa tasoa, 12000-13000 pulloa tunnissa. Procomacin myymät koneet (12000-20000 pulloa tunnissa) ja Kronesin myymät koneet (20000 pulloa tunnissa) ovat nopeampia, ainoastaan SIG:n uskotaan olevan hitaampi (6000 pulloa tunnissa). Sidelin tiedot osoittavat kuitenkin, että ultrapuhdas ja aseptinen PET-täyttötekniikka, jossa käytetään virtausmittarisyöttöä(112), mahdollistaa jopa [...]* nopeudet (hapatettu maito, 100 ml), [...]* (pastöroitu täysmaito, 1 l) ja [...]* (appelsiinimehu, jossa on hedelmälihaa, 1 l). Virtausmittarisyötössä täyttö tapahtuu niin, että suutin ja pakkaus eivät kosketa toisiaan, mikä vähentää saastumisriskiä.
(254) Sidelin aseptista täyttötekniikkaa lujitti entisestään vuonna 1999 sen innovatiivisen Combi-tekniikan läpimurto, jossa PET-pullon puhallus, täyttö ja korkitus tapahtuu samassa koneessa. Tämä innovatiivinen tekniikka edustaa samaa lähestymistapaa PET-pullojen valmistukseen kuin mikä on saavutettu tavanomaisissa aseptisissa kartonkipakkauskoneissa. SBM-koneen ja täyttökoneen linjaan verrattuna Combi-tekniikka tarjoaa asiakkaille monia etuja lattiapinta-alan ja kustannusten säästöinä. Varsinkin Combi SRU-tekniikan (ei-aseptinen ultrapuhdas) ja SRA-tekniikan (aseptinen), jotka on kehitetty "herkille" tuotteille, kuten mehuille ja nestemäisille meijerituotteille, avulla yritykset voivat valmistaa ja pullottaa "herkkiä" tuotteita PET-pulloihin integroidussa koneessa, mikä pienentää saastumisriskiä. Combi SRU -tekniikan, jossa Combi-kone toimii ultrapuhtaassa, mutta ei-aseptisessa ympäristössä, teho on [...]* ([...]* muottia), [...]* ([...]* muotista) [...]* ([...]* muottiin). Combi-koneiden myynti on kasvanut [...]* vuonna 1998 [...]* vuonna 1999. Sidel on myynyt ETA-alueella [...]* Combi-konetta. Sidel on myös kehittänyt täysin aseptisen Combi-koneen, Combi SRA:n, joka on juuri tuotu markkinoille ETA-alueella ja jota käytetään pitkään säilyvien mehujen ja meijerituotteiden aseptiseen täyttöön.
(255) Tetra on väittänyt ja komission tutkimus on vahvistanut, että Sidelin muut kilpailijat ovat juuri alkaneet tuoda markkinoille omia Combi-koneitaan. Tällä hetkellä kolme muuta toimittajaa pystyy toimittamaan Combi-koneita. Sidelin lisäksi kuitenkin vain yksi toimittaja, Sipa yhdessä täyttöyritys Procomacin kanssa, voi toimittaa aseptisia Combi-koneita. Sidelin Combi oli ensimmäinen Combi-kone, joka tuotiin ETA-alueen markkinoille.
2.3 Sidelin muu PET-toiminta
(256) SBM-koneiden, sulkutekniikan ja täyttökoneiden lisäksi Sidel toimittaa Tetran mukaan kaikkialle maailmaan toissijaisia linjalaitteita (etupäässä hihnakuljettimia), jakelupakkauslaitteita (erilaisia koneita, jotka pakkaavat yksittäiset tuotepakkaukset yhteen ennen jakelua) ja näihin liittyviä eri aloille suunnattuja palveluja. Näihin laitteisiin kuuluvat etenkin hihnat (ilmahihnat ja mekaaniset hihnat), jotka kuljettavat yksittäisiä tuotepakkauksia pakkauslinjan eri pisteiden välillä; koneet, joilla valmistellaan täytetyt kontit lähetystä varten (kuten pakkausalustat, kalvopakkauskoneet; lavauskoneet, pakkausrobotit ja liimauskoneet); lavojen purkulaitteet, jotka purkavat tyhjien konttien lavoja seuraavaa pakkausta varten; ja valvontajärjestelmät, joita tarvitaan tuotantolinjan eri osien toiminnassa.
(257) Sidel toimittaa näitä laitteita asiakkaille, jotka toimivat eri aloilla, varsinkin nestemäisiä elintarvikkeita, ei-nestemäisiä elintarvikkeita, terveyden- ja kauneudenhoitotuotteita sekä puhdistusaineita valmistavassa teollisuudessa. Sidelin merkittävää asemaa näillä markkinoilla kuvastaa sen markkinaosuus, joka Tetran mukaan ei yleensä ole suurempi kuin [20-30 prosenttia]*, mutta saattaa joskus ylittää sen, jos markkinat määritellään suppeasti.
(258) Komissio huomauttaa, että Sidelillä on hyvät edellytykset tarjota tuotantolinjoihin räätälöityjä ratkaisuja, jotka liittyvät kuljettamiseen, kohdistukseen, uudelleenryhmittelyyn, kokoamiseen, siirtoon, jakeluun ja nostamiseen mukaan lukien linjojen tarkastus, jolla paikallistetaan virheitä ja ehdotetaan korjaustoimia, sekä Sidelin testi- ja simulaatioyksikköjen palveluja. Sen kanssa kilpailevat lähinnä Krones ja useat pienemmät paikalliset kilpailijat.
2.4 Päätelmä
(259) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että Sidelillä on johtava markkina-asema suuri- ja pienitehoisten SBM-koneiden markkinoilla kaikissa loppukäyttösegmenteissä ja että sillä on vahva asema muissa PET-pakkauslaitteissa, etenkin aseptisissa täyttölaitteissa, toissijaisissa linjalaitteissa ja niihin liittyvissä palveluissa.
3. MÄÄRÄÄVÄN MARKKINA-ASEMAN SYNTYMINEN PET-PAKKAUSLAITEMARKKINOILLA, ETENKIN SBM-KONEISSA, JA MÄÄRÄÄVÄN MARKKINA-ASEMAN VAHVISTUMINEN KARTONKIPAKKAUSJÄRJESTELMIEN MARKKINOILLA
(260) Vaikka Tetra väitti ilmoituksessa ja myöhemmissä vastineissa, että toimenpide vaikuttaa ainoastaan PET-pakkauslaitealaan (ja erityisesti SBM-koneisiin, sulkutekniikoihin ja aseptisiin täyttökoneisiin), edellä esitetyn perusteella on selvää, että toimenpide on nähtävä kartonkipakkauslaitteiden alalla määräävässä markkina-asemassa olevan yrityksen ja PET-pakkauslaitteiden johtavan valmistajan välisenä kahdella läheisellä markkinasegmentillä tapahtuvana sulautumana, jolla on merkittäviä vaikutuksia nestemäisten elintarvikkeiden pakkaamisen alaan. Huomattava osa komission markkinatutkimukseen vastanneista (joiden joukossa oli kilpailijoita ja, mikä merkittävämpää, asiakkaita) näki keskittymän tällä tavalla ja ilmaisi huolensa keskittymän tulevasta vahvasta markkina-asemasta.
(261) Sulautuma vahvistaisi keskittymän määräävää markkina-asemaa kartonkipakkauslaitteissa ja kartongeissa ja sallisi keskittymän hankkia määräävän markkina-aseman PET-pakkauslaitteissa, etenkin suuri- ja pienitehoisissa SBM-koneissa. Näiden kahden yrityksen hyvin läheisten markkinoiden määräävien markkina-asemien yhdistäminen parantaisi keskittymän asemaa nestemäisten elintarvikkeiden pakkaamisessa, erityisesti "herkissä" tuotteissa (nestemäiset meijerituotteet, mehut, hedelmänmakuiset juomat, tee- ja kahvijuomat), ja vahvistaisi sen määrääviä markkina-asemia.
(262) Markkina-aseman vahvistuminen ja määräävän aseman syntyminen syntyisi useiden tekijöiden vaikutuksesta, joihin kuuluvat horisontaaliset ja vertikaaliset vaikutukset, varsinkin tämänhetkisen määräävän markkina-aseman väärinkäyttö sekä todellisen tai potentiaalisen kilpailun poissulkeminen läheisiltä markkinoilta.
3.1 Horisontaaliset vaikutukset PET-laitemarkkinoihin
(263) Ehdotetulla toimenpiteellä on suoria horisontaalisia vaikutuksia, koska kumpikin osapuoli toimii kolmilla erillisillä tuotemarkkinoilla: (pienitehoisissa) SBM-koneissa, sulkutekniikassa ja aseptisissa PET-täyttökoneissa. Jäljempänä eritellyt horisontaaliset vaikutukset vahvistaisivat keskittymän asemaa näillä kolmilla markkinoilla. Siksi on tärkeää analysoida niitä heti alussa, jotta voidaan osoittaa, että sulautuma vahvistaisi välittömästi Sidelin ennestään vahvaa asemaa. Tästä asemasta tulisi määräävä, kun keskittymä käyttäisi väärin määräävää markkina-asemaansa aseptisten kartonkipakkauslaitteiden ja aseptisten kartonkien alalla.
3.1.1 SBM-koneet
(264) Komissio on tullut siihen tulokseen, että SBM-koneiden markkinat voidaan karkeasti jakaa suuritehoisten koneiden (teho yli 8000 pulloa tunnissa) ja pienitehoisten SBM-koneiden (teho alle 8000 pulloa tunnissa) markkinoihin.
3.1.1.1 Suuritehoiset SBM-koneet
(265) Toimenpide ei vahvistaisi suoraan horisontaalisten vaikutusten kautta Sidelin johtoasemaa suuritehoisten SBM-koneiden markkinoilla, koska Tetra ei toimi markkinoiden tällä segmentillä. Sulautuman seurauksena Tetra kuitenkin lakkaa olemasta potentiaalinen kilpailija suuritehoisten SBM-koneiden markkinoilla. Tetra ei tällä hetkellä tarjoa suuritehoisia koneita. Ostamalla Sidelin Tetra poistuisi suuritehoisten SBM-koneiden potentiaalisten markkinoille tulijoiden joukosta sekä kilpailijoiden joukosta muilla PET-laitteiden alueilla. Tetrahan ostaisi SBM-koneiden johtavan yrityksen, jolla on kehittynein tekniikka ja laajin tuotevalikoima. Näin Tetra varmistaisi, ettei sen tarvitse kehittää omaa PET-tekniikkaa.
3.1.1.2 Pienitehoiset SBM-koneet
(266) Pienitehoisten SBM-koneiden markkinoilla on merkittäviä horisontaalisia päällekkäisyyksiä. Toimenpiteen seurauksena osapuolten yhdistetty markkinaosuus vuosina 1998-2000 myytyjen koneiden tehon perusteella laskettuna olisi yhteensä [50-60 prosenttia]*, josta Sidelin osuus on ([30-40 prosenttia]*(113) ja Tetran osuus [20-30 prosenttia]*). Tärkeimmät kilpailijat näillä markkinoilla ovat ADS, jonka markkinaosuus on noin [10-20 prosenttia]*, Urola, jonka markkinaosuus on [0-10 prosenttia]*, Sipa, jonka markkinaosuus on [0-10 prosenttia]*, ja SIG, jonka markkinaosuus on [0-10 prosenttia]*.
(267) Tetra väittää, että tämä horisontaalinen päällekkäisyys pienitehoisten koneiden markkinoilla ei aiheuttaisi kilpailuongelmia: Sidelin ja Tetran SBM-koneet eivät ole lähimpiä korvaavia tuotteita pienitehoisten koneiden segmentissä, koska niiden tekniikassa, hinnoissa ja asiakkaiden mielikuvissa on suuria eroja, koska osapuolilla ei ole ETA-alueella ainuttakaan yhteistä asiakasta ja koska ne eivät osallistu samoihin tarjouskilpailuihin. Pienitehoisten koneiden markkinoilla on tyypillisesti useita kilpailijoita, jotka voisivat alittaa Tetra/Sidelin asettaman hinnan ja vallata markkinaosuuden; mitään tehorajoituksia tai merkittäviä esteitä näille markkinoille tulolle ei myöskään näytä olevan.
(268) Markkinatutkimus ja komission analyysi vahvistivat Tetran väitteen vain osittain. Vaikuttaa siltä, että Sidelin ja Tetran pienitehoiset SBM-koneet eivät ole toistensa lähimpiä korvaavia tuotteita ainakaan asiakkaiden mielikuvien, maineen ja teknisen laadun perusteella. Markkinatutkimus osoitti, että Sidelin koneita pidettiin monipuolisempina (niissä käytetään kiertotekniikkaa, kun Tetran koneissa käytetään lineaarista tekniikkaa), laadukkaampina ja yleisesti kalliimpina kuin Tetran koneita(114), joita pidetään alkeellisina SBM-koneina, joiden sovellukset ovat yksinkertaisempia ja joilla ei ole juurikaan vaikutusta SBM-koneiden markkinoihin. Vaikka Tetra on toistuvasti väittänyt, etteivät osapuolet osallistu samoihin tarjouskilpailuihin, Sidel on ilmoittanut Tetran voittaneen tarjouksen tekijäksi [...]* tarjouskilpailussa niistä kaikkiaan [...]* tarjouskilpailusta, joihin se on osallistunut ETA-alueella vuodesta 1998 lähtien. Vaikka näiden [...]* tarjouksen joukossa saattaa olla tarjouksia, joissa asiakas ei ole edes pyytänyt Sideliä osallistumaan, tarjousten yksityiskohtainen tarkastelu osoittaa, että ainakin joissakin näistä tapauksista Sidel ja Tetra kilpailivat samoista asiakkaista. Siksi ei ole oikein sanoa, etteivät Tetran ja Sidelin pienitehoiset SBM-koneet ollenkaan kilpaile samoista asiakkaista ETA-alueella. Lisäksi osapuolet ovat myöntäneet, että niillä on yhteisiä asiakkaita pienitehoisten koneiden ETA-alueen ulkopuolisilla markkinoilla.
3.1.1.3 Päätelmä
(269) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että toimenpide johtaisi pienitehoisten koneiden markkinoiden keskittymisasteen nousemiseen. Kun tällä hetkellä yhdenkään yksittäisen toimittajan hallussa ei ole [30-40:tä prosenttia]* suurempaa markkinaosuutta, sulautuman jälkeen keskittymä olisi selvästi suurin markkinatoimija, jonka markkinaosuudet olisivat 60 prosentin luokkaa. Markkinoilla olisi edelleen useita kilpailijoita, mutta niiden markkinaosuudet olisivat pieniä, korkeintaan [10-20 prosentin]* suuruisia.
(270) Sulautuman jälkeen Tetra/Sidelillä olisi sekä pieni- että suuritehoisten koneiden segmenteissä vähintään [60-70 prosentin]* markkinaosuus. Tetra/Sidel olisi selvästi suurin yritys kaikentyyppisten SBM-koneiden markkinoilla kaikkein yksinkertaisimmista pienitehoisista koneista suuritehoisiin ja kehittyneintä tekniikkaa hyödyntäviin koneisiin.
3.1.2 Sulkutekniikka
(271) Kuten markkinoiden määritelmiä koskevassa luvussa selitettiin, nykyisin on olemassa useita erilaisia sulkutekniikoita, joilla parannetaan PET-pullojen happisulkuominaisuuksia. Monikerrostekniikka on jo tuotu markkinoille, ja niin juomayhtiöt kuin pakkausvalmistajatkin tuottavat suuria määriä monikerroksisia pulloja erityisesti mehua ja nestemäisiä meijerituotteita varten sekä vähäisessä määrin olutta varten. Myös plasmatekniikka on tuotu markkinoille, mutta sen kaupallistaminen on vielä alkuvaiheessa. Yksikerrostekniikoita (parannetut PET-hartsit) ei ole vielä tuotu markkinoille, mutta niiden odotetaan ehtivän sinne ensi vuoden aikana.
(272) Kumpikin osapuoli käyttää aktiivisesti plasmatekniikoita. Plasmapinnoite kiinnitetään PET-pulloihin tarkoitukseen soveltuvilla patentoiduilla koneilla erillisessä toimenpiteessä pullojen puhaltamisen jälkeen.
(273) Sidel on hiljattain tuonut markkinoille Actis-tuotesarjansa. Actis on hiilipohjainen tekniikka, jossa pullon sisäpuoli pinnoitetaan ruskehtavalla pinnoitteella. Actis-tekniikassa käytetään kiertotekniikkaa, ja sen suurin nopeus on 10000 pulloa tunnissa. Prosessi on saanut Yhdysvaltojen lääke- ja elintarvikeviraston (FDA) hyväksynnän. Actis on jo tuotu markkinoille, mutta vastoin optimistisia, satojen koneiden myyntiennusteitaan Sidel on [...]* myynyt tähän mennessä vasta [...]* Actis-konetta. Sidel on myös kehittänyt Actis-tekniikastaan toisen version, Actis Liten. Actis Lite -tekniikassa käytetään ohuempaa, miltei näkymätöntä kellertävää pinnoitetta, ja siksi se sopii paremmin mehuihin.
(274) Tetra käyttää plasmapinnoitustekniikkaa Glaskin-tekniikassaan ja monikerrostekniikkaa monikerroksisissa sulkuominaisuuksiltaan parannetuissa Sealica-aihioissaan. Tetran Glaskin-tekniikassa pullon sisäpuoli pinnoitetaan kirkkaalla piioksidiyhdisteellä. Koneiden suurin nopeus on 12000 pulloa tunnissa. Tekniikkaa ollaan vasta kaupallistamassa. Sealica on monikerrostekniikka, jossa ruiskuvalumenetelmällä valmistetaan sulkuominaisuuksiltaan parannettuja aihioita. Tämän jälkeen aihiot puhalletaan vakiomallisilla SBM-koneilla. Sealican kaupallistaminen on niin ikään alkuvaiheessa. Tetra on hiljattain päättänyt luopua Sealican kaupallistamisesta(115).
(275) Sulkutekniikoiden kokonaismarkkinoilla keskittymä saavuttaisi osapuolten tekniikat yhdistämällä noin [10-20 prosentin]* markkinaosuuden sulkuominaisuuksiltaan parannettujen pullojen vuoden 2000 tuotantolukujen perusteella.
(276) Jotkin komission kyselyyn vastanneet markkinatoimijat pitivät osapuolten plasmatekniikoiden yhdistämistä ongelmana. Nämä ongelmat tuotiin esille myös suullisessa kuulemisessa. Nämä markkinatoimijat pitävät plasmatekniikkaa nykyisistä sulkutekniikoista kehittyneimpänä ja kustannustehokkaimpana. Yksi komission markkinatutkimukseen vastannut totesi plasmatekniikan olevan pitkällä aikavälillä ainoa kustannustehokas tekniikka, jota voitaisiin käyttää erittäin nopeissa linjoissa taloudellisesti kannattavasti. Eräs sulkutekniikkaa käyttävä yritys totesi, että "teknisesti PET-sulkutekniikka mahdollistaa nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen pakkaamisen seuraavan kahden tai kolmen vuoden ajan. Kustannusten odotetaan laskevan, kun volyymit kasvavat, ja näin PET-pakkaukset todennäköisesti syrjäyttävät kartonkipakkaukset. Taloudellisten näkökohtien ja tuotteen ominaisuuksien lisäksi myös PET-pakkausten kierrätysominaisuudet vaikuttavat siihen, millaisen osan maidon ja mehun yksittäisannosmarkkinoista PET-pakkaukset valtaavat. Sidelin ja Tetra Lavalin tarjoamat sulkutekniikat ovat ainoat tekniikat, joiden on osoitettu soveltuvan kierrätykseen nykyisillä PET-pullovolyymeillä. Jos kustannustehokkuus osoitetaan mehujen ja maidon kohdalla, nämä tekniset ratkaisut tarjoavat alhaisimmat kustannukset ja kierrätysystävällisimmät vaihtoehdot PET-pakkausteollisuudessa".
(277) Plasmatekniikan, varsinkin Sidelin jo kaupallistaman Actis-tekniikan, taloudelliset näkymät ovat hyvät. Actis-koneen hinta on [...]* euroa. Sitä ei pidetä suurena investointina asiakkaalle. Sidel perii käyttäjiltä rojalteja koneen käytöstä. Rojaltit ovat tärkeitä, koska "ne tuovat Sidelille pitkällä aikavälillä säännöllisiä tuloja, jotka eivät ole sidoksissa konetoimitusten jaksoittaisiin tulovirtoihin"(116). "... Jos Actis menestyy, syntyy Actis-koneiden asennuskanta, joka tuo säännöllisiä hyviä tuloja rojalteina. Tässä mallina saattaisi olla ... aseptisen kartonkipakkaamisen ala...jossa kone myydään asiakkaalle pienellä katteella (tai jopa ilman katetta). Tuotto syntyy sitten pitkällä aikavälillä alkuperäisen konekaupan pohjalta solmittavista palvelu- tai materiaalitoimitussopimuksista"(117).
(278) Jotkin markkinatoimijat kuitenkin vahvistivat osapuolten näkemyksen, että plasmatekniikkaan liittyy myös merkittäviä haittoja, koska se on yhä kehitysvaiheessa ja siihen liittyy merkittäviä teknisiä ongelmia, kuten hilseily lämpökäsittelyn aikana. Sidelin Actis-tekniikan tekninen ongelma on, että siinä käytetään (kellanruskeaa) pigmenttiä, joka sopii olutpulloihin, mutta ei niin hyvin muihin sovelluksiin.
(279) Osapuolet ovat toistuvasti korostaneet, että Sidelin Actis-kone ja Tetran Glaskin-plasmatekniikka eivät sovi yhteen (mikä on selvää) ja että osapuolten tekniikoiden yhdistämisen tuloksena ei syntyisi parannettua, "ylivoimaista" plasmasulkua. Markkinoiden teknisen monimutkaisuuden vuoksi tätä väitettä ei ole voitu vahvistaa tai kumota.
(280) Erillisillä plasmatekniikkamarkkinoilla osapuolet ovat tärkeimmät toimittajat, mutta niiden kanssa kilpailevat kuitenkin Krones / Coca Cola (jolla on jo vakiintunut tekniikka, Bestpet) ja muutamat muut kilpailijat, jotka aikovat pyrkiä markkinoille ETA-alueen ulkopuolelta. Vastauksessaan väitetiedoksiantoon Tetra esittikin todisteita, joiden mukaan [...]* on kokeiluvaiheessa oleva plasmasulkuprosessi ja toisella yrityksellä, [...]*, on patentoitu plasmapohjainen tekniikka.
(281) Alalla ollaan myös laajasti sitä mieltä, että viime kädessä paras tekniikka olisi parannettu yksikerroksinen PET-tekniikka. Tällainen parannettu hartsi ei edellyttäisi erityislaitteita, vaan siitä valmistettaisiin vakiomallisia aihioita, joilla olisi tarvittavat sulkuominaisuudet ja jotka voitaisiin sitten puhaltaa vakiomallisissa SBM-koneissa. Komission markkinatutkimus vahvisti, että yksikerrostekniikat olisivat erityisen hyviä sekä teknisestä että taloudellisesta näkökulmasta. Tutkimus osoitti, että tällaisia tekniikoita tuodaan todennäköisesti markkinoille lähitulevaisuudessa.
Päätelmä
(282) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että osapuolten plasma- ja monikerrostekniikoiden yhdistäminen parantaisi keskittymän asemaa sulkutekniikkamarkkinoilla huomattavasti (keskittymällä olisi kaksi kehittynyttä ja taloudellisesti kannattavaa tekniikkaa), mutta ei siinä määrin, että sillä olisi sulkutekniikka-alalla määräävä markkina-asema.
3.1.3 Aseptiset täyttökoneet
(283) Sekä Tetra että Sidel valmistavat aseptisia PET-täyttökoneita, ja osapuolten toiminnassa on siksi näillä markkinoilla selkeitä horisontaalisia päällekkäisyyksiä.
(284) Tetra tuli PET-täyttökoneiden markkinoille vuonna 1999 ostettuaan tarvittavan tekniikan italialaiselta konepajalta. Koneet valmistetaan Italiassa, ja niiden myynti tapahtuu Tetran kunkin maan yleisissä markkinointiyksiköissä, joista joillakin on muovipullojen täyttökoneisiin erikoistuneita asiantuntijoita. Tetran aseptiset PET-täyttökoneet, RFA-40-koneet, sopivat 0,2-1,5 litran pulloille, ja niiden teho on 12000 pulloa tunnissa. RFA-40 sopii paremmin korkeahiilihappoisiin juomiin (mehuihin), mutta sitä on käytetty menestyksellisesti Aasiassa myös matalahiilihappoisten teejuomien pullotukseen. Tetra väittää, ettei RFA-40 sovellu nestemäisten meijerituotteiden pullottamiseen. Tetra on myynyt [...]* konetta ETA-alueella, ja sen ETA-alueen liikevaihto oli vuonna 2000 noin [...]* euroa. Maailmanlaajuisesti Tetran asennuskanta on [...]* konetta.
(285) Sidel valmistaa aseptisia PET-täyttökoneita tytäryhtiössään Rémyssä, joka on aseptisen PET-tekniikan markkinajohtaja. Rémyn aseptinen täyttötoiminta tapahtuu Ranskassa (Octeville-sur-Merissä). Rémy oli yksi ensimmäisistä toimijoista aseptisen PET-täytön markkinoilla, ja sillä on vakiintunut markkina-asema sekä erinomainen maine ja tunnettuus aseptisen "tuotemerkin" osalta. Rémy kuului vuonna 2000 Sidelin SBM-koneiden keskitettyyn myyntiorganisaatioon. Viimeisen kolmen vuoden aikana Sidel on myynyt ETA-alueella [...]* aseptista täyttökonetta. Lisäksi Sidel on tuonut markkinoille aseptisen Combi-koneen, Combi SRA:n, jossa samaan koneeseen voidaan integroida PET-pullon puhallus, täyttö ja korkitus. Vuonna 2001 Sidel myi ETA-alueella [...]* aseptista Combi-konetta.
(286) Aseptinen PET-täyttö on melko uusi tekniikka, joka osapuolten mukaan leviää parhaillaan nopeasti ETA-alueella. Ilmoituksessa Tetra totesi, että ETA-alueella asennettiin vuonna 2000 kaikkiaan [40-50]* aseptista PET-täyttökonetta. Ilmoituksen mukaan asennettujen koneiden määrä kasvoi vuosina 1997-2000 jyrkästi, [70-80 prosenttia]*, ja kasvun ennustetaan olevan vuositasolla [20-30 prosenttia]*. Aseptisen PET-täytön markkinoilla toimii useita yrityksiä, joista (osapuolten lisäksi) tärkeimmät ovat Procomac, Serac ja Krones.
(287) Kun otetaan huomioon markkinoiden erittäin pieni koko (vain [40-50]* asennettua konetta ETA-alueella), vuosimyynnin perusteella tehtävät markkinaosuuslaskelmat voivat olla harhaanjohtavia. Tetra on ehdottanut, että markkinaosuudet laskettaisiin vuosien 1998-2000 asennuskannan ja myynnin keskiarvon perusteella.
(288) Ilmoituksen tietojen mukaan Tetran markkinaosuus ETA-alueen asennuskannasta kapasiteetin perusteella laskettuna on [0-10 prosenttia]* ja Sidelin [10-20 prosenttia]*. Sulautuman tuloksena syntyvällä keskittymällä olisi siis [20-30 prosentin]* osuus asennuskannasta (ja [10-20 prosentin]* osuus vuosien 1998-2000 uudesta myyntikapasiteetista). Procomacin osuus asennuskannasta on [30-40 prosenttia]*, Seracin [10-20]* prosenttia ja Kronesin [10-20 prosenttia]*. Vuosien 1998-2000 myynnistä niiden osuudet olivat [30-40 prosenttia]*, [0-10 prosenttia]* ja [30-40 prosenttia]*. Tetra väittää, että markkinoille on tullut vuoden 1998 jälkeen useita uusia yrityksiä ja että ne ovat vallanneet lähes [40-50 prosentin]* osuuden uudesta myynnistä vuosina 1998-2000.
(289) Komissio myöntää, että uudet tulokkaat ovat vallanneet jalansijaa vuoden 1998 jälkeen myytyjen koneiden osalta, mutta myytyjen koneiden kokonaismäärä on niin pieni, että vuosimyyntiin perustuville markkinaosuuslaskelmille tuskin kannattaa antaa erityistä painoarvoa(118). On myös tärkeää huomauttaa, että Sidelin Combi-kone, joka on erityisen innovatiivinen tuote, tuli markkinoille vain vähän aikaa sitten eikä se ole vielä ehtinyt osoittaa potentiaaliaan markkinoilla. Lisäksi Tetran ilmoituksen mukana komissiolle toimitetuissa sisäisissä asiakirjoissa esitetään näkemys, että aseptisten täyttökoneiden markkinat ovat yhä hajanaiset eikä selvää markkinajohtajaa ole. [...]*(119).
(290) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että syntyvällä keskittymällä olisi vahva asema aseptisissa PET-täyttökoneissa, koska se on yksi kolmesta tärkeimmästä toimittajasta aseptisten PET-täyttökoneiden markkinoilla ja koska sen hallussa on [30-40 prosenttia]* asennuskannasta, johtava aseptinen PET-täyttötekniikka, erittäin hyvä tunnettuus aseptisissa tuotteissa sekä kansainvälinen myyntiorganisaatio.
3.2 Vertikaaliset vaikutukset
(291) Sulautumalla olisi myös huomattavia vertikaalisia vaikutuksia. Se johtaisi syntyvän keskittymän vertikaaliseen integraatioon kolmen pakkausjärjestelmän (kartonki-, PET- ja PE-HD-pakkaukset) osalta ja saattaisi johtaa riippumattomien pakkausvalmistajien vertikaaliseen sulkemiseen pois markkinoilta.
(292) Sulautuman tuloksena syntyisi markkinarakenne, joka sulkisi riippumattomat pakkausvalmistajat pois seuraavasti: i) keskittymä olisi ainoa vertikaalisesti integroitunut nestemäisten elintarvikkeiden pakkausyritys kartonkialalla (kartonkipakkauskoneet ja kartonkirullat), PE-HD-pakkaamisessa (EBM-koneet ja PE-HD-pullot) ja PET-pakkaamisessa (SBM-koneet, sulkutekniikka, aseptinen täyttö, aihiot ja pullot); ii) keskittymän kaksijakoinen asema sekä toimittajana että valmistajien kilpailijana johtaisi todennäköisesti jakelukanavaongelmiin. Keskittymä voisi käyttää väärin vahvaa markkina-asemaansa SBM-koneiden toimittamisessa pakkausvalmistajille, jotka ovat jossakin määrin riippuvaisia Sidelistä, ja näin se voisi nostaa pakkausvalmistajien kustannuksia ja syrjäyttää ne aihioiden ja avaimet käteen -asennusten markkinoilla. Tetra/Sidel saattaa pystyä tarjoamaan SBM-koneiden ja aihioiden yhdistelmäpaketteja esimerkiksi käyttämällä Tetran menestyksekästä kartonkialan liikestrategiaa eli tarjoamalla SBM-koneita edullisesti ja kattamalla kustannukset sitomalla asiakkaan vakiomallisten tai parannetuilla sulkuominaisuuksilla varustettujen aihioiden toimituksia koskeviin pitkäaikaisiin sopimuksiin. Keskittymä saattaa myös pystyä tarjoamaan avaimet käteen -asennuksia asiakkaille ilman pakkausvalmistajia.
3.2.1 Keskittymän vertikaalinen integraatio kartonki-, PET- ja PE-HD-alalla
(293) Sidel ei ole vertikaalisesti integroitunut yritys. Se on tällä hetkellä vain laitevalmistaja, joka toimittaa erityislaitteita, joilla pakkausyritykset valmistavat tyhjiä PET-pulloja (SBM-koneet) ja PE-HD-pulloja (EBM-koneet) ja täyttävät pullot nesteillä (aseptiset ja ei-aseptiset PET- ja PE-HD-täyttökoneet). Sidel ei toimi kulutushyödykkeiden (aihioiden) tai valmiiden pullojen markkinoilla. Kaikilla PET-laitetoimittajilla (Sidelin tärkeimmillä kilpailijoilla, Sipalla, SIG:llä ja Kronesilla) on sama liiketoimintamalli, jossa keskitytään laitteisiin eikä vertikaalisesti integroituun tarjontaan. Tämä ei tarkoita, etteivät laitevalmistajat toimittaisi kokonaisia linjoja avaimet käteen -ratkaisuina: niin ne tekevät yhä useammin asiakkaidensa pyynnöstä. Osapuolten arvion mukaan (ja markkinatutkimus vahvisti tämän) [20-30 prosenttia]* myynnistä on kokonaisten linjojen avaimet käteen -asennuksia. Kokonaisiin linjoihin kuuluu kuitenkin vain sellaisia laitteita kuin SBM-koneita (ja muotteja), täyttökoneita, kuljettimia, etiketöintilaitteita jne. Kulutushyödykkeet, kuten aihiot, eivät kuulu tarjontaan. PET-laitetoimittajat eivät toimi ylemmän jalostusasteen pakkausmarkkinoilla eli ne eivät itse myy valmiita pulloja.
(294) Markkinoiden rakenteen ansiosta riippumattomien yritysten (pakkausvalmistajien) on ollut mahdollista hankkia erikoisasema markkinoilla. Pakkausvalmistajat ostavat SBM-koneita ja muotteja laitevalmistajilta (etupäässä Sideliltä) ja valmistavat niiden avulla tyhjiä PET- ja PE-HD-pulloja, joita ne myyvät asiakkailleen, juomayhtiöille. Pakkausvalmistajat valmistavat myös aihioita, joita ne myyvät juomayhtiöille, joilla on pakkauslaitteistoja omissa tiloissaan. Aihioiden myynti on pakkausvalmistajien päätoimiala. Alan rakenne on mahdollistanut sen, että juomayhtiöt voivat hankkia tarvitsemansa pakkaukset useista eri lähteistä käyttämällä useiden toimittajien laitteita ja ostamalla joskus valmiita pulloja pakkausvalmistajilta.
(295) Tetra sitä vastoin on vertikaalisesti integroitunut pakkausalan yritys. Itse asiassa Tetra on "ainoa yritys maailmassa, joka voi tarjota elintarviketeollisuudelle kaikki tarvittavat käsittely- ja pakkauslaitteet"(120). Tetra voi toimittaa käsittelylaitteita, pakkauskoneita ja myös pakkauksia (kartonkia rullina tai PET-aihioina tai valmiina pulloina). Tetran alemman jalostusasteen toiminnot (aihiot) ja ylemmän jalostusasteen toiminnot (pakkaukset tai valmiit pullot) eritellään seuraavassa.
3.2.1.1 Kartonkipakkaukset
(296) Tetra on markkinajohtaja, jonka markkinaosuus on noin 80 prosenttia aseptisista ja 50 prosenttia ei-aseptisista kartonkipakkauksista. Tetran liiketoimintamalli perustuu koneita ja kartonkia (rullina tai aihioina) koskevien integroitujen ratkaisujen tarjoamiseen asiakkaille.
3.2.1.2 PE-HD-pullot
(297) Tetra toimittaa etupäässä Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiville meijereille valmiita PE-HD-pulloja, joita käytetään pastöroidun ja pitkään säilyvän maidon(121) ei-aseptiseen pakkaamiseen. Sidel toimittaa SBM-koneita, mutta ei toimi PE-HD-pullojen ylemmän jalostusasteen toimittajana. Näillä ylemmän jalostusasteen markkinoilla Tetra toimii pakkausvalmistajana. Tetran pullot toimitetaan "aukko seinässä" -tyyppisellä järjestelyllä. Tetra valmistaa pullot Graham Engineering Corporationin [...]* koneilla. Tetran markkinaosuus näillä ylemmän jalostusasteen markkinoilla, ei-aseptisten PE-HD-pullojen toimittamisessa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, on [20-30 prosenttia]* (markkinajohtaja on Nampack, pakkausvalmistaja, jonka markkinaosuus on [60-70 prosenttia]*). Tetra alkoi hiljattain toimittaa PE-HD-pulloja myös Belgiaan. Komission tutkimus osoitti, että Tetralla on [...]* sopimus Graham Engineeringin kanssa tämän EBM-koneiden käytöstä ETA-alueella. Kolmannet osapuolet ovat ilmaisseet huolensa siitä, että Sidelin EBM-koneiden markkina-aseman ja Tetran ja Grahamin markkina-aseman yhdistyminen aiheuttaa kilpailuongelmia, koska keskittymällä olisi erittäin vahva markkina-asema ETA-alueen EBM-konemarkkinoilla(122).
3.2.1.3 PET-aihiot, -pullot ja muovisulkimet
(298) Tetra on maailman kolmanneksi suurin riippumaton aihiotoimittaja, ja sen markkinaosuus on [10-20 prosenttia]*(123). Tärkeimmät toimijat näillä markkinoilla ovat pakkausvalmistajat kuten Schmalbach (markkinajohtaja [30-40 prosentin]* osuudella) ja Alpla. Lisäksi Tetralla on patentoitu sulkutekniikka (Sealica), jota se hyödyntää sulkuominaisuuksiltaan parannettujen aihioiden valmistuksessa ja myynnissä. Tetra on ilmoittanut luopuneensa Sealica-tekniikasta. Tetra aikoo myös tuottaa tietyn määrän valmiita pulloja, joiden sulkuominaisuuksia on parannettu Glaskin-tekniikalla, pääasiassa "aukko seinässä" -järjestelyillä(124). Lisäksi Tetra toimittaa muovisia pullonsulkimia(125) tytäryhtiönsä Novembalin (jonka se osti vuonna 1999) välityksellä. Tetran toimittamien lukujen mukaan Novembalilla oli [10-20 prosentin]* markkinaosuus ETA-alueella vuonna 2000.
(299) Keskittymä pystyisi toimittamaan täydellisen PET-tuotevalikoiman. Tämä esitetään graafisesti taulukossa 8.
Taulukko 8
PET-tuotevalikoiman täydellisyys
TAULUKON PAIKKA
(300) Osapuolien toiminnan yhdistäminen johtaisi keskittymään, joka olisi vertikaalisesti integroitunut kartonkituotteiden (Tetra), PE-HD-pullojen (Sidelin EBM-koneet ja Tetran pullontuotanto ja [...]* sopimus Graham Engineeringin kanssa EBM-koneiden käytöstä) sekä PET-pullojen (Tetran aihiot ja pullonvalmistus ja Sidelin laitteet) osalta. Yksikään yritys nestemäisten elintarviketeollisuuden alalla ei ole tällä tavoin integroitunut.
3.2.2 Jakelukanavaongelma - pakkausvalmistajien mahdollinen sulkeminen markkinoilta
(301) Keskittymän vertikaalinen integraatio aiheuttaa todennäköisesti jakelukanavaongelman markkinoilla, koska keskittymä toimii pakkausvalmistajiin nähden sekä toimittajan että kilpailijan asemassa. Eräs pakkausvalmistaja totesi vastauksessaan komission markkinatutkimukseen, että "kun Tetra Lavalin aihiokapasiteetti ja aseptinen asiantuntemus yhdistetään Sidelin puhallus-, täyttö- ja suljintekniikkaan, keskittymä pystyy määräämään ja mahdollisesti määrää kaikkien sellaisten tuotteiden omissa tiloissa tapahtuvaa puhallusta ja täyttöä, joihin PET-pulloja voidaan käyttää (maidosta isotonisiin juomiin ja mehuihin jne.). ... kaikki PET-valmistajat pitävät tätä vakavana ongelmana"(126).
(302) Jakelukanavaongelma, joka pakkausvalmistajilla todennäköisesti olisi, kun ne ovat samaan aikaan keskittymälle sekä asiakkaita (Sidelille) että kilpailijoita (Tetralle), ei johdu ainoastaan Tetran toimimisesta aihiomarkkinoilla, vaikka Tetran aihiotoiminta korostaakin ongelman olemassaoloa. Koska Tetra toimii kartonki- ja PE-HD-tuotteita pakkaavana yrityksenä (erotuksena pakkaus laitteita valmistavasta yrityksestä), se kilpailee epäsuorasti pakkausvalmistajien kanssa kaikessa niiden toiminnassa. Pakkausvalmistajat esimerkiksi tekevät parhaillaan yhteistyötä Sidelin kanssa innovatiivisten PET-tuotteiden tuottamiseksi nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen markkinoille, joilla Tetralla on merkittävää kartonki- ja PE-HD-toimintaa. Tuodessaan uusia tuotteita markkinoille valmistajien on työskenneltävä hyvin tiiviisti Sidelin kanssa, koska lopullinen tuote puhalletaan Sidelin koneella, sen on täytettävä tekniset vaatimukset ja saavutettava tietyt taatut tuotantotavoitteet. Pakkausvalmistajat ovat ilmaisseet huolensa siitä, että "mikä tahansa tuleva hanke, olipa kyseessä uusi asiakas, parannettu työkalu tai suunnittelua koskeva parannus, tulisi väistämättä kilpailijan tietoon: tämä on mahdoton tilanne, jossa liiketoiminnan näkymät ovat tuhoontuomitut"(127).
3.2.2.1 Pakkausvalmistajien riippuvuus Sidelistä
(303) Pakkausvalmistajien liiketoimintakonsepti on kaksiosainen. Toisaalta pakkausvalmistajat ostavat SBM-koneita ja muotteja laitetoimittajilta omaa tuotantoaan varten ja myyvät valmiita PET-pulloja asiakkailleen, juomayhtiöille, täyttöä varten. Toisaalta pakkausvalmistajat valmistavat aihioita, joita ne myyvät juomayhtiöille, jotka valmistavat PET-pulloja omissa tiloissaan. Tämän ansiosta juomayhtiöt ovat voineet hankkia tarvitsemansa pakkaukset useista eri lähteistä, mutta se myös edellyttää, että pakkausvalmistajat toimivat tiiviissä yhteistyössä SBM-koneiden valmistajan kanssa aihioiden ja muottien testaamisessa ja asiakkaille toimitettavien laitteiden hankkimisessa.
(304) Koska Sidel on merkittävin suuritehoisten SBM-koneiden toimittaja, koska sillä on ainutlaatuiset edellytykset useiden erityissovellusten toimittamiseen ja, mikä tärkeintä, koska se keskittyy asiakaslähtöiseen lähestymistapaan, jossa suunnittelu- ja testausyksiköt suunnittelevat asiakkaiden tuotantotarpeiden mukaan räätälöityjä PET-ratkaisuja, Sidelistä on tullut pakkausvalmistajille tärkein pakkausalan yhteistyökumppani.
(305) Pakkausvalmistajat ovat todenneet, että niillä on toimintansa laajuuden vuoksi PET-pullontuotannossa aivan erityiset tarpeet. Pakkausvalmistajat ovatkin Sidelin suurimpia asiakkaita. [...]* Sidelin [...]* suurimmasta asiakkaasta on pakkausvalmistajia. Pakkausvalmistajat ovat kertoneet tehneensä suuria investointeja Sidelin koneisiin ja muotteihin (muotoiltuihin metallikappaleisiin, jotka laitetaan koneeseen ja jotka antavat valmiille pulloille niiden muodon). Siksi pakkausvalmistajien olisi taloudellisesti mahdotonta hankkia tarvitsemansa tuotteet toiselta toimittajalta, vaikka tämä pystyisikin tarjoamaan yhtä laajan ja laadukkaan konevalikoiman kuin Sidel (vaikka tällaisia toimittajiahan ei ole). Eräs merkittävä ETA-alueella toimiva pakkausvalmistaja totesi esimerkiksi, että sillä on käytössään yli [...]* Sidelin konetta ja vain [...]* SBM-konetta muilta toimittajilta. Tämä pakkausvalmistaja totesi myös, että se on ollut yleisesti ottaen tyytymätön muiden kuin Sidelin toimittamien SBM-koneiden toimintaan.
(306) Komission markkinatutkimukseen vastanneet pakkausvalmistajat totesivat, että suurimmassa osassa tuotantotarpeistaan ne eivät pystyisi vaihtamaan SBM-koneiden toimittajaa, ja ilmoittivat ratkaiseviksi tekijöiksi Sidelin koneiden nopeuden, luotettavuuden ja laadun. On tärkeää huomata, että suuritehoisten SBM-koneiden markkinasegmentille pääsyn esteet ovat erityisen suuria tekniikan monimutkaisuuden, tarvittavan tietotaidon ja suurien investointien vuoksi. Eräs pakkausvalmistaja selitti, että muiden laitetoimittajien koneet eivät yltäneet Sidelin koneiden nopeuteen, luotettavuuteen ja laatuun. Yhdessä tapauksessa pakkausvalmistaja palautti toisen laitetoimittajan SBM-koneen huonon laadun ja toistuvien rikkoutumisten vuoksi. Tältä osin on tärkeä huomata, että huolto on erittäin tärkeää SBM-koneiden jatkuvan toiminnan kannalta. Pakkausvalmistajien toiminta on vähän lisäarvoa tuottavaa, volyymiltaan suurta liiketoimintaa, joka edellyttää jatkuvaa ja tehokasta tuotantoa. Pakkausvalmistajat totesivat, että vain Sidel reagoi niiden huoltotarpeisiin riittävän nopeasti.
(307) Pakkausvalmistajat ilmoittivat myös, että ne ovat Sidelin varassa aihioiden testauksen ja kehityksen sekä muottien ja pullojen suunnittelun osalta. Pakkausvalmistajat tekevät tiivistä yhteistyötä Sidelin kanssa T& K-vaiheessa, jotta tietyt tekniset vaatimukset täytetään ja tietyt tuotantotavoitteet voidaan taata. Ne antavat Sidelille tietoa luottamuksellisista ja patentoiduista malleista ja hankkeista. Näin Sidel on saanut mittaamattoman arvokasta sisäpiirin tietoa ylemmän jalostusasteen pakkausmarkkinoista, ja sen hallussa on laajat arkistot luottamuksellisia piirroksia, aihioita ja vanhoja malleja. Yksi vastaaja totesi esimerkiksi, että "jotta voisi menestyä PET-pakkausvalmistajana, on tehtävä tiivistä yhteistyötä laitevalmistajan, kuten Sidelin, kanssa ja annettava sen tietoon kauppasalaisuuksia ja patentoitua tietoa. Tämä ei koske ainoastaan koneiden ja laitteiden huoltoa vaan myös uusien mallien tai tekniikoiden yleistä kehitystä"(128).
(308) Näiden tekijöiden perusteella komissio tuli väitetiedoksiannossa siihen alustavaan tulokseen, että on järkevää katsoa, että on olemassa erilliset, huipputasoisten suuritehoisten koneiden ja pakkausvalmistajille suunnattujen palveluiden markkinat. Kirjallisessa vastauksessaan ja suullisessa kuulemisessa Tetra toimitti lisätodisteita, joiden mukaan pakkausvalmistajat eivät olleet riippuvaisia Sidelistä. Pakkausvalmistajat eivät tarvitse huipputasoisia, suuritehoisia koneita. Pakkausvalmistajat suosivat Sideliä yksinkertaisesti kaupallisista syistä eivätkä minkään erityistarpeiden vuoksi, jotka vain Sidel kykenisi täyttämään(129). Kilpailijoiden koneiden suorituskyvyssä havaitut puutteet olivat yksittäisiä tapauksia, joita ei pitäisi ottaa huomioon. Itse asiassa Tetran mukaan pakkausvalmistajat "ovat hankkineet paljon koneita Sidelin kilpailijoilta, eikä näiden koneiden kanssa näytä olevan mitään ongelmia"(130). Lisäksi Tetra väitti, ettei sillä, että pakkausvalmistajat ovat tehneet suuria investointeja Sidelin koneisiin, ole merkitystä, koska mikään merkittävä este ei estä pakkausvalmistajia vaihtamasta konetoimittajaa; esimerkiksi vuonna 2000 eräs suuri ETA-alueella toimiva pakkausvalmistaja osti kolme konetta Kronesilta. Tetra myös väitti, etteivät pakkausvalmistajat ole riippuvaisia Sidelistä muottien ja aihioiden testauksen ja suunnittelun osalta. Muotti-investoinnit eivät ole ilmoituksen tehneen osapuolen mukaan merkittävä este toimittajan vaihtamiselle, koska muotit on vaihdettava kolmen vuoden välein pullojen muodoissa tapahtuvien kausivaihtelujen vuoksi. Lisäksi SIG:n kaltaiset toimittajat ovat suunnitelleet SBM-koneensa niin, että niissä voidaan käyttää Sidelin muotteja; näin niiden on helpompi tarjota palvelujaan Sidelin asiakkaille.
(309) Pakkausvalmistajat pitävät edelleen ongelmallisena sitä, että sulautuman jälkeen Sidel itsenäisenä konetoimittajana katoaa ja keskittymä pystyy syrjäyttämään pakkausvalmistajat niillä aloilla, joilla ne PET-pakkausmarkkinoilla toimivat, eli avaimet käteen -ratkaisujen sekä aihioiden ja valmiiden PET-pullojen toimittamisessa. Pakkausvalmistajat olivat huolissaan siitä, ettei keskittymällä olisi mitään syytä toimittaa niille laitteita ja tehokasta palvelua, jos se voi yksinkertaisesti ohittaa ne ja tarjota asiakkailleen täydellisiä laiteratkaisuja (aihioista täyttökoneisiin). Pakkausvalmistajat ovat riippuvaisia Sidelistä, koska niiden on hankittava SBM-koneita voidakseen toimittaa avaimet käteen -ratkaisuja.
(310) Komissio katsoo, että pakkausvalmistajat ovat jossakin määrin riippuvaisia Sidelistä ja olisivat jatkossakin riippuvaisia keskittymästä. Vaikuttaa siltä, että pakkausvalmistajat voisivat kääntyä muiden SBM-konetoimittajien puoleen halutessaan hankkia uusia koneita ja suunnitella ja testata aihioita. Toimittajan vaihtamisen kustannukset ja tarve käyttää vastakin suurta määrää jo hankittuja Sidelin koneita pidentävät pakkausvalmistajien tämänhetkistä riippuvuutta Sidelistä.
3.2.2.2 Jakelukanavaongelman mahdolliset vaikutukset
(311) Sulautuman tuloksena syntyvä markkinarakenne aiheuttaisi todennäköisesti jakelukanavaongelman. Sulautunut Tetra/Sidel saattaa pystyä kieltäytymään toimittamasta laitteita tai ottaa käyttöön muita pakkaustoimittajia syrjiviä käytäntöjä suojellakseen omaa integroitua toimintaansa. Keskittymä saattaisi esimerkiksi nostaa pakkaustoimittajille tarjottavien laitteiden hintoja ja tarjota juomayhtiöille edullisempia hintoja, joihin on kytketty pitkän aikavälin rahoitussopimuksia tai, mikä vielä todennäköisempää, pitkän aikavälin aihiotoimituksia. Näin pakkausvalmistajien tiivis yhteistyö Sidelin kanssa aihioiden suunnittelussa ja testauksessa uusien innovatiivisten tuotteiden tarjoamiseksi juomayhtiöille saattaisi loppua.
(312) Koska keskittymä olisi vertikaalisesti integroitunut ja koska sillä olisi johtava asema SBM-laitteissa, se saattaisi pystyä syrjäyttämään pakkausvalmistajat tarjoamalla asiakkaille SBM-koneiden ja aihioiden yhdistelmäpaketteja sekä avaimet käteen -asennuksia.
(313) Tetra noudattaa samaa yhdistelmäpaketteihin perustuvaa liiketoimintamallia kartonkitarjonnassaan, eli se toimittaa koneita pitkän aikavälin rahoituksella, jonka kustannukset katetaan kartonkimateriaalin toimituksilla. Tetra uskoo, että se voi noudattaa samaa kartonkialan liiketoimintamallia muovialalla. Sisäisissä asiakirjoissa Tetra toteaa, että täyttökonetarjonnan ja pakkausmateriaalitarjonnan välillä on muoviteollisuudessa paljon heikompi side kuin kartonkiteollisuudessa. [...]*(131).
(314) Tetra on todellakin käyttänyt aiemmin laajasti ja erinomaisella menestyksellä tällaisia menettelyjä (sitonut yhteen kartonkilaitteiden ja kartonkipakkausten tai SBM-laitteiden ja aihioiden toimitukset). Markkinatutkimus on osoittanut, että Tetra on voittanut huomattavan määrän SBM-koneiden toimitusta koskevia tarjouskilpailuja yhdistämällä aihioiden ja SBM-koneiden toimituksen tavalla, johon kilpailijat (myöskään Sidelin kaltaiset suuret yritykset) eivät ole kyenneet. Tetra yleensä tarjoaa SBM-koneita melko edullisesti (halvemmalla kuin kilpailijat) ja sitoo asiakkaat aihioiden ostamista koskeviin pitkän aikavälin sopimuksiin. Sidelin komissiolle toimittamat tiedot osoittavat myös, että Tetra on voittanut huomattavan määrän tarjouskilpailuja tarjoamalla aihioiden ja SBM-koneiden yhdistelmää. Tämän strategian avulla Tetra on saanut suuren markkinaosuuden pienitehoisten SBM-koneiden markkinoilla (se on neljän vuoden ajan ollut toiseksi suurin toimija), vaikka sen koneiden laatu on heikko ja vaikka sillä yleisesti ottaen on merkityksetön asema SBM-koneiden kokonaismarkkinoilla. Sidelin johtavilla suuritehoisilla SBM-koneilla Tetra voisi jatkaa kaupallisesti menestyksekästä strategiaansa sitoa toisiinsa SBM-koneiden ja aihioiden toimitukset ja siten kasvattaa sekä keskittymän osuutta SBM-konemarkkinoista että omaa markkinaosuuttaan aihiomarkkinoilla ja syrjäyttää pakkausvalmistajat.
(315) Avaimet käteen -toimitusten osalta asiakkaat (varsinkin vähemmän asiantuntevat) voivat hankkia avaimet käteen -asennuksensa pakkausvalmistajilta tai muilta riippumattomilta konsulttiyrityksiltä. Riippumaton konsulttiyritys voi tällöin koota PET-linjan, joka koostuu Sidelin SBM-koneista, muiden toimittajien täyttökoneista tai toissijaisista linjalaitteista sekä sen omista aihiotoimituksista. Sidel tarjoaa myös avaimet käteen -asennuksia lukuun ottamatta aihioita, joita se ei toimita. Näin asiakkaalla, juomayhtiöllä, on mahdollisuus hankkia Sidelin SBM-kone suoraan Sideliltä tai pakkausvalmistajalta, joka toimittaa myös aihioita.
(316) Tetra onkin kiteyttänyt PET-pakkausalan tämänhetkisen avoimen rakenteen seuraavasti: ... "asiakkaat voivat turvautua PET-konsulttiyrityksiin, jotka ovat erikoistuneet kokonaisten linjojen kokoamiseen erilaisista osista asiakkaiden tarpeiden mukaisesti. Näin jopa kaikkein asiantuntemattomimmat asiakkaat saavat käyttöönsä tarvittavan asiantuntemuksen ja ostovoiman kokonaisen linjan kokoamiseen kaikkein sopivimmista yksittäisistä osista."(132)
(317) Eräs osapuolten asiakas(133) totesi seuraavaa: "Sidel on konetoimittaja. Tetra oli kone- ja pakkausmateriaalitoimittaja. Sulautuman jälkeen on olemassa riski, että markkinoilta ei voi enää hankkia vapaasti pakkausten valmistuslaitteita vaan ainoastaan näillä laitteilla tuotettuja pakkauksia. Pidämme suurimpana ongelmana laitetoimittajan ja pakkausmateriaalitoimittajan vertikaalista integraatiota."
(318) On siis olemassa vaara, että sulautuman jälkeen keskittymä pystyy syrjäyttämään pakkausvalmistajat näistä toiminnoista kieltäytymällä toimittamasta SBM-koneita tai nostamalla niiden hintaa ja suosimalla omaa integroitua toimintaansa. Tämä saattaisi heikentää tuotemerkin sisäistä kilpailua Sidelin SBM-koneiden myynnistä.
3.2.2.3 Tetran päätös vetäytyä aihiomarkkinoilta
(319) Tetra on myöntänyt, että sulautuman tuloksena syntyisi jakelukanavaongelma, ja se pitää ongelmaa liiketoiminnan kannalta kielteisenä asiana, koska se saattaisi suututtaa jotkin asiakkaat. Tetra ei kuitenkaan usko, että tämä jakelukanavaongelma johtaisi määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen. Tetra on väittänyt, että keskittymä ei pystyisi sulkemaan pakkausvalmistajia markkinoilta, koska se ei olisi kannattavaa: ensiksi pakkausvalmistajat ovat sen suurimpia asiakkaita, eikä se halua karkottaa niitä luotaan, toiseksi pakkausvalmistajat voisivat kääntyä muiden toimittajien puoleen niin aihioiden valmistuksen ja suunnittelun kuin pullojen puhalluksenkin osalta; kolmanneksi aihiot ovat kulutushyödykkeitä; neljänneksi Tetran markkinaosuus on tällä hetkellä niin pieni, vuonna 2000 ([0-10 prosenttia]*), ettei sillä voi mitenkään olla määräävää asemaa aihiomarkkinoilla; viidenneksi kilpailijat voivat myös hankkia aihioita valmistavia yrityksiä; lopuksi kilpailijat voivat myös kilpailla keskittymän kanssa tarjoamalla avaimet käteen -asennuksia.
(320) Komission markkinatutkimuksen ja markkina-analyysin tulokset tukevat osin ilmoituksen tehneen osapuolen väitteitä.
(321) Ensiksi on todistettava, että pakkausvalmistajat ovat keskittymän suurimpia asiakkaita. Pakkausvalmistajille suunnatun myynnin korvaisi suora myynti pakkausvalmistajien asiakkaille (juomayhtiöille), minkä lisäetuna olisivat vielä sidotut aihiotoimitukset, jotka korvaisivat SBM-koneiden myynnin mahdollisesti pienemmät katteet. Toiseksi pakkausvalmistajat ovat ilmoittaneet, että ne voisivat kääntyä muiden toimittajien puoleen tarvitessaan SBM-koneita tai aihioiden suunnittelu- ja testauspalveluja. Tämä näyttää pitävän paikkansa, vaikka komissio katsookin, että pakkausvalmistajat ovat edelleen riippuvaisia Sidelistä jo asennettujen koneiden vuoksi(134). Kolmanneksi vakiomalliset aihiot saattavat olla kulutushyödykkeitä, mutta sulkuominaisuuksiltaan parannettujen aihioiden katteet ovat suuria(135). Tetra on kuitenkin ilmoittanut, että se on hiljattain lopettanut Sealica-tekniikan käytön. Neljänneksi Tetran markkinaosuus avoimilla markkinoilla (joihin ei siis lasketa juomayhtiöiden omissa tiloissa tapahtuvaa valmistusta), joilla se kilpailee pakkausvalmistajien kanssa, on noin [10-20 prosenttia],* ei [0-10 prosenttia]*. Markkinatutkimus paljasti, että Tetra on saavuttanut tämän aseman 3-4 vuodessa ja vielä ilman ylivoimaisen tekniikan ja SBM-konemarkkinoiden johtavan aseman tarjoamaa etua (joka sillä olisi sulautuman jälkeen). Tetran olisi helppo lisätä kapasiteettiaan. Markkinatutkimus osoitti, että (Tetra Lavalin kannalta) vaatimattomalla [...]* investoinnilla (alle [...]* siitä arvosta, jonka Tetra on valmis maksamaan Sidelin osakkeista), Tetra voisi kaksinkertaistaa aihiokapasiteettinsa. Viidenneksi kilpailijoiden hallussa ei tällä hetkellä ole aihioita valmistavia yrityksiä, ja ne ovat puhtaasti laitetoimittajia. Aihiomarkkinoille on kuitenkin hyvin helppo tulla, ja kilpailijat voisivat tarjota aihioita täydellisen PET-laitevalikoiman osana. Kilpailijat voivat myös liittoutua pakkaustoimittajien kanssa aihiotoimituksissa, jos se on niistä taloudellisesti houkuttelevaa. Sulkuominaisuuksiltaan parannetuissa aihioissa markkinoille tulo on kuitenkin huomattavasti vaikeampaa. Lopuksi mitä tulee avaimet käteen -asennuksiin, keskittymän tärkeimmät kilpailijat suuritehoisissa koneissa voivat tarjota täydellisen PET-laitevalikoiman (lukuun ottamatta aihioita).
(322) Komissio katsoo, että koska Sidel ei ole määräävässä asemassa SBM-koneissa, sulautuma ei vaikuttaisi merkittävästi tuotemerkkien väliseen kilpailuun. Jos Sidel kuitenkin saisi määräävän aseman SBM-konemarkkinoilla, etenkin "herkkiä" tuotteita koskevissa segmenteissä, keskittymä voisi hallita aihiomarkkinoita, varsinkin "herkissä" tuotteissa käytettävien, sulkuominaisuuksiltaan parannettujen aihioiden markkinoita edellä kuvatuilla menettelyillä, etenkin syrjäyttämällä pakkausvalmistajat ja tarjoamalla SBM-koneiden ja aihioiden yhdistelmäpaketteja.
(323) Koska Tetra myöntää jakelukanavaongelman kielteiset vaikutukset liiketoimintaan, se on tehnyt kaupallisen päätöksen vetäytyä aihiomarkkinoilta ja ratkaista siten kaikki pakkausvalmistajien esille tuomat ongelmat. Tetra toivoo, että tämä parantaa sen liikesuhteita pakkausvalmistajiin. Näin jakelukanavaongelman poistuminen itse asiassa varmistanee Sidelin vahvan aseman säilymisen SBM-koneiden myynnissä pakkausvalmistajille. Tetra ilmoitti tästä kaupallisesta päätöksestään julkisella lehdistötiedotteella sekä uudelleen vastauksessaan ja myös suullisessa kuulemisessa. Tetra on tarjoutunut luopumaan aihiotoiminnastaan komissiolle annettuna sitoumuksena. Tätä tarkastellaan lähemmin jäljempänä olevassa sitoumuksia koskevassa luvussa.
3.2.2.4 Päätelmä
(324) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että ehdotettu toimenpide johtaisi Tetra/Sidelin vertikaaliseen integraatioon kolmessa pakkausjärjestelmässä: kartonki-, PE-HD- ja PET-pakkausjärjestelmässä. Tästä saattaa syntyä riippumattomiin pakkausvalmistajiin nähden jakelukanavaongelma, jolla saattaa olla kilpailunvastaisia vaikutuksia, jotka liittyisivät etupäässä Sidelin koneiden tuotemerkin sisäisen kilpailun vähentymiseen ja, mikäli Sidel saa määräävän aseman "herkkien" lopputuotteiden pakkaamiseen tarkoitetuissa SBM-koneissa, määräävän aseman syntymiseen sulkuominaisuuksiltaan parannettujen aihioiden markkinoilla. Siksi komissio katsoo, etteivät nämä vertikaalista integraatiota koskevat kilpailuongelmat yksin johtaisi määräävän aseman syntymiseen PET-laitteiden tai aihioiden markkinoilla.
3.3 Nykyisen määräävän markkina-aseman vahvistuminen ja mahdollisen kilpailun poissulkeminen
(325) Ilmoituksen tehnyt osapuoli on väittänyt(136), että kartonki- ja PET-pakkausala muodostavat kilpailuoikeudellisen analyysin mukaan kahdet erilliset markkinat, jotka lisäksi liittyvät niin löyhästi toisiinsa, että määräävässä asemassa olevan kartonkipakkausyrityksen ja johtavan PET-laitevalmistajan (erityisesti SBM-koneiden valmistajan) yhdistyminen ei aiheuttaisi sen paremmin kilpailunvastaisia vaikutuksia kuin toiminnan tehostumistakaan. Tehostumisen osalta Tetra totesi vastauksessaan, että "Tetra Lavalin johto ei odottanut Sideliin yhdistymisen tuovan merkittäviä synergiaetuja, vaan oletti pikemminkin, että Sidelin PET-toiminta voisi kyvykkään johdon alaisuudessa kukoistaa ja tuottaa Tetra Lavalin investoinnille selvää voittoa"(137).
(326) Tetra väittää(138), että näillä kaksilla markkinoilla ei voi syntyä minkäänlaisia kilpailunvastaisia vaikutuksia, koska: i) kyseessä ovat erilliset ja erilaiset tuotemarkkinat; ii) markkinat eivät ole kiinteässä yhteydessä toisiinsa; iii) komissio ei ole analysoinut muiden pakkausmateriaalien, kuten lasin, tölkkien tai PE-HD:n, kilpailuvaikutusta(139); iv) komission väitteet perustuvat oletukseen, että Sidelillä on määräävä asema SBM-koneiden markkinoilla ja että se aikoo harjoittaa vertikaalisesti integroitua PET-toimintaa. Tetra väitti myös, että vaikka määräävän markkina-aseman väärinkäytön mahdollisuus olisi olemassa, sillä ei olisi kilpailunvastaisia vaikutuksia(140).
(327) Komission toteamat määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä koskevat kilpailuongelmat on eritelty yksityiskohtaisesti seuraavissa kappaleissa, ja niissä puututaan Tetran taloudellisiin väittämiin, jotka koskevat sekä kilpailunvastaisten vaikutusten puuttumista että sidotun myynnin ja yhdistelmämyynnin kannattamattomuutta näillä markkinoilla. On kuitenkin tärkeää tehdä selväksi heti alussa, että ilmoituksen tehneen osapuolen neljä väittämää, joiden mukaan kummillakaan markkinoilla ei voi toimenpiteen vuoksi syntyä kilpailunvastaisia vaikutuksia, eivät ole merkityksellisiä eivätkä riitä poistamaan komission toteamia kilpailuongelmia.
(328) Ensiksi komissio on todellakin tullut siihen tulokseen, että kyseiset markkinat (kartonki- ja PET-pakkauslaitteiden markkinat) ovat erilliset. Toiseksi komissio katsoo kuitenkin, että nämä markkinat ovat kiinteässä yhteydessä toisiinsa. Kolmanneksi, kun otetaan huomioon markkinoiden jakautuminen pakkausmateriaaleittain (mitä Tetra ei kiistä) ja Tetran ei-määräävä asema muilla kuin kartonkimarkkinoilla, komission analyysiin eivät vaikuta vaikutukset muilla markkinoilla, kuten lasin, tölkkien tai PE-HD-tuotteiden markkinoilla, vaikka komissio onkin tutkinut asiaa ja ottanut nämä markkinat huomioon(141). Kartonki on nyt ja on vastakin tärkein nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen pakkausmateriaali. Siksi toimenpiteen toteamiseksi yhteismarkkinoille soveltumattomaksi riittää, että kartonkipakkaamisen alalla määräävässä asemassa toimivalla yrityksellä on mahdollisuus käyttää väärin kartonkialan markkina-asemaansa PET-laitemarkkinoilla ja siten saavuttaa määräävä asema myös "herkkien" tuotteiden pakkaamisessa tarvittavien PET-laitteiden markkinoilla. Lopuksi Tetra on väärässä väittäessään, että komission toteama määrävään aseman väärinkäyttöä koskeva ongelma johtuu Sidelin määräävästä asemasta SBM-koneissa. Komission mielestä Sidelillä ei ole tällä hetkellä määräävää asemaa SBM-koneiden markkinoilla. Sidel on kuitenkin johtava yritys näillä markkinoilla. Komission huolen taustalla on Tetran määräävä asema kartonkimarkkinoilla.
(329) Komissio ei voi yhtyä ilmoituksen tehneen osapuolen näkemykseen, että erilliset kartonki- ja PET-laitemarkkinat ovat niin löyhästi sidoksissa toisiinsa, ettei sulautuma aiheuta mitään kilpailuongelmia. Kummatkin markkinat kuuluvat samaan teollisuudenalaan, nestemäisten elintarvikkeiden pakkaamiseen. PET on pakkausmateriaali, jota käytetään tärkeimmissä kartonkipakatuissa tuotteissa, nestemäisissä meijerituotteissa, mehuissa, hedelmänmakuisissa juomissa sekä tee- ja kahvijuomissa, ja se on teknisesti kartongin korvaava materiaali näissä loppukäyttösegmenteissä ja sitä voidaan pitää taloustieteen näkökulmasta "heikosti korvaavana materiaalina" kartongille. Kolme tärkeintä kartonkituottajaa, Tetra, SIG ja Elopak(142), toimivat kaikki PET-alalla. Asiakkaita, jotka tarvitsevat sekä kartonkia että SBM-koneita, on jo nyt huomattava määrä, ja määrä tulee väistämättä nousemaan tulevaisuudessa, sillä niin kuin markkinoiden määritelmää koskevassa luvussa todettiin, PET-tuotteiden käytön tavanomaisten lopputuotteiden segmenteissä ennustetaan lisääntyvän.
(330) Edellä esitettyjen seikkojen perusteella ehdotettu toimenpide loisi markkinarakenteen, joka olisi erittäin otollinen kilpailunvastaisille vaikutuksille, joiden taustalla olisi keskittymän toimiminen yhtä aikaa määräävässä asemassa kartonkialalla ja johtavana toimittajana PET-laitealalla. Ostamalla Sidelin Tetra varmistaisi, että sen määräävä asema aseptisen kartonkipakkaamisen alalla säilyy ja vahvistuu, kun Sidel ei enää aiheuta kilpailurajoitusta. Lisäksi käyttämällä väärin määräävää asemaansa kartonkialalla Tetra/Sidel pystyisi saavuttamaan määräävän aseman PET-laitteissa, varsinkin suuri- ja pienitehoisten SBM-koneiden merkityksellisissä loppukäyttösegmenteissä.
(331) Tämä selitetään neljässä vaiheessa. Ensiksi komission analyysi osoittaa, että vaikka se on tullut siihen tulokseen, etteivät PET- ja kartonkipakkausjärjestelmät tällä hetkellä muodosta yksiä merkityksellisiä tuotemarkkinoita (katso markkinoiden määritelmää koskeva luku), ne kuuluvat hyvin läheisiin tuotemarkkinoihin, joilla on yhteinen asiakaskunta. Komission markkinatutkimus onkin osoittanut, että sekä PET-tuotteita että kartonkia käytetään vastakin kaikissa tavanomaisissa PET-kartongin loppukäyttösegmenteissä (nestemäiset meijerituotteet, mehut, hedelmänmakuiset juomat, tee- ja kahvijuomat), sillä juomayhtiöt haluavat yhä useammin käyttää useita eri pakkausmateriaaleja. PET-tuotteiden ennakoidaan valtaavan osan kartongin markkinaosuudesta, ja ne saattavat jopa kilpailla kartongin kanssa joissakin markkinasegmenteissä. Toiseksi komission analyysi osoittaa, että kun otetaan huomioon PET:n käytön lisääntyminen uusissa "herkkien" tuotteiden segmenteissä, sulautuman tuloksena syntyvä keskittymä voisi hankkia määräävän aseman PET:ssä käyttämällä väärin määräävää asemaa kartonkipakkaamisessa, koska sillä on asiakaskunnassa ensimmäisen tulijan etu, johon yhdistyvät vahvat markkinaosuudet, vertaansa vailla oleva tuotevalikoima ja tekniikka sekä kiistaton kansainvälinen asema. Kolmanneksi komission analyysi osoittaa, että kun otetaan huomioon PET:n kasvu, Tetran ja Sidelin yhdistyminen vahvistaisi Tetran määräävää asemaa myös kartongin osalta. Ilman sulautumaa Tetran täytyisi kilpailla ankarasti, jottei kartonki menettäisi markkinaosuuttaan PET:lle, innovoimalla (uudet kartonkimuodot ja -ratkaisut) ja joissakin tapauksissa laskemalla kartongin hintoja huomattavasti. Sulautuma poistaisi tämän kilpailun ja antaisi Tetralle mahdollisuuden valvoa ja ennakoida mahdollista siirtymistä kartongista PET:hen. Neljänneksi tämän seurauksena määräävien asemien yhdistäminen vakiinnuttaisi keskittymän aseman "herkkien" nestemäisten elintarvikkeiden pakkaamisessa, erityisesti aseptisessa pakkaamisessa, ja vahvistaisi siten määräävää markkina-asemaa kummillakin markkinoilla.
3.3.1 PET:n ja kartongin rinnakkaiskäyttö juomayhtiöissä (tuotteiden ja asiakkaiden päällekkäisyys)
(332) Toisin kuin Tetra väittää(143), kartongilla ja PET:llä on yhteisiä loppukäyttösegmenttejä, jotka kattavat lähes kaikki kartonkiin pakatut tuotteet. Kartonki ja PET ovatkin siksi teknisesti korvaavia tuotteita, koska kumpaakin pakkausmateriaalia voidaan käyttää pakkaamiseen merkityksellisillä loppukäyttösegmenteillä. Lisäksi kartonkia ja PET:tä voidaan pitää taloustieteen näkökulmasta "heikosti korvaavina tuotteina".
(333) Komission markkinatutkimus vahvisti näkemyksen, että juomayhtiöt tarvitsevat ja käyttävät sekä PET- että kartonkipakkauksia tuotteidensa pakkaamiseen. Lopputuotteen valmistajalle pakkausmateriaalin valinta on ensi sijassa markkinointipäätös, vaikkei valitun pakkaustavan kuluja voikaan jättää huomiotta. Tetra on todennut toistuvasti: "Markkinointinäkökohdat ovat pakkauskulujen suhteellisia eroja paljon tärkeämpiä juomayhtiön päättäessä pakkausmateriaalin valinnasta. Juomayhtiöt ovat vahvasti tietoisia siitä, että kuluttajat yhdistävät tietyt pakkaustyypit tiettyihin mielikuviin tai tilanteisiin."(144)
(334) Kuten markkinoiden määrittelyä käsittelevässä luvussa selitettiin, useat kolmannet uskoivat, että ajan mittaan PET:n ylivoimaiset edut johtaisivat PET:n käytön leviämiseen. Tetra uskoo: "Markkinoilla vaikuttaa siltä, että muovipakkauksilla on tai tulee olemaan mahdollisuus ottaa itselleen suuri osuus nestemäisten elintarvikkeiden pakkausalan kasvusta. Kun kuluttajat valitsevat lasi-, tölkki- tai kartonkipakkauksen sijasta toisella tavalla pakatun tuotteen, vaihtoehtona on useimmiten muovipakkaus."(145)
(335) Tutkimuksellaan keräämänsä tiedon perusteella komissio katsoo myös, että tulevaisuudessa enemmän tuotteita pakataan PET:hen, kuten edellä markkinoiden määritelmää koskevassa luvussa selitettiin PET:n kasvusta (luku IV.3.3). Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että kartonki katoaa. Pikemminkin näitä kahta pakkaamistapaa käytetään (ehkä samassa jakelupisteessä) markkinoitaessa tuotteita eri paikoissa ja tilanteissa tapahtuvaan kulutukseen. Tämä näkemys ilmaistiin myös Tetran tilaamassa Canadeanin tutkimuksessa:
"Koska massamarkkinat jakautuvat useisiin eri segmentteihin, tietyn tuotemerkin pakkaustyyppiä valittaessa ei valita enää vain PET-pullon tai kartonkipakkauksen välillä. Valinta ei myöskään perustu pelkästään eri pakkaustyyppien välisiin hintaeroihin.
Juomien markkinoija ... valitsee merkille harvoin vain yhden pakkaustyypin. Usein tiimi etsii erilaisten pakkaustyyppien ja -kokojen valikoimaa, jotta tuote tavoittaa tärkeimmät markkinoiden segmentit, kulutuspaikat ja -tilanteet"
(146)
(336) Siksi vaikuttaisi, että kartonkia ja PET:tä käytetään tulevaisuudessa samojen tuotteiden pakkaamiseen. Joissakin tapauksissa PET:tä ja kartonkia käytetään toisiaan täydentävinä pakkauksina ja joissakin taas PET ja kartonki saattavat kilpailla markkinoilla samoista loppukäyttäjistä. Kuluttajille saatetaan tarjota laajempi valikoima tuotepakkauksia, jotka on suunnattu tiettyyn käyttöön, tilanteeseen ja/tai tietyille kuluttajaryhmille. Esimerkiksi PET saattaa soveltua paremmin liikkeellä tapahtuvaan kulutukseen, kun taas kartonki sopii paremmin kotona tapahtuvaan kulutukseen, jossa ei tarvita PET:n lisäetuja, kuten mahdollisuutta nauttia tuote suoraan pullosta ja uudelleensuljettavuutta. Suurikokoisissa pakkauksissa sekä kartongilla että PET:llä saattavat kohteena olla samat kuluttajaryhmät.
(337) Komissio katsoo siksi, että PET:stä on jo tulossa tärkeä sekä täydentävä vaihtoehto kartongille "herkkien" tuotteiden pakkaamisen markkinoilla ja että sen merkitys kasvaa vastakin. Näin käy erityisesti, kun tekniikka kehittyy ja aseptisista täyttötekniikoista tulee taloudellisempia ja kun tehokkaampien sulkutekniikoiden kehitys jatkuu. Sidelkin uskoo asiakaskunnan päällekkäisyyden lisääntyvän merkittävästi tulevaisuudessa, niin kuin Sidelin pääjohtaja Olivierkin on todennut: "Luulen, että kymmenen vuoden päästä kartongin osuus on noin 50 prosenttia ja PET:n noin 50 prosenttia"(147).
(338) Kun otetaan huomioon tavanomaiset tuotteiden päällekkäisyydet ja PET:n käytön ennakoitu lisääntyminen kyseisissä tuotesegmenteissä, on olemassa päällekkäinen asiakaskunta, joka ensi sijassa markkinointisyistä tarvitsee ja käyttää sekä kartonkia että PET:tä erilaisten omien asiakkaidensa tarpeiden tyydyttämiseksi. Osapuolet ovat todenneet, että niiden SBM-kone- ja kartonkikonetuotemerkeillä on huomattava määrä yhteisiä asiakkaita. Lähes [...]* Sidelin SBM-koneista(148) on myyty Tetran kartonkiasiakkaille(149). Tämä päällekkäisyys kuvastaa osapuolten kartonki- ja SBM-konetuotemerkkien tavanomaisia asiakkaita, ei kaikkia asiakkaita, jotka käyttävät kartonki- ja SBM-koneita rinnakkain. Tetra-Sidelin yhteisten asiakkaiden lisäksi Tetra on myös yksilöinyt [...]* yhteistä asiakasta, jotka ovat hankkineet sekä kartonki- että SBM-koneita Tetralta. Tetran omien laskelmien mukaan vuosina 1996-2000 (jolloin PET:n käyttö ETA-alueella merkittävissä tuotesegmenteissä oli erittäin vähäistä), Tetra myi yhteensä [...]* SBM-konetta. Näistä [...]* tai [...]* myytiin päällekkäisille asiakkaille.
(339) Komissio totesi, että PET:n ja kartongin rinnakkaiskäyttö on jo vakiintunut tapa suurelle joukolle asiakkaita. Esimerkiksi komission italialaisia meijereitä koskeva tutkimus osoitti, että noin puolet komission kyselyyn vastanneista meijereistä (joihin kuului kaksi Italian suurinta meijeriä) käyttää jo sekä kartonkia että PET:tä maidon pakkaamiseen ja että selkeä enemmistö lopuista meijereistä (jotka tällä hetkellä käyttävät vain kartonkipakkauksia) on kiinnostuneita PET:stä tai aikoo käyttää sitä tulevaisuudessa. Jälleenmyyjät ovat myös ilmoittaneet, että ne ottavat varastoihinsa sekä PET:hen että kartonkiin pakattuja tuotteita, joita ne tarjoavat samoille asiakasryhmille. On useita esimerkkejä nestemäisten elintarvikkeiden tuotemerkeistä, joita pakataan sekä kartonkiin että PET:hen, esimerkiksi Minute Maid -appelsiinimehu, Stassanon maito, Nesquickin maito jne. Canadean, ilmoituksen tehneen osapuolen asiantuntija, on luetellut suuren määrän ETA-alueella toimivia yrityksiä, jotka tällä hetkellä käyttävät sekä kartonki- että PET-linjoja(150).
(340) Lisäksi on selvää, että joidenkin tiettyjen PET-laitteiden, kuten aseptisten PET-täyttökoneiden tai ultrapuhtaiden/aseptisten Combi-SBM-koneiden, kohdalla tuote- ja asiakaskunnan päällekkäisyys saattaa olla sataprosenttinen. Tämä johtuu siitä, että aseptiset PET-laitteet soveltuvat luonnostaan merkityksellisten loppukäyttösegmenttien, nestemäisten meijerituotteiden, mehujen, hedelmänmakuisten juomien sekä tee- ja kahvijuomien pakkaamiseen, joiden osalta kartonki on tällä hetkellä ensisijainen pakkausmateriaali. Sama koskee kokonaisia PET-pakkauslinjoja, joista SBM-koneet muodostavat vain osan. Aseptinen PET-pakkauslinja soveltuu erinomaisesti "herkkien" juomien täyttöön. Näissä tapauksissa asiakaskunnan päällekkäisyys saattaa myös olla sataprosenttinen.
(341) Lopulta on myös tärkeää huomata, että vaikka PET:n tunkeutuminen nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen kokonaismarkkinoille on vähäistä, yhteisiä asiakkaita on paljon. Tämä johtuu siitä, että vaikka, kuten Tetra väittää, asiakas käyttää PET:tä vain markkinarakotuotteisiin tai korkealuokkaisiin tuotteisiin ja pakkaa valtaosan tuotannostaan kartonkiin, asiakas on silti PET:n ja kartongin yhteinen asiakas. Siksi voidaan olettaa, että yhä suuremmalla määrällä tuottajia on vastaisuudessa tiloissaan sekä kartonkipakkauslinjat että PET-pakkauslinjat, ja siten komissio olettaa yhteisten asiakkaiden osuuden kasvavan tulevaisuudessa. Italian tämänhetkinen kehitys ei ole ainutlaatuista, ja yhteisten asiakkaiden osuuden odotetaan siksi saavuttavan ainakin siellä tällä hetkellä vallitsevan tason. Tämän perusteella jotkin komission tutkimukseen vastanneet ovat väittäneet, että voidaan hyvin todeta, "että Tetran jokainen kartonkiasiakas on potentiaalinen PET-asiakas ..."(151).
3.3.2 Vaikutukset PET-laitealaan: määräävään markkina-asemaan pääseminen PET-pakkauslaitteissa ja erityisesti SBM-koneissa käyttämällä väärin määräävää markkina-asemaa aseptisessa kartonkipakkaamisessa.
(342) Jos yhdistetään Tetran määräävä asema kartonkipakkausalalla ja Sidelin johtava asema PET-pakkauslaitealalla, varsinkin SBM-koneissa, tuloksena on markkinarakenne, jonka avulla keskittymä voi käyttämällä väärin määräävää asemaansa aseptisessa kartonkipakkaamisessa päästä määräävään asemaan PET-pakkauslaitemarkkinoilla, erityisesti "herkkien" tuotteiden pakkaamisessa käytettävien (pieni- ja suuritehoisten) SBM-koneiden markkinoilla. Näin PET-laitealasta, joka on tällä hetkellä kartonkilaitealaa avoimempi ja kilpaillumpi, tulisi entistä keskittyneempi.
3.3.2.1 Strateginen siirto
(343) Tetran Sidel-osto näyttää olevan strateginen siirto, jolla Tetra aikoo saavuttaa ja pitää itsellään "maailman johtavan nestemäisten elintarvikkeiden käsittely- ja pakkausyrityksen." [...]*(152) aseman. Ostamalla Sidelin Tetra saavuttaa nämä tavoitteet käyttämällä väärin kartonkipakkauslaitealan määräävää asemaansa PET-pakkauslaitteiden markkinoilla.
3.3.2.2 Tetran mukaan määräävän markkina-aseman väärinkäyttö ei ole mahdollista
(344) Tetra on ilmoittanut, että "PET-pakkauslaitteiden ja kartonkipakkauslaitteiden erilliset markkinat eivät ole alttiit sidonnalle."(153) Tetra perustaa väitteensä seuraaviin oletettuihin tekijöihin: i) asiakaskunnan vähäiseen päällekkäisyyteen; ii) yhteisten asiakkaiden ostovoimaan; iii) siihen, että PET- ja kartonkipakkauslaitteet hankitaan erikseen; iv) siihen, että kartonki- ja PET-pakkauslaitteet eivät ole täydentäviä tuotteita; v) siihen, että SIG pystyy kilpailemaan keskittymän tarjonnan kanssa ja siten tekemään tyhjäksi sidontastrategiat.
(345) Komission tutkimus ei tukenut ilmoituksen tehneen osapuolen väitteitä. Ensiksi osapuolten asiakaskunnat ovat jo huomattavan päällekkäiset, ja tulevaisuudessa ne ovat niin päällekkäiset, että jokainen kartonkiasiakas on potentiaalinen PET-asiakas. Toiseksi ETA-alueen meijeri- ja mehuyritysten enemmistö ei koostu suurista ja vaikutusvaltaisista asiakkaista, joiden ostovoima on suuri, vaan pienistä ja keskisuurista yrityksistä, jotka ovat perinteisesti olleet riippuvaisia Tetrasta kartonkipakkaustarpeissaan. Joka tapauksessa jopa osapuolten suurimpien asiakkaiden osuus on vain [...]* myynnistä. Kolmanneksi komission markkinatutkimus osoitti, että jopa tämänhetkisillä PET-volyymeillä jotkin asiakkaat hankkivat jo samanaikaisesti kartonki- ja PET-laitteita ja vaativat yhdistettyjä palveluja ja takuita. Joka tapauksessa mikään ei estäisi keskittymää houkuttelemasta asiakkaita hankkimaan laitteensa samalla kertaa ja samasta lähteestä, mikä muuttaisi alan rakennetta. Neljänneksi kartongin ja PET:n ei tarvitse olla taloustieteen näkökulmasta "täydentäviä" (eli tuotteita, joita kulutetaan tai tuotetaan samanaikaisesti tietyssä suhteessa(154)), jotta sidottu myynti, vain täydellisten tuotevalikoimien myynti tai yhdistelmämyynti olisi mahdollista. Mikä tärkeintä, se, että PET- ja kartonkipakkaukset eivät ole taloudellisesta näkökulmasta katsottuna "täydentäviä" tuotteita, vaan teknisesti toisensa korvaavia tuotteita, tarjoaa voimakkaan taloudellisen kannustimen määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön. Tätä selitetään tarkemmin jäljempänä luvussa "määräävän markkina-aseman väärinkäytön mahdollisuudet ja kannustin". Lopuksi SIG ja muut kilpailijat eivät kykenisi kilpailemaan keskittymän kanssa tuotevalikoimassa, asiakaskontakteissa ja rahoitus- ja markkinavoimassa (sen markkinaosuus on vain [10-20 prosenttia]* eikä sillä tällä hetkellä ole PET-sulkutekniikkoja).
3.3.2.3 Mahdollisuus harjoittaa hintasyrjintää
(346) Tetra väitti, ettei määräävän markkina-aseman väärinkäyttö olisi mahdollista, koska keskittymä ei kykenisi harjoittamaan hintasyrjintää ja siten tarjoamaan tuotteita valikoiduille asiakasryhmille(155). Tetra perustelee väitettään kolmella seikalla: SBM-koneet ovat yleiskäyttöisiä tuotteita; SBM-konetoimittajat eivät tiedä, mihin tarkoitukseen koneita aiotaan käyttää; ei ole todisteita siitä, että Sidel olisi aiemmin harjoittanut hintasyrjintää.
(347) Komissio ei voi hyväksyä Tetran väitteitä. Komissio katsoo, ettei Tetran väite pidä paikkaansa ja että hintasyrjintä päinvastoin on mahdollista(156). Suurin osa SBM-koneista on todellakin yleiskäyttöisiä tuotteita siinä mielessä, että niillä valmistetaan tyhjiä pulloja. PET-linjat, joista SBM-koneet muodostavat vain osan, eivät kuitenkaan ole yleiskäyttöisiä tuotteita. Niitä mukautetaan tiettyjen nesteiden täyttöön sopivaksi.
(348) SBM-koneiden toimittajat tietävät erittäin hyvin, mihin loppukäyttöön asiakkaat koneita käyttävät, ja ne tekevät tiivistä yhteistyötä asiakkaiden kanssa niiden tarvitsemien teknisten eritelmien suunnittelussa. SBM-toimittajat vierailevat säännöllisesti asiakkaiden tiloissa tarjoamassa palvelua ja toimittamassa varaosia. Osapuolet toimittivat komissiolle kaikkea myyntiään koskevat tiedot lopputuotteittain eriteltynä, mikä osoittaa, että niillä oli tarkat tiedot loppukäytöstä. Lisäksi SBM-koneiden myynti perustuu laajasti tarjouksiin ja erillisiin neuvotteluihin. Tämä mahdollistaa hintasyrjinnän.
(349) Lisäksi komissio löysi Sidelin toimittamista tiedoista todisteita yrityksen harjoittamasta hintasyrjinnästä.
(350) Ilmoituksen tehneen osapuolen taloudelliset neuvonantajat esittivät Sidelin katteiden tarkastelun pohjalta, ettei todisteita SBM-koneiden loppukäyttöön perustuvasta hintasyrjinnästä ole. Ne totesivat, ettei ollut todisteita siitä, että Sidelin kate suuritehoisissa koneissa olisi vaihdellut loppukäytön mukaan(157).
(351) Ilmoituksen tehneen osapuolen regressioanalyysissä riippuva muuttuja oli Sidelin kate suuritehoisten SBM-koneiden myynnissä. Riippumattomina muuttujina tässä analyysissä käytettiin a) eri vuosia edustavia dummy-muuttujia(158), b) "uutta sukupolvea" koskevaa dummy-muuttujaa, jolla pyrittiin ottamaan huomioon "Sarjan 2" koneiden mahdollisesti erilaiset katteet ja c) eri loppukäyttöjä (joilla viitataan pakattavien nesteiden tyyppiin) edustavia dummy-muuttujia. Ilmoituksen tehnyt osapuoli totesi, ettei yksikään loppukäyttöä edustava dummy-muuttuja ollut tilastollisesti merkitsevä. Komissio tutki käytetyn regressioanalyysin ja totesi, että arvio ei ollut vankka(159). Komissio suoritti Tetran toimittamien tietojen pohjalta oman estimointinsa, jossa otettiin mukaan joitakin uusia riippumattomia muuttujia(160). Komission regressiossa riippuvana muuttujana käytettiin myyntikatteen asemesta koneen myyntihintaa. Komissio käytti selittävinä muuttujina koneen tehoa, aikatrendiä, kolmea maakohtaista dummy-muuttujaa sekä kolmea loppukäyttökohtaista dummy-muuttujaa (öljy, vesi ja hiilihapotetut virvoitusjuomat). [Sidelin hinnoittelupolitiikkaa koskevia tietoja]*.
(352) Suullisessa kuulemisessa Tetra väitti, että komission analyysissä on perustavia puutteita, koska sen avulla ei selviä, harjoitetaanko hintasyrjintää vai ei. Tetran mukaan hintasyrjinnän toteaminen edellyttää, että myyty tuote on aina sama. Tetra väitti, että komissio ei ota yksiselitteisesti huomioon kustannuksia. Vaikka koneen teho jossakin määrin selittää kyseisten kauppojen sisällöllisiä eroja, teho on Tetran mukaan erittäin huono muuttuja selitettäessä eritelmien välisiä eroja, koska kauppojen sisältö vaihtelee useissa muissakin suhteissa kuin myytyjen koneiden tehon osalta. Tetra katsoo, että kustannukset selittävät paljon paremmin niitä vaikutuksia, joita kauppojen sisällöllisillä eroilla on hintoihin.
(353) Tetra estimoi siksi komission regression uudelleen, mutta otti kustannukset mukaan selittävänä muuttujana sillä seurauksella, että kun kustannukset sisällytettiin hintaregressioon, loppukäyttöä koskevat dummy-muuttujat eivät taaskaan olleet tilastollisesti merkitseviä. Tetran päätelmä oli, ettei ollut todisteita, että Sidel olisi syrjinyt joitakin ostajia loppukäytön perusteella.
(354) Tehon ja kustannusten välisen yhteyden osalta komissio totesi, että tehon käyttäminen selittävänä muuttujana on perusteltua, koska se selvästi vaikuttaa kustannuksiin ratkaisevasti. Kun kustannukset regressoidaan tehoa, loppukäyttösovelluksia ja sijaintia vastaan, yhteensopivuuden aste on 64 prosenttia ja kaikki muuttujat ovat merkitseviä, mikä viittaa siihen, että teho on merkittävä kustannuksia selittävä tekijä.
(355) Tetran viimeisimmässä regressiossa käytetään selittävinä muuttujina sekä kustannuksia että tehoa. Tämä johtaa multikollineaarisuuteen(161), (joka tarkoittaa, että kertoimilla voi olla erittäin korkea virheaste ja alhainen merkitsevyystaso)(162), ja tulokset ovat tilastollisesti puutteellisia.
(356) Komission alkuperäinen yhtälö on siksi tilastollisesti merkitsevä, koska sen perusteella hintaan vaikuttavat sekä teho että loppukäyttöä ja sijaintia koskevat muuttujat. Koska kate on hinnan ja kustannusten erotus, nämä muuttujat (loppukäyttö ja sijainti) auttanevat myös selittämään katetta. Tetran ensimmäisen yhtälön mukaan näin ei ollut. Tämän selittämiseksi on syytä huomauttaa, että katteeseen vaikuttavat sekä kysyntä- että tarjontapuolen tekijät, ja siksi hintasyrjinnän harjoittamisesta ei voida tehdä johtopäätöksiä ilman lisätietoja, joiden avulla nämä tekijät voidaan erottaa toisistaan.
(357) Tämä lisätieto löytyy kaikkien tähän asti tarkasteltujen yhtälöiden jäännösten heteroskedastisuudesta(163). Heteroskedastisuus syntyy, kun regressiojäännöksissä esiintyy epäjohdonmukaista varianssia. Varsinkaan Tetran alkuperäisessä regressiossa jäännökset eivät esiinny puhtaasti satunnaisesti. Neliöön korotettujen jäännösten regressointi tehoa ja muita muuttujia vastaan osoittaa, että teholla ja sijainnilla on merkittävä vaikutus jäännösten varianssiin.
(358) Heteroskedastisuuden katsotaan siten todistavan hintasyrjinnästä ja asiakaskohtaisten tekijöiden katsotaan selittävän Sidelin katteen varianssia. Kun heteroskedastisuus otetaan huomioon, Tetran alkuperäinen regressio ja komission regressio osoittavat molemmat, että hintasyrjintää todella harjoitetaan.
3.3.2.4 Määräävän markkina-aseman väärinkäytön mahdollisuudet ja kannustin
(359) Komission analyysi vahvisti, että keskittymän tuloksena syntyvä markkinarakenne olisi erityisen otollinen määräävän markkina-aseman väärinkäytölle.
On olemassa yhteinen asiakaskunta, joka tarvitsee sekä kartonki- että PET-pakkausjärjestelmiä "herkkien" nesteiden pakkaamiseen.
Tetralla on erityisen vahva määräävä asema aseptisessa kartonkipakkaamisessa, [80-90 prosenttia]* markkinoista ja riippuvainen asiakaskunta.
Tetra/Sidelin lähtötilanteena olisi vahva, johtava asema PET-pakkausjärjestelmissä, erityisesti SBM-koneissa, joissa markkinaosuus on noin [60-70 prosenttia]*.
Tetra/Sidel pystyisi tarjoamaan tuotteitaan valikoiduille asiakkaille tai asiakasryhmille, koska markkinarakenne mahdollistaa hintasyrjinnän.
Tetra/Sidelillä olisi vahva taloudellinen kannustin käyttää väärin markkina-asemaansa. Koska kartonki ja PET ovat teknisesti toisensa korvaavia tuotteita, kun asiakas siirtyy PET:hen, se on liiketoiminnan kartonkipuolen kannalta menetetty asiakas joko siksi, että asiakas on siirtynyt osittain kartongista tai siksi, että asiakas ei siirtynyt tuotannossaan muista pakkausmateriaaleista kartonkiin. Tämä tarjoaa ylimääräisen kannustimen yrittää houkutella asiakas liiketoiminnan PET-puolelle menetyksen paikkaamiseksi. Näin ollen käyttämällä väärin nykyistä markkina-asemansa kartonkipakkauksissa Tetra/Sidel paitsi parantaisi markkina-asemaansa PET-puolella myös puolustaisi etujaan tai kompensoisi mahdollisia menetyksiään kartonkipuolella.
Tetra/Sidelin kilpailijat niin kartonki- kuin PET-laitemarkkinoilla olisivat paljon pienempiä, suurimman kilpailijan markkinaosuuskin olisi vain [10-20 prosenttia]* kartonkipakkauskoneiden tai SBM-koneiden markkinoista.
(360) Näin ainutlaatuisissa olosuhteissa keskittymien vaikutuksia markkinoihin on analysoitava erityisen tarkasti(164).
3.3.2.5 Määräävän markkina-aseman väärinkäytön menetelmät
(361) Koska Tetralla on vahva määräävä asema aseptisessa kartonkipakkaamisessa, sen asiakaskunta kattaa lähes koko meijeri- ja juomateollisuuden. Komission markkinatutkimus vahvisti, että Tetra on ETA-alueen meijereille ja mehuntuottajille välttämätön liikekumppani.
(362) On myös tärkeää huomata, että Tetralla on hyvin tiivis suhde asiakkaisiinsa. Tetran liiketoiminnan ominaispiirre ja yksi tärkeimmistä kaupallisista eduista on, että se muodostaa vahvat siteet asiakkaisiinsa. Tetra ei todellakaan ole pelkkä laitetoimittaja, joka myy koneita asiakkailleen ja katkaisee sen jälkeen yhteydet. Päinvastoin, Tetra toimittaa useille asiakkailleen säännöllisesti kulutushyödykkeitä (aseptisia kartonkirullia tai ei-aseptisia sileitä kartonkeja)(165).
(363) Keskittymän myötä Tetra/Sidelille tarjoutuisi ainutlaatuinen mahdollisuus päästä näille markkinoille ohi PET-laitteita toimittavien kilpailijoiden, joilla ei ole vakiintunutta asiakaskuntaa perinteisissä kartongin loppukäyttösegmenteissä. Tetra/Sidel tietäisi tarkalleen, mitkä asiakkaat aikovat siirtyä PET-pakkaamiseen, ja koska se tuntee näiden asiakkaiden tarpeet liiketoiminnan kartonkipuolen kautta, se pystyy tarjoamaan niille oikeaan aikaan räätälöityjä PET-ratkaisuja, joiden avulla ne voivat siirtyä kartongista PET-pakkauksiin saumattomasti yhden toimittajan avulla.
(364) Käyttämällä useilla eri tavoilla väärin määräävää markkina-asemaansa aseptisessa kartonkipakkaamisessa Tetra/Sidel pystyisi syrjäyttämään kilpailijansa ja hallitsemaan PET-laitteiden, varsinkin SBM-koneiden, markkinoita. Tetra/Sidel pystyisi yhdistämään kartonkipakkauslaitteiden ja kulutushyödykkeiden toimitukset PET-pakkauslaitteiden ja mahdollisesti aihioiden (varsinkin sulkuominaisuuksiltaan parannettujen aihioiden) toimitusten kanssa. Tetra/Sidel voisi myös käyttää painostusta tai kannustimia (kuten saalistushinnoittelua tai hintasotia ja ostohyvityksiä) saadakseen kartonkiasiakkaansa ostamaan PET-laitteita ja mahdollisesti aihioita Tetra/Sideliltä eikä sen kilpailijoilta tai pakkausvalmistajilta.
(365) Monet asiakkaat, jotka edelleen tarvitsevat tuotannossaan kartonkipakkauksia, voitaisiin pakottaa tai houkutella kannustimien avulla hankkimaan sekä kartonki- että PET-laitteet yhdeltä ja samalta kartonki- ja PET-pakkauslaitetoimittajalta. Asiakkaat, joilla on pitkäaikaisia kartonkipakkaamista koskevia sopimuksia Tetran kanssa, ovat erityisen heikossa asemassa. Tetra saattaa tarjota niille uudistettuja sopimusehtoja, joiden mukaan ne voivat siirtyä osassa tuotantoaan PET-pakkauksiin, mikäli ne ostavat PET-laitteet ja -palvelut Sideliltä, tai asiakkaat saattavat olla riippuvaisia Tetrasta pitkäaikaisten sopimusten välityksellä (useimmat asiakkaat eivät luovu kartongista kerralla, joten ne tarvitsevat edelleen Tetraa kartonkialalla). Näin Sidelin asema PET-laitteissa ja erityisesti SBM-koneissa vahvistuisi kaikissa uusissa PET-tuotesegmenteissä (nestemäiset meijerituotteet, mehut, mehut sekä tee- ja kahvijuomat).
3.3.2.6 Määräävän markkina-aseman väärinkäytön vaikutukset
(366) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että edellä mainituilla määräävän markkina-aseman väärinkäytön menetelmillä ei ole kilpailunvastaisia tai markkinoiden sulkemiseen kilpailulta johtavia vaikutuksia(166). Tetran väitteissä keskitytään ainoastaan kahteen mahdolliseen menettelyyn, "sekayhdistelmämyyntiin" ja "yhdistelmämyyntiin tai sidottuun myyntiin", ja Tetra väittää, ettei niillä ole mitään vaikutusta pakkausmarkkinoihin. Mitä tulee "sekayhdistelmämyyntiin", Tetran mukaan tämän ei pitäisi aiheuttaa huolta, koska "se SBM-koneiden myynti, joka sekayhdistelmämyyntiin perustuvalla strategialla voitaisiin ohjata pois kilpailijoilta, on hyvin pieni osa SBM-koneiden kokonaiskysyntää", koska kilpailijat voisivat edelleen myydä SBM-koneitaan asiakkaiden pääosalle, joka tarvitsee vain SBM-koneita, esim. hiilihapotettujen virvoitusjuomien tai veden toimittajille. Mitä tulee "sidottuun myyntiin", Tetra väittää, että tällainen strategia merkitsisi kahden koneen (kartonkikoneen ja SBM-koneen) myymistä ainoastaan yhdessä. Tällainen strategia olisi kannattamaton, koska monet asiakkaat, jotka eivät ole kiinnostuneita PET:stä, eivät haluaisi ostaa yhdistelmää ja kääntyisivät kilpailijoiden puoleen. Lisäksi kilpailijoille ei taaskaan aiheutuisi vahinkoa, koska ne voisivat edelleen myydä SBM-koneitaan muille loppukäyttösegmenteille (joissa kartonkia ei käytetä), kuten hiilihapotettujen virvoitusjuomien ja veden toimittajille.
(367) Komissio ei voi hyväksyä Tetran väitteitä. Ei ole selvää, miksi keskittymän täytyisi tyytyä valitsemaan "sekayhdistelmämyynnin" tai tietynlaisen suppean sidotun myynnin väliltä, niin kuin ilmoituksen tehneen osapuolen taloudelliset neuvonantajat esittävät. Koska keskittymä pystyisi harjoittamaan hintasyrjintää, on tosiaankin kovin epätodennäköistä, että se päättäisi tarjota kartonkipakkauskoneita ja PET-pakkauslaitteita ainoastaan yhdistelminä. Keskittymän kannattaisi sen sijaan tarjota edelleen PET-pakkauslaitteita erikseen niille asiakkaille, jotka eivät voi käyttää kartonkia (esim. hiilihapotettujen virvoitusjuomien tai oluen tuottajat), ja päinvastoin.
(368) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, ettei määräävän markkina-aseman väärinkäytöllä voi olla kilpailunvastaisia vaikutuksia, koska keskittymä ei pysty aiheuttamaan kilpailijoille vahinkoa tai sulkemaan niitä pois markkinoilta. Tässä väitteessä, jonka perustana on se, että kilpailijoilla on edelleen asiakkaita SBM-koneilleen niissä loppukäyttösegmenteissä, joissa kartonki ei ole tärkein pakkausmateriaali (vesi, hiilihapotetut virvoitusjuomat), jätetään huomiotta eräs keskeinen asia. Täysin riippumatta siitä, suljetaanko kilpailijat pois markkinoilta veden, hiilihapotettujen virvoitusjuomien tai oluen markkinasegmenteissä, tosiasia on, että jos Tetra pystyy sulkemaan ne pois markkinoilta tai syrjäyttää ne mehujen ja nestemäisten meijerituotteiden segmentillä, Tetra pystyy käyttämään hyväkseen näiden markkinoiden asiakkaita.
(369) Joka tapauksessa kilpailijat todennäköisesti suljetaan pois markkinoilta seuraavista syistä: a) ei ole merkityksellistä, pystyvätkö kilpailijat edelleen myymään tuotteitaan tuotesegmenteissä, joissa sidottua myyntiä ei harjoiteta (esim. vesi tai hiilihapotetut virvoitusjuomat). Taustalla on mahdollisuus harjoittaa hintasyrjintää ja tarjota tuotteita valikoiduille asiakasryhmille, mikä johtaa merkityksellisten markkinoiden segmentoitumiseen loppukäytön mukaan; b) "herkkien" tuotteiden segmentit koostuvat hyvin monimutkaisista nesteistä, jotka edellyttävät erikoistuneita PET-linjoja, joissa käytetään sulkutekniikoita ja aseptisia täyttökoneita tai aseptisia Combi-SBM-koneita. Kilpailijoilla ei olisi riittävästi kannustimia investoida ja kilpailla näillä PET-laitteiden huipputekniikan alueilla. Kilpailijat, Sipa ja SIG, selostivat suullisessa kuulemisessa, että niiden kyky ja kannustin tehdä T& K-työtä ja kilpailla "uuden polven" PET-markkinoilla (toisin sanoen "herkkien" juomien markkinoilla) vähenisi sulautuman seurauksena. Kilpailijat suljettaisiin näin pois niin sanotuilta "toisen polven" PET-markkinoilta(167).
(370) Sen lisäksi että kilpailijat suljettaisiin pois näiltä merkityksellisiltä markkinoilta, ne saatettaisiin sulkea pois myös SBM-koneiden markkinoiden muiltakin osilta. Jopa tämänhetkisessä tilanteessa, jossa kilpailua on enemmän, Sidelillä on johtava asema, [60-70 prosenttia]* SBM-markkinoista (loppukäytöstä riippumatta). Kilpailijoiden jaettavaksi jää siis pienempi osa markkinoita. Lisäksi tavanomaisten ei-herkkien tuotteiden markkinat ovat kyllästyneet ja niiden kasvunäkymät ovat paljon rajallisemmat. Tämä näkemys esitetään Sidelin vuoden 1999 tilinpäätöksessä, jossa todetaan, että PET:ssä siirrytään nyt "toisen polven" aikakauteen. BNP Paribas toteaa, että koska perinteiset ei-herkkien tuotteiden PET-markkinat ovat lähellä kyllästymispistettä, "...myydäkseen jatkossakin paljon SBM-koneita Sidel keskittyy nyt 'herkkiin' juomiin"(168). Kilpailijat suljetaan siksi todennäköisesti pois siltä markkinoiden osalta, jolla on paremmat kasvunäkymät ja suuremmat katteet.
3.3.2.7 Kilpailijoiden heikko asema
(371) Lisäksi keskittymän kilpailijat sekä kartonkilaitemarkkinoilla että SBM-koneiden markkinoilla ovat huomattavasti keskittymää pienempiä. Sulautuneen Tetra/Sidelin ja sen suurimman kilpailijan, SIG-ryhmän, vuosittaisen liikevaihdon vertailukin osoittaa, että Tetra/Sidel olisi sitä lähes kymmenen kertaa suurempi.
(372) Mikä tärkeintä, Tetran väitteessä, että Sidelin kolme kilpailijaa suuritehoisten koneiden markkinoilla kykenevät kilpailemaan Sidelin kanssa, jätetään huomiotta ratkaiseva seikka: näiltä kilpailijoilta puuttuu keskittymän määräävä asema kartonkipakkaamisessa. SIG-ryhmän, jolla kolmesta kilpailijasta ainoana on sekä kartonki- että PET-toimintaa, markkinaosuus kartonkipakkauskoneissa ja SBM-koneissa on vain [10-20 prosenttia]*. SIG:llä ei ole keskittymän täydellistä PET-laitteiden tuotevalikoimaa, koska siltä puuttuu tällä hetkellä yksi ratkaiseva elementti, sulkutekniikka, jota ilman PET-alan uusien tuotteiden markkinasegmenteille tulo ei tulevaisuudessa onnistu. Mikään muu pakkauslaitetoimittaja ei pysty tarjoamaan sekä kartonki- että PET-pakkauslaitteita.
3.3.2.7.1 Kilpailijoiden markkinaosuudet
(373) Tetra/Sidelillä olisi selvästi suurin markkinaosuus sekä pienitehoisissa että suurissa SBM-koneissa mahdollisesta loppukäyttösegmentistä riippumatta. Tetra/Sidelillä olisi hallussaan yli [60-70 prosenttia]* suuritehoisten koneiden markkinoista ja noin 60 prosenttia pienitehoisten koneiden markkinoista. Sidel arvioi, että sen markkinaosuudet suuritehoisisten SBM-koneiden markkinoilla loppukäyttösegmenteittäin ovat [60-70 prosenttia]* maitosektorilla ja [60-70 prosenttia]* mehusektorilla.
(374) Toiseksi suurin kilpailija (SIG ja Krones suuritehoisten koneiden markkinoilla ja ADS pienitehoisten koneiden markkinoilla) on huomattavasti pienempi, sen markkinaosuus on [10-20 prosenttia]*. On myös tärkeää huomata, että keskittymän markkinaosuus on ollut pitkällä aikavälillä tarkasteltuna melko vakaa ja säännönmukaisesti erittäin suuri (noin 60 prosenttia).
(375) Keskittymällä olisi myös määräävä asema aseptisissa kartonkipakkauskoneissa ja aseptisissa kartongeissa (tasaisen korkeat markkinaosuudet, [80-90 prosenttia]*) ja johtava asema ei-aseptisessa kartonkipakkaamisessa, minkä lisäksi sillä on määräävä asema kartonkipakkauslaitteiden ja kartonkikulutushyödykkeiden kokonaismarkkinoilla.
3.3.2.7.2 Tekninen johtoasema
(376) Tetra/Sidelillä olisi myös selvä tekniikkaetu kilpailijoihin nähden. Sidel on SBM-konemarkkinoiden pioneeri. Komission markkinatutkimus vahvisti, että suurin osa asiakkaista pitää Sidelin koneiden teknistä laatua erittäin hyvänä, jopa niin hyvänä, että jotkin isot asiakkaat käyttävät PET-täytössään ainoastaan Sidelin koneita.
(377) Sidel on luonnollisesti hyvin tietoinen teknisestä osaamisestaan. Vuoden 1999 tilinpäätöksessään Sidel toteaa: "Sidelin johtoasema on peräisin sen ainutlaatuisesta teknisestä osaamisesta suuritehoisissa koneissa, pakkausmateriaalien perinpohjaisesta tuntemisesta ja aina nopeasta palvelusta kaikkialla maailmassa. Sidel hallitsee täysin PET-puhallusmuovaustekniikan, ja siten se pystyy vastaamaan kasvavaan kysyntään". Sidelin mukaan "SBO 2 -sarjan tekniset parannukset ovat nostaneet koneen tuottavuutta 25 prosenttia. Juuri tämän innovointikyvyn ... sekä kattavan tarjonnan ja palvelun ansiosta Sidel voi vahvistaa maailmanlaajuista johtoasemaansa: 65 prosenttia kaikista maailman PET-pakkauksista valmistetaan Sidelin koneilla."(169)
(378) Keskittymällä olisi PET-pakkaamisen alalla huomattavasti suurempi tuotevalikoima kuin millään sen kilpailijalla. Keskittymällä olisi vertaansa vailla oleva SBM-koneiden valikoima, joka kattaisi kaikki tällä hetkellä valmistettavat tuotteet hyvin pienitehoisista lineaaritekniikkaa käyttävistä koneista (Dynaplast) tai pienitehoisista kiertotekniikkaa käyttävistä koneista (Sidel) maailman tehokkaimpiin markkinoilla oleviin koneisiin (Sidelin SBO, 50000 pulloa tunnissa). Keskittymä voisi myös tarjota sellaisia johtavia, innovatiivisia tuotteita kuin Combi-koneet, kuumatäyttöön tarkoitetut SBM-koneet ja valikoivaa kuumennusta käyttävät laitteet. Riippumaton tutkimusyritys Pictet totesi alaa koskevassa raportissaan syyskuussa 2000: "Tästä vertaansa vailla olevasta tuotevalikoimasta Sideliltä löytyy jokaiseen valmistustarkoitukseen kone, jonka teho vastaa täsmälleen asiakkaiden tuotantotavoitteita"(170).
(379) Keskittymä olisi myös uuden tekniikan eturintamassa yhdistämällä osapuolten plasmasulkutekniikat, Sidelin Actisin ja Glaskinin. On selvää, että kahden johtavan plasmatekniikan ja ainutlaatuisen aseptisen täyttötekniikan (Combi) yhdistelmän ansiosta keskittymällä olisi erittäin vahva asema happiherkille tuotteille tarkoitetuissa PET-pakkauslaitteissa, joissa PET-pakkaaminen kasvaa erityisen nopeasti heikentäen mahdollisesti kartongin asemaa.
(380) Keskittymä olisi myös ainoa kokonaan integroitunut PET-laitevalmistaja, joka tarjoaa täyden valikoiman PET-tuotteita ja -laitteita aihioista valmiisiin pulloihin ja muovisiin sulkimiin. Tämä sekä Sidelin vertaansa vailla oleva asiantuntemus muottien ja pullojen suunnittelussa, aihioiden testaamisessa ja toimintatestauksessa sen erityisissä testikeskuksissa Ranskassa takaisivat keskittymälle markkina-aseman, jonka kanssa sen kilpailijat eivät kykenisi kilpailemaan.
3.3.2.7.3 Aseptinen taitotieto
(381) Jotta PET-laitteita valmistava yritys voisi hyötyä kehityksestä, jota Sidel kutsuu "toisen sukupolven PET-pakkaamiseksi"(171), toisin sanoen mehujen, nestemäisten meijerituotteiden ja isotonisten juomien (kaikkien perinteisesti kartonkiin pakattujen tuotteiden) kaltaisten tuotteiden pakkaamisessa, sillä on oltava toimiva sulkutekniikka, mutta ennen kaikkea tarvitaan toimiva aseptinen täyttöratkaisu. Tämä on alalla laajasti tunnustettu asia. Riippumaton tutkimusyritys on todennut: "Koska kuluttajat enenevässä määrin vaativat PET-pakkauksia maitoa, mehuja ja kastikkeita varten, PET-pullojen aseptinen täyttöratkaisu on äärimmäisen tärkeä"(172).
(382) Keskittymä yhdistäisi kaksi aseptisen täytön johtavaa nimeä, jotka asentavat kolmasosan ETA-alueen aseptisista PET-täyttökoneista: Tetra Pakin (Tetran) ja Remyn (Sidelin). Aseptinen taitotieto ja aiempi menestys alalla on asiakkaille kaikkein tärkeintä niiden vakavien seurausten vuoksi, joita pienimmilläkin puutteilla lopputuotteen steriiliydessä voi olla. Suurin osa komission markkinakyselyyn vastanneista juomayhtiöistä korosti arvostavansa taattua steriiliyttä, jonka takaavat aiempi menestys alalla ja aseptinen asiantuntemus.
(383) Keskittymä toimisi aseptisen kartonki-, PET- ja PE-HD-täytön alalla. Sillä olisi käytössään Tetran ainutlaatuinen aseptinen asiantuntemus ja laaja valikoima käsittelylaitteita, kuten separaattoreita, lämmönsiirtimiä, homogenisaattoreita, haihduttimia, aseptisia käsittelyjärjestelmiä ja virtauslaitteita. Suurilla kilpailijoilla, kuten SIG-ryhmällä, ei ole tarvittavaa aseptista PET- tai PE-HD-tekniikkaa, ja niiden toiminta aseptisessa kartonkipakkaamisessa, varsinkin kaikkein "herkimmissä" nestemäisissä meijerituotteissa, on vähäistä. Millään muulla pakkauslaiteyrityksellä ei ole aseptista käsittelyä koskevaa asiantuntemusta. Siten keskittymän maine aseptisessa pakkaamisessa, sen aiempi menestys alalla ja sen kyky "taata" lopputuotteen steriiliys muodostaisivat merkittävän esteen tämänhetkisille kilpailijoille ja markkinoille tulijoille.
3.3.2.7.4 Palvelu ja myyntiorganisaatio
(384) Komission markkinatutkimus vahvisti, että kyky tarjota nopeasti tehokasta tukea missä päin maailmaa tahansa edellyttää toimintaa alueella ja on keskeinen tekijä niille asiakkaille, jotka ovat niiden omissa tiloissa tapahtuvien pakkaustoimintojen luotettavuuden varassa. Tetralla ja Sidelillä on jo maailman laajin myynti- ja palveluorganisaatioverkko, monta kertaa laajempi kuin niiden suurimmalla kilpailijalla niin kartonki- kuin PET-alallakin. Sulautuman jälkeen keskittymän johtoasema olisi kiistaton. Potentiaalinen kilpailu kahden johtavan toimijan välillä häviäisi.
3.3.2.7.5 Tutkimus ja kehitys
(385) Keskittymän tutkimus- ja kehitysresurssit (T& K) paranisivat niin ikään, ja se saavuttaisi aseman, jonka kanssa yksikään kilpailija ei voisi kilpailla. Keskittymä voisi osoittaa T& K-toimintaan ainakin kaksi kertaa niin paljon työntekijöitä ja ainakin kaksi kertaa niin paljon pääomaa kuin sen lähin kilpailija, SIG-ryhmä. Tetralla on eri puolilla maailmaa [...]* T& K-keskusta, ja sen lukuisten T& K-hankkeiden parissa työskentelee [...]* henkilöä(173).
(386) Keskittymän massiiviset, sulautuneet T& K-resurssit varmistaisivat sen selvän johtoaseman säilymisen kilpailijoihin nähden, ja Tetran ja Sidelin välinen kilpailu innovoinnissa ja T& K:ssa, joka olisi jatkunut ilman sulautumaa, loppuisi. Tetra ilmaisee tämän ytimekkäästi vuoden 2000 vuosikertomuksessaan: "Tetra Pak pitää asiakkaiden ja markkinoiden tarpeisiin keskittyvää tutkimusta sekä käsittely-, pakkaus- ja jakelujärjestelmien jatkuvaa kehittämistä parhaana tapana varmistaa, että se säilyttää johtavan asemansa maailmanmarkkinoilla"(174).
3.3.2.7.6 Vahva taloudellinen asema ja koko
(387) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, ettei sen taloudellinen asema ole merkittävästi kilpailijoita vahvempi(175). Komission tiedot eivät tue Tetran väitettä. Keskittymä olisi kilpailijoita huomattavasti suurempi työntekijämäärän, T& K- sekä myyntihenkilöstön määrän, kansainvälisen toiminnan, liikevaihdon ja kannattavuuden perusteella. Esimerkiksi keskittymän liikevaihto olisi lähes kymmenen kertaa suurempi kuin sen suurimman kilpailijan.
3.3.2.8 Ostovoiman puute
(388) Keskittymän tavanomaisten tuotteiden segmenttien (nestemäiset meijerituotteet, mehut, hedelmänmakuiset mehut, tee- ja kahvijuomat) asiakkailla ei olisi merkittävää ostovoimaa. Nestemäisten meijerituotteiden ja mehujen segmentin asiakaskunta on hajanainen, koska pääosa asiakkaista on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Joka tapauksessa on tärkeää huomata, että Sidelin ETA-alueen suurimman asiakkaan (pakkausvalmistaja) osuus myynnistä on noin [...]* ja toiseksi suurimman asiakkaan, joka ei ole pakkausvalmistaja (kansainvälinen juomayhtiö) osuus on alle [...]* Sidelin myynnistä. Tetran asiakaskunta on samalla tavalla hajanainen.
3.3.2.9 Päätelmä
(389) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että kartonkialan määräävässä asemassa olevan yrityksen, Tetran, ja PET-pakkauslaitealan johtavan yrityksen, Sidelin, yhdistämiseen tähtäävä toimenpide loisi markkinarakenteen, joka tarjoaisi keskittymälle kannustimen ja keinot muuttaa sen johtava asema PET-pakkauslaitteissa, varsinkin "herkkien" tuotteiden segmenteissä käytettävissä (pieni- ja suuritehoisissa) SBM-koneissa, määrääväksi markkina-asemaksi. Tämä myös todennäköisesti parantaisi keskittymän asemaa ja johtaisi kilpailunvastaisiin vaikutuksiin SBM-koneiden kokonaismarkkinoilla.
3.3.3 Vaikutukset kartonkialaan: määräävän aseman vahvistuminen
(390) Ehdotettu toimenpide loisi markkinarakenteen, jonka avulla Tetra voisi vahvistaa määräävää markkina-asemaa kartonkialalla eliminoimalla merkittävän kilpailupainetta aiheuttavan tekijän.
(391) Tällä voisi olla vakavia kielteisiä seurauksia kartonkipakkausalaan, kuten komissio totesi Tetra Pakin ja Alfa Lavalin sulautumasta vuonna 1991 tekemässään päätöksessä(176), "Tetra Pakilla on erittäin vahva markkina-asema. ... Kun määräävä asema on näin vahva, komission on oltava erityisen valpas, koska tällaisissa oloissa hyvinkin vähäisellä markkinavoiman vahvistumisella saattaa olla suhteettoman suuria kielteisiä vaikutuksia markkinoiden kilpailuoloihin."
3.3.3.1 PET kilpailurajoituksen aiheuttajana: kilpailupaineen häviäminen hyvin läheisiltä markkinoilta
(392) Komission markkinatutkimuksen tulokset näyttävät osoittavan, että kartonki pakkausmateriaalina on perinteisesti hallinnut maito- ja mehumarkkinoita, varsinkin aseptisessa pakkaamisessa. Vuonna 1999 yli 80 prosenttia aseptisesti täytettävistä tuotteista pakattiin kartonkipakkauksiin. Tämä johtuu näiden tuotteiden pakkaamiseen liittyvästä saastumisriskistä, joka edellyttää vakiintunutta aseptista tekniikkaa ja ultrapuhdasta tai aseptista täyttöä, joka on vakiintunut menetelmä kartonkipakkaamisessa.
(393) Kuten markkinoiden määritelmää koskevassa luvussa selitettiin, PET-pakkaus on kuitenkin jo haastanut kartongin joillakin pienehköillä loppukäyttösegmenteillä, kuten hedelmänmakuisissa juomissa ja tee- ja kahvijuomissa, ja sen käytön odotetaan lisääntyvän huomattavasti suuremmissa loppukäyttösegmenteissä, kuten nestemäisissä meijerituotteissa ja mehuissa, jotka on perinteisesti pakattu kartonkiin. PET-pakkauksen käytön lisääntyminen nestemäisissä meijerituotteissa, hedelmänmakuisissa juomissa ja tee- ja kahvijuomissa tapahtuu väistämättä jossakin määrin kartonkipakkaamisen kustannuksella.
(394) PET-pakkausalalla toimivat yritykset, varsinkin Sidel ja pakkausvalmistajat, pyrkivät selvästi liiketoimintastrategioissaan PET:n käytön lisäämiseen vallatakseen markkinoita kartongilta. Komission markkinatutkimuksessa on käytetty useita riippumattomien tahojen laatimia sekä osapuolten tekemiä liiketoiminta-analyysejä, joissa tarkastellaan tätä PET:n aiheuttamaa kilpailun lisääntymistä. Pariisin pörssi, CDC Bourse, antoi Sidelistä seuraavat tiedot: "Kartonkipakkaaminen on menettämässä markkinoitaan PET-pakkaamiselle."(177) Julkaisussaan "The Sidel Saga 1961-1998+" Sidel toteaa: "Nyt kun Tetra Pakin kartonkipakkaamisesta alkaa loppua veto, uusia mahdollisuuksia markkinaosuuden valtaamiseen avautuu muovipulloalalla"(178). Sidelin uudet kohdemarkkinat olisivat "hedelmämehut ja uuden ajan juomat... muovi on valtaamassa osan kartonkipakkaamisen markkinaosuudesta..." Sidelin aikomuksena oli siis tulla "herkkien" tuotteiden markkinoille ja vallata markkinoita kartongilta. JP Morgan toteaa Sideliä koskevassa analyysissään, että Sidel teki hankintoja, jotka tähtäsivät maito- ja mehumarkkinoille tulemiseen. "Sidel halusi saada kokemusta maidon ja hedelmämehujen aseptisesta pakkaamisesta ... nämä tuotteet on perinteisesti pakattu Tetra Pakin tai SIG:n toimittamaan kartonkiin. Sidel aikoo Remyssä kehittää laitteita, joiden avulla se voi käyttää PET:tä näillä markkinoilla ..."
(395) Kolmannet osapuolet olivat sitä mieltä, että jos sulautumaa ei tapahtuisi, suurin PET-pakkauslaiteyritys (Sidel) kilpailisi yhdessä pakkausvalmistajien kanssa hyvin läheisillä markkinoilla, mikä aiheuttaisi kartonkipakkausmarkkinoilla merkittävää kilpailupainetta, kun markkinoille tulisi innovatiivisia ratkaisuja ja Tetran olisi pakko innovoida ja laskea hintoja kartonkipakkaamisen alalla. Ehdotetun sulautuman toteutuessa tätä kilpailupainetta ei olisi.
(396) Vastauksessaan Tetra väitti, että keskittymä ei pystyisi vaikuttamaan kuluttajakysyntään tällä tavoin. Tetra perustaa väitteensä siihen, että PET-pakkauslaitteet, varsinkin SBM-laitteet, muodostavat erittäin pienen osan valmiin lopputuotteen vähittäismyyntihinnasta. Tältä pohjalta Tetra väittää, että keskittymän olisi nostettava SBM-koneiden hintoja 2000 prosenttia, jotta tällä olisi vähittäismyyntihintaan 10 prosentin vaikutus, joka saisi jotkut kuluttajat siirtymään PET-pakatusta tuotteesta kartonkipakattuun tuotteeseen. Tetran mukaan tämä on selvästi epärealistinen ajatus.
(397) Tetran ei ole onnistunut ratkaista komission toteamia kilpailuongelmia, jotka koskevat ensi sijassa vaikutusta kartongin hintoihin, ei SBM-koneiden hintoihin. Kuten Tetra huomauttaa, komissio on todennut, että kartonki- ja PET-pakkausjärjestelmät muodostavat kiistatta hyvin läheiset tuotemarkkinat, jotka rajoittavat jonkin verran toistensa kilpailua. Kartonki ja PET ovat teknisesti korvaavia tuotteita, koska niitä voidaan käyttää samojen lopputuotteiden pakkaamiseen, ja niitä voidaan myös pitää taloustieteen näkökulmasta "heikosti korvaavina" tuotteina. Tosiasia markkinoilla on, että siirtyminen materiaalista toiseen tapahtuu etupäässä markkinointinäkökohtien perusteella, ja se tapahtuu etupäässä yhteen suuntaan, kartongista (vanhasta, perinteisestä tekniikasta) PET:hen (uuteen, nykyaikaisempaan tekniikkaan). Kuten markkinoiden määritelmää koskevassa luvussa selitettiin, useat vastaajat ilmoittivat selvästi, että ne olivat jo siirtyneet tai aikoisivat siirtyä kartongista PET:hen, vaikka PET olisi kalliimpi tai vaikka kartongin hinnoissa ei tapahtuisi mitään muutosta. Tämä osoittaa, että jotkut asiakkaat siirtyisivät kartongista PET:hen, vaikka kartongin hinta ei nousisi yhtään. Toiset, hintaan voimakkaammin reagoivat asiakkaat kuitenkin ilmoittivat, että ne harkitsisivat siirtymistä kartongista PET:hen, jos kartongin hinta nousisi merkittävästi, 20 prosenttia tai enemmän. Nämä hintaan voimakkaammin reagoivat asiakkaat voitaisiin luultavasti taivutella olemaan siirtymättä kartongista PET:hen, jos kartongin hinnan lasku kasvattaisi kartonki- ja PET-pakkauslinjan välistä hintaeroa. Lisäksi Tetran väite, että Sidel pystyy vaikuttamaan vain laitteiden (SBM-koneiden) hintaan ja ne muodostavat hyvin pienen osan pakkaamisen kokonaiskustannuksista, ei päde Tetran kykyyn vaikuttaa kartonkipakkauksen hintaan. Tetra pystyy vaikuttamaan sekä kartonkipakkauskoneiden että kartonkien hintaan.
(398) Jos sulautumaa ei tapahdu, PET-yrityksien odotetaan kilpailevan ankarasti markkinoiden valtaamiseksi kartonkialalta. Tetran oletetaan myös puolustavan tiukasti asemiaan pyrkimällä parantamaan kartonkipakkausratkaisujaan innovoimalla, tuomalla markkinoille parannettua kartonkitekniikkaa, uusia kartonki- ja suljinmalleja sekä joissakin tapauksissa laskemalla kartongin hintoja. Tetra on todellakin ollut aktiivinen tällä alalla, ja se on tuottanut uusia kartonkipakkauksia, joilla on käyttäjäystävällisempiä ominaisuuksia, kuten Gable Top -kartonkipakkauksen, jossa on kierrekorkkisuljin.
(399) Ehdotetun toimenpiteen jälkeen Tetran ei tarvitsisi kilpailla yhtä ankarasti. Tetra/Sidelin asema olisi sellainen, että se pystyisi käytännössä valvomaan merkittävässä määrin siirtymistä kartongista PET:hen. Tetra/Sidel voisi soveltaa nykyisiä korkeita kartonkipakkaushintoja niihin asiakkaisiin - tai asiakkaiden tuotannon osiin - jotka eivät kuluttajamieltymysten, siirtymisen kustannusten tai pitkäaikaisten sopimusten vuoksi voisi siirtyä tai eivät todennäköisesti siirtyisi kokonaan tai osittain PET:hen. PET:hen siirtymisestä kiinnostuneiden asiakkaiden kohdalla Tetra/Sidel pystyisi vaikuttamaan asiakkaiden pakkauskonevalintoihin esimerkiksi siirtymisen ajoituksen kautta sekä tarjoamalla oikeaan aikaan räätälöityjä ratkaisuja ja kasvattamaan siten osuuttaan PET-laitemarkkinoista [...]*(179). Näin Tetra vahvistaisi asemaansa kartonkipakkaamisen alalla eliminoimalla Sidelin kasvavan kilpailupaineen aiheuttajana hyvin läheisiltä markkinoilta.
(400) Samaan aikaan Tetra veisi tärkeän kilpailuedun tärkeimmältä kilpailijaltaan, SIG-ryhmältä, joka on Tetran ohella ainoa yritys maailmassa, joka valmistaa ja myy sekä kartonki- että PET-pakkauslaitteita.
3.3.3.2 Päätelmä
(401) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että ehdotettu toimenpide voisi vahvistaa entisestään Tetran lähes monopoliasemaa ETA-alueen aseptisessa kartonkipakkaamisessa.
3.3.4 Keskittymän määräävä asema kartonki- ja PET-pakkauslaitteissa sekä sen toiminta PE-HD-alalla vahvistaisi määräävää markkina-asemaa ja toimisi markkinoilletulon esteenä
(402) On tärkeää korostaa sitä, että Tetralla on tällä hetkellä määräävä asema nestemäisten elintarvikkeiden pakkaamisessa, erityisesti aseptisessa pakkaamisessa, koska sillä on erityisen vahva asema aseptisessa kartonkipakkaamisessa. Tetran osuus aseptisen kartonkipakkaamisen markkinoista on lähes 80 prosenttia, mikä vastaa noin 60:tä prosenttia koko aseptisesta alasta (kaikista aseptisesti täytetyistä nesteistä). Tämä johtuu kartongin aiemmasta ja tämänhetkisestä vahvasta asemasta aseptisella alalla. Aiemmin kartonkiin on kohdistunut, ja kohdistuu edelleen, hyvin vähän kilpailua muiden aseptisessa täytössä käytettävien materiaalien osalta.
(403) Aivan viime aikoihin saakka Tetra on ollut yhden tuotteen organisaatio, joka valmistaa vain kartonkiratkaisuja (Tetra Brik -järjestelmä). Viime vuosina Tetra on tutkinut mahdollisuuksia laajentaa pakkausratkaisuvalikoimaansa, jotta siitä tulisi laaja-alaisempi pakkausorganisaatio. Vuoden 1999 tilinpäätöksessään Tetra nimittää itseään johtavaksi elintarvikepakkausyritykseksi, jolla on monituoteratkaisu. "Tetra Pakin asiakkailla on nyt se etu, että ne saavat samasta lähteestä kaiken tarvitsemansa, myös kuhunkin vaiheeseen sopivat laitteet. Tetra Pak on markkinoiden ainoa toimittaja, joka ottaa kokonaisvastuun keskeytymättömästä tuotannosta ...Tetra Pak voi myös tarjota peräti yksitoista pakkausjärjestelmää [etupäässä erilaisia kartonkipakkauksia] pastöroiduille ja aseptisesti pakatuille tuotteille." Tetran monituoteratkaisusta puuttuivat ainoastaan hyvät PET-valmiudet; Tetran PET-toiminta on ollut vähäistä sen SBM-tekniikan tämänhetkisten rajoitusten vuoksi.
(404) Sulautuman jälkeen keskittymällä olisi kaikki tarvittavat kartonki-, PET- ja PE-HD-pakkauslaitteet. Tetra/Sidel voisi tarjota johtavaa tekniikkaa aseptisissa ja ei-aseptisissa kartonkipakkauskoneissa, aseptisissa ja ei-aseptisissa kartongeissa, pienitehoisissa ja suurissa SBM-koneissa (myös aseptisissa ja ei-aseptisissa Combi-koneissa), aseptisissa ja ei-aseptisissa PET-täyttökoneissa, aseptisissa ja ei-aseptisissa PE-HD-täyttökoneissa, EBM-koneissa ja Combi-PE-HD-koneissa sekä välttämättömissä toissijaisissa laitteissa kuten muovisulkimissa. Koska keskittymällä olisi määräävä asema kaksilla hyvin läheisillä markkinoilla (kartonki- ja PET-pakkauslaitteiden markkinoilla) ja koska sillä olisi merkittävää toimintaa kolmansilla markkinoilla (PE-HD), se saisi erityisen vahvan aseman merkityksellisten lopputuotteiden (nestemäisten meijerituotteiden, mehujen, hedelmänmakuisten juomien sekä tee- ja kahvijuomien) pakkaamisen segmenteillä.
(405) Kartonki, PET ja PE-HD ovat seuraavien tuotesegmenttien tärkeimmät pakkausmateriaalit: nestemäiset meijerituotteet, mehut, hedelmänmakuiset juomat ja teet ja kaikki aseptisesti pakattavat nesteet. Vuonna 1999 noin 96 prosenttia kaikista aseptisesti pakatuista nesteistä pakattiin kartonki-, PET- ja PE-HD-pakkauksiin(180). Komission analyysi vahvisti, että tölkeillä ja lasilla on näiden tuotteiden pakkausmateriaaleina huomattavia rajoituksia: tölkkien muodolla on rajoituksensa, ja tölkit ovat yleisesti ottaen kalliimpia; lasi pakkausmateriaalina rajoittuu korkealaatuisiin tuotteisiin, ja Tetran mukaan aseptisessa pakkaamisessa lasi on "aikansa elänyt tekniikka, jonka käyttö on harvinaista ETA-alueella"(181). Riippumattoman tutkimusyrityksen mukaan muovipullojen (PET ja PE-HD) käyttö on kasvanut kaikkein nopeimmin, ja niiden odotetaan olevan nopeimmin kasvava pakkaustyyppi aseptisessa pakkaamisessa seuraavan kolmen vuoden aikana(182).
(406) Vaikka otetaan huomioon kaikki merkityksellisten "herkkien" tuotteiden (nestemäisten meijerituotteiden, mehujen, hedelmänmakuisten juomien sekä tee- ja kahvijuomien) pakkaamisessa käytettävät materiaalit, Tetra/Sidelin asema olisi erityisen vahva kaikilla loppukäyttösektoreilla. Tetra/Sidelin osuus koko mehusektorista olisi noin 50 prosenttia ja [50-60 prosenttia]* koko nestemäisten meijerituotteiden sektorista ja noin 60 prosenttia koko aseptisesta sektorista, ja Sidelin osuus on [0-10 prosenttia]* kaikista näistä loppukäyttösektoreista(183).
(407) Edellä esitetyt luvut osoittavat, että sulautuman tuloksena Tetran ennestään vahva asema "herkkien" tuotteiden (varsinkin aseptisesti pakattavien nesteiden) pakkaamisessa vahvistuisi. Tärkeimpien kartonkituotteiden osuuksien melko pieni kasvu johtuu Sidelin tämänhetkisestä vähäisestä toiminnasta loppukäyttösegmenteissä, maidossa ja mehuissa. PET:n käytön odotetaan kuitenkin lisääntyvän tulevaisuudessa huomattavasti yleistuotesegmenteissä. Keskittymän asema näillä loppukäyttösektoreilla olisi siksi vastakin hyvin vahva.
(408) Kun otetaan huomioon keskittymän yleisesti vahva asema merkityksellisillä sektoreilla, markkinoille tulon esteet todennäköisesti lisääntyisivät. Jotta kilpailijat voisivat kilpailla keskittymän kanssa samoista lähtökohdista, niiden täytyisi pystyä haastamaan kaikilla merkityksellisillä segmenteillä keskittymän yleisesti vahva asema, johon sisältyy laaja tuotevalikoima, ylivoimainen asema aseptista tekniikkaa koskevassa osaamisessa, sulkutekniikka, kontaktit tämänhetkisiin ja potentiaalisiin asiakkaisiin sekä taloudellinen asema. Tämän vuoksi on todennäköistä, että sulautuman seurauksena keskittymä syrjäyttäisi kilpailijat "herkkien" tuotteiden loppukäyttösegmenteillä ja loisi markkinoille tulolle esteitä ja siten vahvistaisi keskittymän määräävää asemaa merkityksellisillä markkinoilla, pakkaustarvikelaitteissa ja PET-pakkauslaitteissa, erityisesti "herkkien" tuotteiden pakkaamisessa käytettävissä SBM-koneissa.
V SITOUMUKSET
(409) Tetra ehdotti 25 päivänä syyskuuta 2001 sitoumuksia, joiden tarkoituksena oli poistaa komission Tetralle 7 päivänä syyskuuta 2001 antamassa väitetiedoksiannossa todetut kilpailuongelmat. Näihin sitoumuksiin kuului Tetran SBM- ja aihiotoiminnan myynti. Tetra esitti 9 päivänä lokakuuta 2001 uusia sitoumuksia, jotka korvasivat 25 päivänä syyskuuta 2001 annetut sitoumukset. Nämä sitoumukset annettiin siinä ymmärryksessä, että komissio voi hyväksyä niistä joko osan tai kaikki.
(410) Sitoumukset on eritelty liitteessä. Niihin kuuluu i) Tetran SBM-konetoiminnan myynti; ii) Tetran PET-aihiotoiminnan myynti; iii) Sidelin toiminnan erottaminen Tetra Pak -yhtiöiden toiminnasta ja aiemmin annetut perustamissopimuksen 82 artiklaan perustuvat kilpailukäyttäytymistä koskevat korjaustoimenpiteet; ja iv) Sidelin SBM-koneiden myyntiä "herkkiä" tuotteita pakkaaville asiakkaille ja pakkausvalmistajille koskevan lisenssin myöntäminen.
A. YHTEENVETO SITOUMUKSISTA
1. TETRAN SBM-KONETOIMINNAN MYYNTI
(411) Tetra sitoutuu myymään riippumattomalle kolmannelle SBM-koneliiketoimintansa (jäljempänä "SBM-konetoiminta"), johon kuuluvat seuraavat osat, paitsi jos niiden myynti on estetty sovellettavassa laissa tai jos liiketoiminnan ostaja ei tarvitse niitä: a) omaisuus ja laitteet, joita Tetra tällä hetkellä käyttää ensisijaisesti SBM-konetoimintansa tuotantoon ja kehitykseen; b) SBM-konetoiminnassa työskentelevä tekninen, myynti-, tuotanto- ja hallintohenkilöstö; c) kaikki SBM-tuotteiden myyntiä tai huoltoa koskevat sopimukset, jotka on solmittu ennen sitoumuksen antamista ja jotka saatetaan päätökseen ennen SBM-konetoimintaa koskevan kaupan solmimista; d) kaikki immateriaalioikeudet, jotka ovat tällä hetkellä yksinoikeudella SBM-konetoiminnan hallussa; ja e) ei-siirtokelpoinen, peruuttamaton ja muu kuin yksinomainen lisenssi kaikkiin Tetran teollis- ja tekijänoikeuksiin, joita tällä hetkellä hyödynnetään kaupallisesti SBM-konetoiminnassa ja muissa Tetra Lavalin toiminnoissa.
(412) [...]*.
2. TETRAN AIHIOTOIMINNAN MYYNTI
(413) Tetra sitoutuu myymään riippumattomalle kolmannelle PET-aihiotoimintansa (jäljempänä "PET-aihiotoiminta"), johon kuuluvat seuraavat osat: a) omaisuus ja laitteet, joita Tetra tällä hetkellä käyttää ensisijaisesti PET-aihiotoimintansa tuotantoon ja kehitykseen; b) PET-aihiotoiminnassa työskentelevä tekninen, myynti-, tuotanto- ja hallintohenkilöstö; c) kaikki PET-aihioiden myyntiä tai huoltoa koskevat sopimukset, jotka on solmittu ennen sitoumuksen antamista ja jotka saatetaan päätökseen ennen PET-aihiotoiminnan kaupan vahvistamista; d) kaikki immateriaalioikeudet, jotka ovat tällä hetkellä yksinoikeudella PET-aihiotoiminnan hallussa; ja e) ei-siirtokelpoinen, peruuttamaton ja muu kuin yksinomainen lisenssi kaikkiin Tetran teollis- ja tekijänoikeuksiin, joita tällä hetkellä hyödynnetään kaupallisesti PET-aihiotoiminnassa ja muissa Tetra Lavalin toiminnoissa.
(414) [...]*
(415) [...]*.
(416) Lisäksi Tetra on luopunut Sealica-sulkutekniikan käytöstä sekä 29 päivänä lokakuuta 1999 solmitun lisenssisopimuksen mukaisista yksinoikeuksistaan.
3. SIDELIN TOIMINNAN EROTTAMINEN TETRAN TOIMINNASTA JA 82 ARTIKLAAN PERUSTUVAT SITOUMUKSET
(417) Tetra sitoutuu erottamaan Sidelin rakenteellisesti kaikista Tetra Pakin yhtiöistä (jäljempänä "Tetra Pak") [...]* vuoden ajaksi [...]*. Sidel säilyy erillisenä oikeushenkilönä. Sidelin osakkeet eivät ole Tetra Pakin tai minkään Tetra Pakin tytäryhtiön omistuksessa, vaan ne omistaa erillinen Tetra Laval Groupiin kuuluva yhtiö. Tetra voi kuitenkin muuttaa Sidelin tämänhetkistä yritysmuotoa.
(418) Sideliä johtaa sen oma hallitus, jolla on tiettyjä hyväksyttämistä ja raportointia koskevia velvollisuuksia Sidelin hallintoneuvostoon sekä Tetra Laval Groupin hallitukseen nähden. Tetra Laval Groupin hallituksen puheenjohtaja on Sidelin hallintoneuvoston puheenjohtaja. Sidelin hallintoneuvoston tai hallituksen jäsen tai työntekijä ei saa toimia samaan aikaan minkään Tetra Pakin yhtiön hallintoneuvoston tai hallituksen jäsenenä tai yhtiön työntekijänä.
(419) Sidel hoitaa kaiken markkinoinnin, myynnin, koulutuspalvelut, teknisen tuen ja tekniset palvelut omien osastojensa tai alihankkijoidensa välityksellä, jotka erotetaan Tetra Pakin yhtiöiden vastaavista osastoista tai alihankkijoista tehokkailla ja järkevillä "palomuuritoimenpiteillä". Mitään Tetra Pakin kartonkituotteita ei tarjota yhdessä Sidelin SBM-koneiden kanssa. Sidel hyväksyy sen, että osapuolten nimittämä edunvalvoja osallistuu ilman äänestysoikeutta sen hallintoneuvoston kokouksiin. Sitoumuksen mukaan Tetralla on [...]* vuoden kuluttua oikeus pyytää komissiota tarkistamaan sitoumuksen jatkamisen tarpeellisuus.
(420) Lisäksi Tetra kehottaa komissiota ottamaan huomioon Tetran aiemmin komissiolle antamat sitoumukset, jotka perustuvat Tetra Pak II -päätökseen, erityisesti päätöksen 3 artiklassa asetettuun velvoitteeseen:
"Tetra Pak ei saa harjoittaa saalistushinnoittelua tai syrjivää hinnoittelua tai myöntää millekään asiakkaalleen sellaisia tuotteita koskevia alennuksia tai edullisempia maksuehtoja, jotka eivät perustu puolueettomaan harkintaan."
4. LISENSSI, JOKA KOSKEE SIDELIN SBM-KONEIDEN MYYNTIÄ "HERKKIÄ" TUOTTEITA PAKKAAVILLE ASIAKKAILLE JA PAKKAUSVALMISTAJILLE
(421) Tetra sitoutuu myöntämään riippumattomalle kolmannelle toistaiseksi voimassa olevan lisenssin, joka koskee Sidelin SBM-koneiden myyntiä herkkiä tuotteita pakkaaville yrityksille ja pakkausvalmistajille (jäljempänä "lisenssi"). Lisenssin nojalla lisenssin haltijalla on oikeus valmistaa ja myydä SBM-koneita i) pakkausvalmistajille mihin tahansa loppukäyttöön; ja ii) kaikille muille asiakkaille sillä ehdolla, että koneita käytetään "herkkien" tuotteiden pakkaamiseen tarkoitettujen PET-pullojen puhaltamiseen tämänhetkisellä ETA-alueella (jäljempänä "herkkiä tuotteita pakkaavat asiakkaat").
(422) Lisenssin haltija voi myydä tuotteita seuraavin ehdoin:
- Lisenssi kattaa "tämänhetkisen" ETA-alueen(184).
- Lisenssin haltija voi myydä ainoastaan Sidelin tämänhetkiseen SBM-konevalikoimaan kuuluvia koneita, jotka määritellään sitoumusten liitteessä 3 (jäljempänä "tämänhetkinen valikoima"), jossa lisenssin ulkopuolelle jätetään tietyt olemassa olevat Sidelin SBM-koneet(185) tai muiden toimittajien SBM-koneet (esim. Dynaplastin koneet). Lisenssin haltija ei saa myydä mitään Sidelin valmistamia uusia SBM-koneita. Lisenssin haltija ei hyödy mistään parannuksista, joita Sidel tekee SBM-koneidensa tämänhetkiseen valikoimaan.
- Lisenssin haltija voi myydä ainoastaan "herkkiä" tuotteita pakkaaville asiakkaille tai pakkausvalmistajille mihin tahansa käyttöön.
- Ensimmäisten [...]* vuoden ajan lisenssi koskee yksinomaisesti herkkiä tuotteita pakkaavia asiakkaita, ja se estää Sideliä myymästä niille sitoumusten liitteessä 3 määriteltyjä SBM-koneiden tämänhetkiseen valikoimaan kuuluvia koneita. Sidel saa myydä pakkausvalmistajille. Tämän [...]* vuoden jakson aikana Sidel voi myös myydä uusia(186) SBM-koneita herkkiä tuotteita pakkaaville asiakkaille mihin käyttöön tahansa.
- Lisenssin haltijan on varmistettava, että sen asiakkaat (pakkausvalmistajia lukuun ottamatta) käyttävät SBM-koneita ainoastaan "herkkien" tuotteiden pakkaamiseen eikä muiden tuotteiden pakkaamiseen, ja sen on hankittava asiakkaalta tätä koskevat takeet. Tetra/Sidelillä on oikeus määritellä, ovatko nämä takeet riittävät.
- Lisenssi ei pidä sisällään keskeisen teknisen tai huoltohenkilöstön tai omaisuuden siirtoa. Sidel tarjoaa lisenssin haltijalle koulutusta lisenssin voimassaolon ensimmäisten kuuden kuukauden ajan.
- Lisenssi kieltää lisenssin haltijan siirtymisen kolmannen hallintaan (eli sen, että toinen yhtiö ostaa vähintään 50 prosenttia lisenssin haltijasta).
- Hinnoitteluseikat eivät ole vielä selviä, mutta vaikuttaa siltä, että lisenssiin ei liity ennakkomaksua tai rojaltimaksua vaan myöhemmin maksettava kertakorvaus, joka riippuu "herkkien" tuotteiden markkinoiden laajuudesta.
B. SITOUMUKSIA KOSKEVA ARVIOINTI
(423) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että toimenpide pitäisi sallia ilman sitoumuksia ja että ehdotetut sitoumukset joka tapauksessa ratkaisevat riittävällä tavalla komission määrittelemät kilpailuongelmat. Ilmoituksen tehneen osapuolen mielestä Dynaplastin myynti poistaa kaikki mahdolliset horisontaaliset kilpailuongelmat pienitehoisten SBM-koneiden markkinoilla. Tetran aihiotoiminnan myynti poistaa kaikki mahdolliset vertikaaliset kilpailuongelmat, jotka aiheutuvat keskittymän ja pakkausvalmistajien välisestä jakelukanavaongelmasta. Mitä tulee kilpailuongelmiin, jotka koskevat määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä ja Tetran määräävän aseman vahvistumista kartonkipakkaamisessa, ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että sitoumuspaketti poistaa kaikki mahdolliset kilpailuongelmat. Ilmoituksen tehneen osapuolen mielestä kahden yksikön (Dynaplastin ja aihiotoiminnan) myynti heikentää keskittymän asemaa PET-laitemarkkinoilla, kun keskittymän markkinaosuus SBM-koneissa pienenee ja aihiot poistuvat sen PET-valikoimasta. Estämällä Sideliä toimimasta "herkkien" tuotteiden pakkaamiseen tarkoitettujen SBM-koneiden markkinoilla [...]* vuoden ajan lisenssi takaa, ettei Tetra/Sidel voi käyttää väärin määräävää asemaansa kartonkipakkauksissa saavuttaakseen määräävän aseman PET-pakkauslaitteissa, varsinkaan "herkkien" tuotteiden pakkaamisessa käytettävissä SBM-koneissa. Lisäksi kilpailukäyttäytymistä koskevat sitoumukset estävät Tetra/Sideliä harjoittamasta kilpailunvastaisia menettelyjä. Lisenssi poistaisi kilpailuongelmat, jotka koskevat Tetran määräävän aseman vahvistumista kartonkipakkaamisessa, koska lisenssin haltija (varsinkin, jos se ostaisi myös Dynaplastin) muodostaisi riittävän kilpailutekijän Tetran kartonkitoiminnalle. Lopuksi edellä mainittu keskittymän tuotevalikoiman supistuminen heikentäisi riittävästi keskittymän asemaa "herkkien" tuotteiden kaikilla loppukäyttösektoreilla.
(424) Komission näkemyksen mukaan ilmoituksen tehneen osapuolen ehdottamat sitoumukset eivät riitä poistamaan sen toteamia tärkeimpiä kilpailuongelmia PET-pakkauslaitteiden ja kartonkipakkauslaitteiden markkinoilla. Näillä kahdella myyntitoimenpiteellä on minimaalinen vaikutus keskittymän asemaan. Paitsi ettei lisenssi riitä poistamaan komission toteamia kilpailuongelmia, se ei myöskään vaikuta toteuttamiskelpoiselta vaihtoehdolta ja saattaa itse asiassa luoda markkinoille monimutkaisia ja keinotekoisia sääntelymekanismeja. Komissio katsoo, että kilpailukäyttäytymistä koskevat sitoumukset eivät riitä ratkaisemaan sulautuman tuloksena markkinoille syntyvään rakenteeseen liittyviä kilpailuongelmia.
(425) Tästä huolimatta komission yksiköt suorittivat markkinatestin arvioidakseen, täyttivätkö ehdotetut rakenteelliset sitoumukset ja lisenssiehdotus toteuttamiskelpoisuutta ja yhtiöiden omaisuuden erillisyyttä koskevat kriteerit. Kokeen tulokset osoittavat paitsi sen, että ehdotetut rakenteelliset toimet ovat kaiken kaikkiaan riittämättömiä keinoja poistamaan toimenpiteen aiheuttamat kilpailuongelmat, myös sen, etteivät ne täytä myytävien yritysten elinkelpoisuutta koskevia peruskriteereitä.
1. TETRAN SBM-KONETOIMINNAN MYYNTI
(426) Toimenpide lisäisi pienitehoisten SBM-koneiden (alle 8000 pulloa tunnissa) markkinoiden keskittymisastetta. Siinä missä ennen sulautumaa yhdenkään yksittäisen toimittajan hallussa ei ollut [30-40:tä prosenttia]* markkinoista, sulautuman jälkeen Tetra Sidel olisi selvästi suurin toimija, jonka markkinaosuus olisi noin 60 prosenttia, josta Sidelin osuus ([30-40 prosenttia]*(187) ja Tetran [20-30 prosenttia]*). Markkinoilla toimisi edelleen useita kilpailijoita, mutta niiden markkinaosuudet olisivat pieniä, enintään [10-20 prosenttia]*.
(427) Tetran SBM-konetoiminnan (Dynaplastin) ehdotettu myynti poistaa osapuolten horisontaalisen päällekkäisyyden pienitehoisten SBM-koneiden markkinoilla. Se ei kuitenkaan poista tärkeimpiä määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä koskevia kilpailuongelmia, jotka sulautuma aiheuttaa. Sidel on edelleen johtava toimittaja sekä pieni- että suuritehoisissa SBM-koneissa, ja sillä on alan laajin tuotevalikoima ja paras laatu. Markkinatesti vahvisti tämän päätelmän, sillä sen mukaan Dynaplastin asema SBM-koneiden kokonaismarkkinoilla oli vailla kaupallista merkitystä. Lopuksi myynti ei tietenkään vaikuta Tetran määräävän aseman vahvistumiseen kartonkipakkaamisessa.
2. TETRAN AIHIOTOIMINNAN MYYNTI
(428) Tetran aihiotoiminnan myynti ja Sealicasta luopuminen Tetran ilmoituksen mukaisesti lopettaisi Tetran toiminnan aihiomarkkinoilla. Myynti saattaa siten ratkaista pakkausvalmistajien mainitsemat kilpailuongelmat, jotka liittyvät mahdolliseen jakelukanavaongelmaan niiden ja keskittymän välillä. Myynti ei kuitenkaan ratkaise komission toteamaa kilpailuongelmaa, joka koskee määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä tai määräävän markkina-aseman vahvistumista kartonkipakkausalalla ja joka ei riipu keskittymän mahdollisuudesta tarjota aihioita. Keskittymän asema ei heikkene sen paremmin SBM-koneissa kuin kartonkipakkausalallakaan. Itse asiassa poistamalla jakelukanavaongelman myynti todennäköisesti varmistaa Sidelin vahvan aseman säilymisen SBM-koneiden myynnissä pakkausvalmistajille, koska se poistaisi kilpailuongelmat, jotka saattaisivat estää niitä ostamasta koneita keskittymältä. Markkinatesti vahvisti tämän päätelmän.
3. SIDELIN TOIMINNAN EROTTAMINEN TETRAN TOIMINNASTA JA 82 ARTIKLAAN PERUSTUVAT SITOUMUKSET
(429) Markkinakäyttäytymistä koskevien sitoumusten, eli Sidelin toiminnan erottamisen Tetra Pakin toiminnasta sekä aiemmin annettujen 82 artiklaan perustuvien sitoumusten vahvistamisen, taustalla ovat erityisesti ongelmat, jotka liittyvät keskittymän mahdollisuuteen käyttää väärin määräävää markkina-asemaansa kartonkialalla sen pyrkiessä määräävään markkina-asemaan PET-pakkauslaitteissa. Tämä sitoumus ja aiemmat 82 artiklaan perustuvat sitoumukset ovat kuitenkin pelkkiä lupauksia. Siksi niiden avulla ei voida palauttaa tehokkaan kilpailun edellytyksiä pysyvästi(188), koska niillä ei puututa markkinarakenteen pysyvään muutokseen, jonka ilmoituksen kohteena oleva kilpailun kannalta ongelmallinen toimenpide aiheuttaa.
(430) Sidelin "toiminnan erottaminen" Tetra Pak -yhtiöiden toiminnasta ei muuta sitä, että kuten sitoumuksessakin todettiin, Sidelin hallitus "vastaa toimistaan suoraan Tetra Laval Groupin hallitukselle". Ei voida olettaa, että yhtiöiden toiminnan erottaminen tällä tavalla toisistaan estää Sideliä panemasta täytäntöön Tetra Laval Groupin kaupallista strategiaa. Lisäksi Sidelin oikeudellista asemaa voitaisiin muuttaa, toisin sanoen Sidel voitaisiin vetää pois pörssistä ja muuttaa Tetra Lavalin kaltaiseksi yksityiseksi yritykseksi, mikä tekisi "palomuuritoimenpiteiden" valvomisen lähestulkoon mahdottomaksi.
(431) Sidontamyynnin estävä sitoumus sekä aiemmin annettujen 82 artiklaan perustuvien sitoumusten vahvistaminen ovat pelkästään lupauksia olla toimimatta tietyllä tavalla, itse asiassa lupauksia olla toimimatta yhteisön oikeuden vastaisesti. Nämä kilpailukäyttäytymistä koskevat lupaukset ovat ristiriidassa komission hyväksyttäviä korjaustoimenpiteitä koskevan periaatteen ja koko sulautuma-asetuksen tarkoituksen kanssa(189), ja ne ovat erittäin hankalia elleivät mahdottomia valvoa tehokkaasti.
(432) Kaiken kaikkiaan, paitsi että nämä sitoumukset ovat monimutkaisia toteuttaa ja valvoa, niitä ei myöskään voida pitää tehokkaina keinoina poistaa todetut kilpailuongelmat.
4. LISENSSI, JOKA KOSKEE SIDELIN SBM-KONEIDEN MYYNTIÄ "HERKKIÄ" TUOTTEITA PAKKAAVILLE ASIAKKAILLE JA PAKKAUSVALMISTAJILLE
(433) Ilmoituksen tehnyt osapuoli väittää, että ehdotettu lisenssi poistaisi komission toteamat kilpailuongelmat: a) poistamalla Tetralta kannustimen ja mahdollisuuden käyttää väärin määräävää markkina-asemaansa kartonkialalla päästäkseen määräävään asemaan PET-alalla; b) luomalla Tetralle uuden kilpailijan, mikä estää Tetran määräävän aseman vahvistumisen kartonkialalla ja c) heikentämällä keskittymän yleistä asemaa "herkkien" tuotteiden pakkaamisessa.
(434) Komission näkemys on, ettei ehdotettu lisenssisopimus yksin eikä yhdessä Dynaplastin ja aihiotoimintojen myynnin kanssa ratkaise komission toteamia kilpailuongelmia. Komissio on tullut siihen tulokseen, ettei ehdotettu lisenssisopimus riitä ratkaisemaan todettuja kilpailuongelmia ja ettei se vaikuta toteuttamiskelpoiselta ja käytännölliseltä järjestelyltä.
4.1 Kilpailuongelmat eivät poistu
(435) Komissio katsoo, että ehdotettu sitoumus ei riitä poistamaan todettuja kilpailuongelmia, varsinkaan ongelmia, jotka koskevat määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä ja Tetran tämänhetkisen määräävän markkina-aseman vahvistumista kartonkipakkaamisessa.
(436) Lisenssi ei yksin tai yhdessä Dynaplastin ja aihiotoiminnan myynnin kanssa heikennä riittävästi keskittymän markkina-asemaa kartonkipakkausalalla ja SBM-koneissa. Tetralla on edelleenkin määräävä asema kartonkipakkausalalla, Sidel on edelleenkin johtava SBM-koneiden valmistaja, ja keskittymällä on edelleenkin mahdollisuus ja kannustin käyttää väärin määräävää markkina-asemaa.
(437) On tärkeää huomata, että lisenssi ei takaa keskittymän poistumista merkityksellisiltä markkinoilta. Vaikka lisenssijärjestely olisi toteuttamiskelpoinen, se ei estäisi Sideliä myymästä tämänhetkiseen tuotevalikoimaan kuuluvia SBM-koneita "herkkiä" tuotteita pakkaaville asiakkaille ETA-alueen ulkopuolella tai pakkausvalmistajille ETA-alueella tai sen ulkopuolella. Lisäksi Sidel voi edelleen myydä tiettyjä SBM-konetyyppejä, joita lisenssi ei kata [...]*.
(438) Lisäksi lisenssi ei estä Sideliä myymästä uusia SBM-koneita mille tahansa asiakkaille tai sopimasta leasing- tai mahdollisesti "aukko seinässä" -järjestelyistä. Mitä tulee uuden konevalikoiman tuomiseen markkinoille, innovaatio on keskeisellä sijalla SBM-koneiden valmistuksessa, ja kun otetaan huomioon Sidelin vahva T& K-toiminta ja aiempi menestys innovoinnissa, on odotettavissa, että se tuo lähitulevaisuudessa markkinoille uusia tai merkittävästi parannettuja SBM-koneita. Nämä uudet tai parannetut koneet saattavat kuulua lisenssissä määriteltyihin "uusiin" koneisiin. Lisenssiin sisältyvän "uusien" koneiden määritelmän vuoksi komission tai lisenssin haltijan olisi vaikea arvioida, noudattaako Sidel lisenssisopimuksen ehtoja, ja tarvittaisiin monimutkaista ja jatkuvaa valvontaa. Tämä heikentää lisenssijärjestelyn tehokkuutta.
(439) Vaikka sitoumus olisi toteuttamiskelpoinen, lisenssin haltija ei pysty kohdistamaan Tetran kartonkitoimintaan yhtä suurta kilpailupainetta kuin Sidel siinä tapauksessa, että sulautuma ei toteudu. Lisenssin haltija on pienempi yksikkö, jolta puuttuu Sidelin maine, kokemus, myyntihenkilöstö ja T& K-osaaminen.
(440) Vaikka lisenssijärjestely olisi toteutettavissa, sitoumus vain siirtäisi komission toteamia kilpailuongelmia tulevaisuuteen [...]* vuodella. Kun [...]* vuotta olisi kulunut, sitoumus ei olisi mitenkään heikentänyt Tetran asemaa kartonkialalla ja Tetralla olisi mahdollisuus ja kannustin käyttää määräävää markkina-asemaa väärin. Lisäksi siihen mennessä yhteinen asiakaskunta olisi vielä suurempi, kun yhä suurempi osa asiakkaista olisi siirtynyt PET-pakkaamiseen. Koska keskittymä olisi jatkanut toimintaansa ETA-alueen ulkopuolisilla markkinoilla, sen olisi helppoa palata ETA-alueen markkinoille.
(441) Sitoumuksessa keskitytään SBM-koneisiin. Sitoumukseen ei sisälly lisenssiä, joka koskisi muita keskeisiä PET-laitteita, kuten aseptisia täyttökoneita tai sulkutekniikkaa, joita keskittymä voisi tarjota herkkiä tuotteita pakkaaville asiakkaille sulautuman jälkeen.
4.2 Sitoumukseen liittyy huomattavia rajoituksia eikä se vaikuta toteuttamiskelpoiselta
(442) Komissio katsoo, että sitoumukseen liittyy merkittäviä rajoituksia, joiden vuoksi uusi yhtiö ei todennäköisesti olisi elinkelpoinen. Tämän käsityksen vahvisti suurelta osin markkinatesti, johon sisältyi asiakkaiden, pakkausvalmistajien ja kilpailijoiden vastauksia.
(443) Lisenssi koskee ainoastaan ETA-aluetta. Näin lisenssin haltija ei voisi hyödyntää mittakaavaetua, joka liittyy laajaan potentiaaliseen asiakaskuntaan. Lisäksi muutamat maailmanlaajuisesti toimivat asiakkaat pitivät lisenssin maantieteellistä alaa rajoituksena, koska jos ne ostaisivat SBM-koneita lisenssin haltijalta, niiden käyttö rajoittuisi ETA-alueeseen. Yksinomaisuus koskee [...]* vuotta ja vain "herkkiä" tuotteita pakkaavia asiakkaita. Voi olla, että yksikään lisenssin haltija ei tältä pohjalta ota riskiä yrityksen kehittämisestä. Loppukäyttöä koskevat rajoitukset, toisin sanoen se, että lisenssin haltija voi myydä ainoastaan "herkkiä" tuotteita pakkaaville asiakkaille, sekä se, että markkinat ovat heti toimenpiteen jälkeen melko rajoitetut, saattavat vaikuttaa lisenssin haltijan elinkelpoisuuteen. Muut yritykset pystyvät myymään perinteisille sekä uusille markkinoille, mutta lisenssin haltija voi myydä ainoastaan uusille markkinoille lukuun ottamatta muita (muiden kuin Sidelin valmistamia) SBM-koneita, esimerkiksi omia aiemmin valmistamiaan SBM-koneita tai, jos se ostaa myös Dynaplast-toiminnan, Dynaplastin SBM-koneita.
(444) Lisenssi ei sisällä teknisen tai huoltohenkilöstön siirtymistä vaan ainoastaan 54 miestyöviikon kurssin lisenssin ensimmäisten kuuden kuukauden aikana. Tämä on suuri rajoitus, koska asiakkaat pitävät palvelua ja henkilöstöä ratkaisevana tekijänä SBM-koneiden myynnissä. Markkinatoimijat epäilivät erityisesti sitä, pystyisikö lisenssin haltija ylipäätään valmistamaan koneita tämän järjestelyn puitteissa, ja vahvistivat, että ne epäröisivät luottaa sen palveluun. Ne katsoivat, ettei lisenssin haltija voisi tarjota samaa kuin Sidel, jolla on pitkä kokemus näiden koneiden valmistuksessa.
(445) Sideliä estetään myymästä ainoastaan tämänhetkisen tuotevalikoiman tuotteita "herkkiä" tuotteita valmistaville asiakkaille. Jos Sidel valmistaa uuden SBM-koneiden valikoiman, kuten edellä selitettiin, se voi kilpailla niitä myymällä lisenssin haltijan kanssa. Lisenssin haltija ei hyödy mitenkään tällaisista teknisistä parannuksista. Lisäksi kun otetaan huomioon, että Sidel voi edelleen myydä pakkausvalmistajille ja kun otetaan pakkausvalmistajien huolto- ja suunnittelu- ja testauspalvelutarpeet, lisenssin haltija tuskin saavuttaa menestystä pakkausvalmistajien parissa.
(446) Lisenssin haltijan on pyydettävä asiakkailta takuut siitä, että ne käyttävät SBM-koneita ainoastaan "herkkien" tuotteiden pakkaamiseen ETA-alueella. Lisenssin haltijan on myös varmistettava, ettei lisenssitekniikan luottamuksellisuutta rikota, ja taattava tämä asianmukaisella tavalla. Jos jotain näistä ehdoista rikotaan, lisenssin haltijaan kohdistuu sanktioita. Tetra/Sidelillä on oikeus päättää, onko ehtoja rikottu vai ei.
(447) Lisenssi ei kata aseptisia täyttökoneita eikä sulkutekniikoita, jotka ovat keskeistä tarjontaa "herkkien" juomien pakkaamisen alalla. Lisenssin haltijan toimintaa saattaa merkittävästi rajoittaa se, ettei se pysty tarjoamaan täydellistä tuotevalikoimaa (ellei lisenssin haltijayhtiöllä ole sekä aseptista että sulkutekniikkaa).
(448) Useat markkinatoimijat epäilivät myös, toimiiko ehdotettu hinnoittelumekanismi, johon ei liity ennakkomaksua tai rojaltimaksua, vaan "herkkien" tuotteiden markkinoiden koon perusteella määriteltävä kertakorvaus.
(449) Edellä mainittujen rajoitusten vuoksi useimmat markkinatestiin vastanneet ilmoittivat, että ne eivät olisi kiinnostuneita ehdotetusta lisenssijärjestelystä. Yksi vastaaja oli alustavasti kiinnostunut ehdotetusta lisenssijärjestelystä. Alustavan kiinnostuksen ehtona oli kuitenkin ehdotetun järjestelyn ehtojen ja rajoitusten tarkempi tutkiminen.
(450) Lopuksi komissio on sitä mieltä, että ehdotettu järjestely voisi johtaa keinotekoiseen ja jatkuvaan markkinasääntelyyn. Lisenssi ehkä poistaa Sidelin "herkkien" tuotteiden markkinoilta joksikin ajaksi, mikä aiheuttaa hankaluuksia niille asiakkaille, jotka haluavat ostaa Sidelin koneita. SBM-koneiden myynti lisenssin nojalla tapahtuisi erilaisten keinotekoisten loppukäyttöä koskevien rajoitusten alaisena ja edellyttäisi jatkuvaa valvontaa. Sen sijaan, että sitoumus loisi markkinoille uskottavan uuden kilpailijan, se voisi toteutuessaan käytännössä johtaa Sidelin nykyisten tai tulevien asiakkaiden (eli niiden, jotka käyttävät Sidelin tekniikkaa "herkkien" tuotteiden pakkaamiseen ETA-alueella) määräaikaiseen siirtämiseen ja sitä kautta markkinoiden keinotekoiseen jakautumiseen. Sulautuman täytäntöönpano ehdotetuin sitoumuksin voisi siten luoda merkittävän määrän keinotekoista markkinasääntelyä alalla, jonka keskittymisaste on jo suuri.
5. SITOUMUKSIA KOSKEVA PÄÄTELMÄ
(451) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että kun otetaan huomioon ehdotettujen sitoumusten huono toteuttamiskelpoisuus ja niiden yleisesti puutteellinen kyky ratkaista toimenpiteen synnyttämät kilpailuongelmat, ehdotetut sitoumukset eivät riitä poistamaan todettuja kilpailuongelmia eivätkä ne siksi voi olla hyväksymispäätöksen perusteena.
VI PÄÄTELMÄ
(452) Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että ilmoituksen kohteena oleva keskittymä toimisi määräävässä markkina-asemassa PET-pakkauslaitteiden, varsinkin "herkkien" tuotteiden pakkaamisessa käytettävien SBM-koneiden, markkinoilla, ja vahvistaisi määräävää asemaansa aseptisten kartonkipakkauslaitteiden ja aseptisten kartonkien markkinoilla Euroopan talousalueella, mikä haittaisi merkittävästi tehokasta kilpailua yhteismarkkinoilla ja Euroopan talousalueella. Ehdotetut sitoumukset eivät riitä tekemään keskittymästä yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaa, eivätkä ne siksi voi olla hyväksymispäätöksen perusteena. Keskittymä julistetaan siksi sulautuma-asetuksen 8 artiklan 3 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan nojalla yhteismarkkinoille soveltumattomaksi,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tetra Laval BV:n (jäljempänä "Tetra") komissiolle 18 päivänä toukokuuta 2001 ilmoittama toimenpide, jolla Tetra hankkisi yksinomaisen määräysvallan Sidel SA:ssa, julistetaan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltumattomaksi.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu seuraavalle:
Tetra Laval BV Amsteldijk 166 1071 LH Amsterdam The Netherlands
Tehty Brysselissä 30 päivänä lokakuuta 2001.