RÅDETS AFGØRELSE
af 24. september 2004
om vedtægt for personalet ved Det Europæiske Forsvarsagentur
(2004/676/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til Rådets fælles aktion 2004/551/FUSP af 12. juli 2004 om oprettelse af Det Europæiske Forsvarsagentur (1), særlig artikel 11, stk. 3, punkt 3.1 -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Anvendelsesområde
1. Denne vedtægt gælder for personale, der er ansat på kontrakt indgået med Det Europæiske Forsvarsagentur (i det følgende benævnt henholdsvis »ansatte« og »agenturet«).
Disse ansatte er:
-
midlertidigt ansatte
-
kontraktansatte.
2. I denne vedtægt er den myndighed, der har beføjelse til at indgå kontrakter (i det følgende benævnt »AACC«), fastsat i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i fælles aktion 2004/551/FUSP af 12. juli 2004.
3. Enhver henvisning i denne vedtægt til en person af hankøn gælder ligeledes som henvisning til en person af hunkøn og omvendt, medmindre det af sammenhængen klart fremgår, at dette ikke er tilfældet.
AFSNIT II
MIDLERTIDIGT ANSATTE
KAPITEL 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 2
Ved »midlertidigt ansatte« forstås i denne vedtægt personale, der midlertidigt ansættes i en af stillingerne i stillingsfortegnelsen, der er bilag til agenturets budget.
Artikel 3
Midlertidig ansættelse kan højst ske for fire år, men ansættelsen kan begrænses til en kortere periode. Kontrakten kan kun fornyes en gang for højst to år, hvis muligheden for fornyelse er foreskrevet i den oprindelige kontrakt og inden for den periode, der er angivet i nævnte kontrakt. Når denne periode udløber, kan den ansatte ikke længere være ansat som midlertidigt ansat i henhold til disse ansættelsesvilkår.
Artikel 4
Midlertidig ansættelse kan kun ske med det formål i henhold til denne vedtægt at besætte en ledig stilling i stillingsbetegnelsen, der er bilag til agenturets budget.
Artikel 5
1. Ved anvendelsen af denne vedtægt er enhver form for forskelsbehandling på grund af køn, race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering forbudt.
I henhold til denne vedtægt behandles et ægteskabslignende forhold på lige fod med ægteskab, forudsat at samtlige betingelser i bilag V, artikel 1, stk. 2, litra c), er opfyldt.
2. For i praksis at sikre fuld erhvervsmæssig ligestilling mellem mænd og kvinder, hvilket er et væsentligt element, der skal tages i betragtning ved gennemførelsen af samtlige aspekter af denne vedtægt, er princippet om ligebehandling ikke til hinder for, at agenturet opretholder eller vedtager foranstaltninger, der tager sigte på at indføre specifikke fordele, der har til formål at gøre det lettere for det underrepræsenterede køn at udøve en erhvervsaktivitet eller at forebygge eller opveje ulemper i den erhvervsmæssige karriere.
3. Agenturet fastlægger efter udtalelse fra Personaleudvalget foranstaltninger, der skal bidrage til, at mænd og kvinder får lige muligheder på de områder, der er omfattet af denne vedtægt, og træffer som led heri de nødvendige bestemmelser bl.a. med sigte på at afskaffe eksisterende uligheder, som har indflydelse på kvinders muligheder på de områder, der er omfattet af denne vedtægt.
4. Med henblik på stk. 1 anses en person for at være handicappet, hvis der er tale om en kronisk eller formodet kronisk fysisk eller psykisk lidelse. Lidelsen fastslås efter proceduren i artikel 37.
Enhver handicappet person opfylder betingelserne i artikel 36, stk. 2, litra d), hvis den pågældende er i stand til ved hjælp af rimelige tilpasninger at udføre de vigtigste arbejdsopgaver i forbindelse med den pågældende stilling.
Ved »rimelige tilpasninger« med henblik på de vigtigste arbejdsopgaver i forbindelse med en stilling forstås passende foranstaltninger, som eventuelt er nødvendige for at sikre en handicappet adgang til beskæftigelse og mulighed for at deltage i arbejdet og at avancere eller at deltage i undervisning, medmindre det vil udgøre en urimelig belastning for agenturet.
5. Hvis personer, der er omfattet af denne vedtægt, og som finder, at de er blevet krænket, fordi ligebehandlingsprincippet som fastlagt ovenfor ikke er blevet anvendt på dem, fremlægger oplysninger, på grundlag af hvilke man må formode, at der har fundet direkte eller indirekte forskelsbehandling sted, påhviler det agenturet at bevise, at der ikke har været tale om krænkelse af ligebehandlingsprincippet. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse i forbindelse med disciplinærsager.
6. Da princippet om ligebehandling og princippet om proportionalitet skal overholdes, skal enhver fravigelse fra dette princip begrundes objektivt og rimeligt og under henvisning til legitime målsætninger af almen interesse inden for rammerne af personalepolitikken.
Artikel 6
1. Midlertidigt ansatte i aktiv tjeneste er omfattet af foranstaltninger af social art, der vedtages af agenturet, og af serviceydelser, der ydes af Personaleudvalget. Tidligere midlertidigt ansatte kan være omfattet af et begrænset antal foranstaltninger af social art.
2. Midlertidigt ansatte i aktiv tjeneste skal tildeles arbejdsvilkår, der opfylder passende sundheds- og sikkerhedsstandarder, der mindst svarer til de mindstekrav, der gælder i forbindelse med foranstaltninger, der vedtages på disse områder i henhold til traktaterne.
Artikel 7
1. Stillingerne i henhold til denne vedtægt inddeles efter deres art og de opgaver, de vedrører, i en ansættelsesgruppe for administratorer (herefter »AD«) og en ansættelsesgruppe for assistenter (herefter »AST«).
2. Ansættelsesgruppe AD omfatter 12 lønklasser svarende til ledelses-, konciperings- og rådgivningsopgaver samt til sproglige eller videnskabelige opgaver. Ansættelsesgruppe AST omfatter 11 lønklasser svarende til ekspeditionsopgaver samt til tekniske arbejdsopgaver og kontorarbejde.
3. Enhver udnævnelse kræver mindst:
a)
for ansættelsesgruppe AST
i)
bevis for afsluttet videregående uddannelse, eller
ii)
bevis for uddannelse på gymnasialt niveau, der giver adgang til videregående uddannelse, og mindst tre års relevant erhvervserfaring, eller
iii)
erhvervsuddannelse eller erhvervserfaring på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse
b)
for ansættelsesgruppe AD for lønklasse 5 og 6
i)
et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier af mindst tre års varighed med bevis for afsluttet uddannelse, eller
ii)
erhvervsuddannelse på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse
c)
for ansættelsesgruppe AD for lønklasse 7-16
i)
et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse, hvor den normale varighed af universitetsuddannelsen er fire år eller derover, eller
ii)
et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse og relevant erhvervserfaring af mindst et års varighed, hvor den normale varighed af universitetsuddannelsen er mindst tre år, eller
iii)
erhvervsuddannelse på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse.
4. En oversigt over de forskellige stillingsbetegnelser er anført i bilag VII. Agenturet opstiller på grundlag af denne oversigt en beskrivelse af hver enkelt stillingstypes funktioner og kompetenceområde efter udtalelse fra Personaleudvalget.
Artikel 8
1. AACC skal ved udnævnelse eller forflyttelse ansætte den enkelte midlertidigt ansatte i en stilling i hans ansættelsesgruppe, som svarer til hans lønklasse, idet der udelukkende tages hensyn til tjenstlige synspunkter og uden hensyntagen til statsborgerskab.
En midlertidigt ansat kan ansøge om at blive forflyttet inden for agenturet.
2. En midlertidigt ansat har pligt til midlertidigt at gøre tjeneste i en stilling i samme ansættelsesgruppe, der svarer til en højere lønklasse end hans egen. Fra begyndelsen af den midlertidige tjenestes fjerde måned får den fungerende et tillæg, der er lig med forskellen mellem den for hans lønklasse og trin gældende løn og lønnen på det trin, han ville komme på ved udnævnelsen i den lønklasse, hvor han midlertidigt gør tjeneste.
Den midlertidige tjeneste er begrænset til et år, medmindre den midlertidigt ansatte erstatter en ansat, der af tjenstlige grunde gør midlertidig tjeneste i en anden stilling, er indkaldt til militærtjeneste eller har fået bevilget en længere sygeorlov.
Artikel 9
1. Kontrakten for en midlertidigt ansat skal angive den lønklasse og det løntrin, den pågældende ansættes i.
2. Hvis en midlertidigt ansat gør tjeneste i en stilling i en højere lønklasse end den, han er blevet ansat i, skal der indgås en tillægskontrakt til ansættelseskontrakten.
KAPITEL 2
Rettigheder og pligter
Artikel 10
1. En midlertidigt ansat skal i udøvelsen af sin tjeneste og i sin adfærd udelukkende lade sig lede af agenturets interesser; han må hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering, myndighed, organisation eller person uden for agenturet. Han udfører de opgaver, han har fået tildelt, objektivt og upartisk, idet han respekterer sin forpligtelse til loyalitet over for agenturet.
2. En midlertidigt ansat kan ikke uden AACC's samtykke fra en regering eller fra anden side uden for agenturet modtage titler, ordner, æresbevisninger, begunstigelser, belønninger, gaver eller vederlag af nogen art, bortset fra sådanne, der tildeles for tjenester før udnævnelsen eller for tjenester under en orlov til aftjening af værnepligt eller anden national tjeneste.
Artikel 11
1. I udøvelsen af sit arbejde, og medmindre andet er fastsat i det følgende, behandler en midlertidigt ansat ikke spørgsmål, hvori han direkte eller indirekte har personlig interesse, navnlig familiemæssig eller finansiel, som kan bringe hans uafhængighed i fare.
2. En midlertidigt ansat, som ved udøvelsen af sit arbejde får til opgave at behandle en sag, som omhandlet i stk. 1, gør straks AACC opmærksom på dette. AACC træffer de nødvendige foranstaltninger og kan for eksempel fritage den midlertidigt ansatte for ansvaret i denne sag.
3. En midlertidigt ansat kan hverken direkte eller indirekte opretholde eller erhverve interesser i virksomheder, der kontrolleres af agenturet, eller som har forbindelse med agenturet, hvis de er af en sådan art eller et sådant omfang, at de vil kunne påvirke hans uafhængighed i forbindelse med udførelsen af hans arbejde.
Artikel 12
En midlertidigt ansat skal afholde sig fra enhver handling og enhver adfærd, der kan skade den anseelse, der er forbundet med hans funktion.
Artikel 13
1. Midlertidigt ansatte skal afholde sig fra enhver form for psykisk eller seksuel chikane.
2. En midlertidigt ansat, der har været offer for psykisk eller seksuel chikane, må ikke udsættes for sanktioner fra agenturets side. En midlertidigt ansat, der har afgivet vidnesbyrd om psykisk eller seksuel chikane, må ikke udsættes for sanktioner fra agenturets side, forudsat at den midlertidigt ansatte har handlet i god tro.
3. Ved »psykisk chikane« forstås enhver form for misbrug, der over en periode gentagne gange eller systematisk kommer til udtryk i adfærd, ord, handlinger, bevægelser eller på skrift, som er forsætlige, og som er et angreb på en persons værdighed, personlighed eller psykiske eller fysiske integritet.
4. Ved »seksuel chikane« forstås en adfærd med seksuelle undertoner, som er uønsket af den person, der udsættes for den, og som har til formål eller virkning at krænke den pågældende persons værdighed eller skabe en truende, fjendtlig, krænkende eller forstyrrende atmosfære. Seksuel chikane anses som diskrimination på grundlag af køn.
Artikel 14
1. En midlertidigt ansat, der har til hensigt at udøve lønnet eller ulønnet virksomhed eller besætte et mandat uden for agenturet, skal først indhente AACC's forudgående samtykke, jf. dog artikel 16. Der gives kun samtykke, hvis den pågældende virksomhed eller det pågældende mandat ikke skader den midlertidigt ansattes arbejde eller ikke er uforenelig med agenturets interesser.
2. Den midlertidigt ansatte oplyser AACC om alle ændringer af ovennævnte virksomhed eller mandat, som finder sted, efter at han har anmodet om AACC's samtykke på de i stk. 1 fastsatte betingelser. Tilladelsen kan trækkes tilbage, hvis aktiviteten eller mandatet ikke længere opfylder de i stk. 1, sidste punktum, omhandlede betingelser.
Artikel 15
Hvis en midlertidigt ansats ægtefælle udøver en erhvervsmæssig indtægtsgivende beskæftigelse, skal den midlertidigt ansatte underrette AACC herom. Hvis denne beskæftigelse viser sig at være uforenelig med den midlertidigt ansattes, og han ikke kan garantere, at den vil blive afsluttet inden for en bestemt frist, træffer AACC efter udtalelse fra Personaleudvalget afgørelse om, hvorvidt den midlertidigt ansatte skal forblive i sin stilling eller forflyttes til en anden stilling.
Artikel 16
1. En midlertidigt ansat, som ønsker at påtage sig et offentligt hverv, underretter AACC herom. AACC beslutter, om den pågældende med henblik på tjenestens interesse:
a)
skal forelægge en anmodning om tjenestefrihed af personlige årsager
b)
skal søge årlig ferie
c)
kan få tilladelse til at arbejde på deltid, eller
d)
fortsat kan udføre sine opgaver som hidtil.
2. Ved valg eller udnævnelse til et offentligt hverv informerer den midlertidigt ansatte straks AACC. Afhængigt af tjenestens interesse, betydningen af de pågældende hverv, de forpligtelser, de medfører, samt de vederlag og godtgørelser, de giver ret til, træffer AACC en af de i stk. 1 nævnte afgørelser. Hvis den træffer afgørelse om tjenestefrihed af personlige årsager eller giver tilladelse til deltidsarbejde, bliver dette for en periode, der svarer til den midlertidigt ansattes mandatperiode.
Artikel 17
En midlertidigt ansat skal efter tjenesteperiodens ophør overholde pligten til at udvise hæderlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse af visse hverv eller opnåelse af visse fordele.
En midlertidigt ansat, som ønsker at udøve erhvervsvirksomhed, uanset om den er indtægtsgivende eller ej, inden for to år efter udtrædelsen af tjenesten, er forpligtet til at meddele det til agenturet. Hvis denne virksomhed har forbindelse med det arbejde, den pågældende har udført i de tre sidste tjenesteår og risikerer at være i modstrid med agenturets legitime interesser, kan AACC, alt efter tjenestens interesse, enten forbyde den midlertidigt ansatte at udføre denne virksomhed eller stille de betingelser herfor, som den måtte anse for nødvendige. Agenturet meddeler sin afgørelse inden for 30 hverdage fra modtagelsen af oplysningen efter høring af Personaleudvalget. Hvis denne meddelelse ikke er foretaget ved udgangen af denne periode, anses dette for at være en stiltiende accept.
Artikel 18
1. En midlertidigt ansat skal afholde sig fra enhver uberettiget afsløring af oplysninger, som han har fået kendskab til i forbindelse med udøvelsen af sit arbejde, medmindre disse oplysninger allerede er offentliggjort, eller offentligheden har fået adgang hertil.
2. Den midlertidigt ansatte er fortsat pålagt denne forpligtelse efter udtrædelse af tjenesten.
Artikel 19
1. En midlertidigt ansat har ret til frit at ytre sig, dog under behørig overholdelse af principperne om loyalitet og upartiskhed.
2. En midlertidigt ansat, der alene eller i samarbejde med andre agter at offentliggøre eller lade offentliggøre et dokument, der vedrører agenturets aktiviteter, skal på forhånd underrette AACC herom, jf. dog artikel 12 og 18.
Hvis AACC kan påvise, at offentliggørelsen er af en sådan art, at den udgør en trussel mod agenturets legitime interesser, underretter AACC skriftligt den midlertidigt ansatte om sin afgørelse, senest 30 dage efter den er blevet underrettet. Hvis der ikke er meddelt nogen afgørelse inden for den fastsatte frist, anses AACC for ikke at have haft nogen indvendinger.
Artikel 20
1. Alle rettigheder i forbindelse med arbejde, udført af den midlertidigt ansatte under hans udøvelse af tjenesten, tilkommer agenturet, til hvis virksomhed dette arbejde er knyttet. Agenturet kan gøre krav på at erhverve ophavsretten til dette arbejde.
2. Opfindelser, en midlertidigt ansat måtte gøre under udøvelsen af sit arbejde eller i forbindelse hermed, tilhører retmæssigt agenturet. Agenturet kan for egen regning ansøge om patent i ethvert land. Opfindelser, den midlertidigt ansatte måtte gøre i løbet af det år, som følger efter udtrædelsen af tjenesten, anses, indtil det modsatte bevises, for at være gjort under udøvelsen af den pågældendes arbejde eller i forbindelse hermed, når de vedrører agenturet. Når der tages patent på en opfindelse, skal opfinderen/opfinderne nævnes.
3. Agenturet kan eventuelt tildele en præmie, hvis beløb den fastsætter, til en midlertidigt ansat, der er ophavsmand til en patenteret opfindelse.
Artikel 21
Den midlertidigt ansatte kan ikke med nogen begrundelse uden samtykke fra AACC fremlægge sådanne kendsgerninger for retten, som han i medfør af sin stilling er blevet bekendt med. Dette samtykke kan kun nægtes, såfremt agenturets interesser kræver det, og såfremt afslaget ikke kan få strafferetlige følger for den midlertidigt ansatte. Denne pligt ophører ikke med den midlertidigt ansattes fratræden fra tjenesten.
Bestemmelserne i første afsnit finder ikke anvendelse på midlertidigt ansatte eller tidligere midlertidigt ansatte, der afgiver vidneforklaring for Klageudvalget eller for Disciplinærrådet i en sag vedrørende en midlertidigt ansat eller tidligere midlertidigt ansat.
Artikel 22
Den midlertidigt ansatte skal tage bopæl på tjenestestedet eller i en sådan afstand fra dette, at han ikke hindres i udførelsen af sit arbejde. Den midlertidigt ansatte meddeler AACC sin adresse og giver straks denne besked om enhver ændring heraf.
Artikel 23
Den midlertidigt ansatte skal uanset tjenstlig rang bistå og rådgive sine foresatte. Han er ansvarlig for gennemførelsen af de opgaver, der bliver pålagt ham.
En midlertidigt ansat, der har til opgave at lede en tjenestegren, er ansvarlig over for sine foresatte for udøvelsen af de beføjelser, han har fået overdraget, samt for udførelsen af de af ham givne ordrer. Hans underordnedes ansvar fritager ham ikke på nogen måde for hans eget ansvar.
Artikel 24
1. Hvis en midlertidigt ansat anser en tjenstlig ordre for at være forbundet med uregelmæssigheder, eller han mener, at udførelsen af denne kan medføre alvorlige ulemper, underretter han sin umiddelbart overordnede, som, hvis der har været tale om skriftlig underretning, ligeledes svarer skriftligt. Hvis den umiddelbart overordnede bekræfter den tjenstlige ordre, og den midlertidigt ansatte mener, at denne bekræftelse er utilstrækkelig i betragtning af de fremsatte forbehold, henvender han sig skriftligt til den pågældendes umiddelbart overordnede, jf. dog stk. 2. Hvis denne skriftligt bekræfter den tjenstlige ordre, skal den midlertidigt ansatte udføre den, medmindre den er klart ulovlig eller strider mod de gældende sikkerhedsbestemmelser.
2. Hvis den midlertidigt ansattes umiddelbart overordnede finder, at den tjenstlige ordre skal udføres straks, skal den midlertidigt ansatte udføre den, medmindre den er klart ulovlig eller strider mod de gældende sikkerhedsbestemmelser. På den midlertidigt ansattes anmodning er den overordnede forpligtet til at give denne form for tjenstlig ordre skriftligt.
Artikel 25
Det kan pålægges den midlertidigt ansatte helt eller delvis at erstatte tab, som påføres agenturet som følge af grove personlige fejl ved udøvelsen af eller i forbindelse med hans hverv.
Afgørelse herom ledsaget af grunde skal træffes af AACC under iagttagelse af de for disciplinærsager gældende formaliteter.
Klageudvalget har fuld prøvelsesret, for så vidt angår tvister, der beror på denne afgørelse.
Artikel 26
1. Hvis en midlertidigt ansat under udøvelsen af eller i forbindelse med udøvelsen af sit arbejde bliver opmærksom på forhold, som lader formode, at der eventuelt finder ulovlige handlinger sted, herunder svig eller korruption til skade for agenturets interesser, eller adfærd under udførelsen af arbejdsopgaver, som kan være et alvorligt brud på de forpligtelser, der påhviler agenturets midlertidigt ansatte, underretter han straks sin umiddelbart overordnede eller, eller hvis han finder det formålstjenligt, agenturets daglige leder.
De i første afsnit omhandlede oplysninger fremsættes skriftligt.
2. Den midlertidigt ansatte må ikke udsættes for sanktioner fra agenturets side, fordi han har meddelt de i stk. 1 omhandlede oplysninger, forudsat at han har handlet rimeligt og i god tro.
3. Stk. 1-2 gælder ikke for dokumenter, akter, rapporter, noter eller informationer, uanset medium, som opbevares med henblik på eller er udarbejdet eller udleveret til den midlertidigt ansatte i forbindelse med en igangværende eller afsluttet retssag.
Artikel 27
1. En midlertidigt ansat, der fremlægger de i artikel 26 definerede oplysninger for formanden for Rådet for Den Europæiske Union eller for Europa-Parlamentet, må ikke udsættes for sanktioner af agenturet, forudsat at alle betingelser i det følgende er opfyldt:
a)
den midlertidigt ansatte er oprigtigt overbevist om, at de fremlagte oplysninger og de heri indeholdte påstande i det store og hele er sande, og
b)
den midlertidigt ansatte har tidligere fremlagt de samme oplysninger for agenturet og har givet agenturet den tidsfrist, som agenturet i betragtning af sagens beskaffenhed har fastsat til at iværksætte passende foranstaltninger. Den midlertidigt ansatte underrettes om denne tidsfrist inden 60 dage.
2. Den tidsfrist, der er nævnt i stk. 1, gælder ikke, hvis den midlertidigt ansatte kan påvise, at den er urimelig i betragtning af alle omstændighederne i sagen.
3. Stk. 1 og 2 gælder ikke for dokumenter, akter, rapporter, noter eller informationer, uanset medium, som opbevares med henblik på eller er udarbejdet eller udleveret til den midlertidigt ansatte i forbindelse med en igangværende eller afsluttet retssag.
Artikel 28
Agenturet yder sine midlertidigt ansatte bistand, især ved retsforfølgning mod personer, der har fremsat trusler, krænkelser, injurier, ærerørige beskyldninger eller foretaget angreb på person eller formue, rettet mod den midlertidigt ansatte eller dennes familie på baggrund af hans stilling eller hverv.
Det erstatter det påførte tab, i det omfang den midlertidigt ansatte ikke har fremkaldt det forsætligt eller ved grov uagtsomhed, og i det omfang han ikke kan opnå erstatning fra den skadevoldende person.
Artikel 29
Agenturet giver den midlertidigt ansatte mulighed for at videreuddanne sig fagligt i det omfang, det kan forenes med kravene om tjenestegrenenes tilfredsstillende funktion, og såfremt det er i deres egen interesse.
Der tages også hensyn til denne videreuddannelse, for så vidt angår karriereforløbet.
Artikel 30
De midlertidigt ansatte har foreningsfrihed; de kan især være medlemmer af fagforeninger eller andre faglige sammenslutninger.
Artikel 31
Den midlertidigt ansatte kan forelægge en ansøgning vedrørende spørgsmål omfattet af denne vedtægt for AACC.
Enhver afgørelse, der træffes i henhold til denne vedtægt om en bestemt person, skal straks meddeles den pågældende midlertidigt ansatte skriftligt. Enhver afgørelse, der indebærer et klagepunkt, skal begrundes.
Afgørelser angående ansættelse, fastansættelse, forfremmelse, forflyttelse, fastlæggelse af den tjenesteretlige stilling og fratræden offentliggøres i agenturet. Alle ansatte skal have adgang til denne offentliggørelse i et passende tidsrum.
Artikel 32
Akterne vedrørende den enkelte midlertidigt ansatte skal omfatte:
a)
samtlige dokumenter, der vedrører hans tjenesteforhold, samt enhver bedømmelse af hans kvalifikationer, indsats eller adfærd
b)
den midlertidigt ansattes bemærkninger til disse dokumenter.
Alle dokumenter skal registreres, nummereres og indsættes fortløbende; agenturet kan ikke mod en midlertidigt ansat påberåbe sig eller gøre gældende de under litra a) nævnte dokumenter, medmindre den midlertidigt ansatte er blevet gjort bekendt med dem, før de blev indsat i akterne.
Ethvert dokuments meddelelse skal bekræftes ved den midlertidigt ansattes underskrift eller i mangel heraf ved anbefalet brev til den seneste af den midlertidigt ansattes opgivne adresse.
Akterne vedrørende den enkelte midlertidigt ansatte må ikke indeholde oplysninger om dennes politiske, fagforeningspolitiske, filosofiske eller religiøse aktiviteter og overbevisninger eller om dennes racemæssige eller etniske oprindelse eller seksuelle orientering.
Det foregående stykke forbyder imidlertid ikke, at der i akterne indsættes administrative dokumenter og bilag, som den midlertidigt ansatte er bekendt med, og som er nødvendige af hensyn til anvendelsen af denne vedtægt.
For hver midlertidigt ansatte kan der kun føres én aktsamling.
En midlertidigt ansat har også efter fratræden fra tjenesten ret til at gøre sig bekendt med alle dokumenter i de akter, der vedrører ham, og til at tage kopier heraf.
Akterne skal behandles fortroligt og kan kun gennemses i administrationsafdelingens kontorer eller på et sikkert elektronisk medium. De skal dog oversendes til Klageudvalget, såfremt der indbringes en sag vedrørende den midlertidigt ansatte.
Artikel 33
En midlertidigt ansat har ret til at gøre sig bekendt med sin lægejournal i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat af agenturet.
Artikel 34
Den afgørelse, der træffes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 25, om erstatningskrav for tab, som påføres agenturet som følge af en ansats alvorlige tjenesteforseelse, træffes af AACC under iagttagelse af de formaliteter, som gælder ved afskedigelse på grund af alvorlig tjenesteforseelse.
Afgørelser om midlertidigt ansatte bekendtgøres i henhold til artikel 31.
Artikel 35
De privilegier og immuniteter, midlertidigt ansatte nyder, indrømmes udelukkende i agenturets interesse. Midlertidigt ansatte er hverken fritaget for opfyldelse af deres personlige forpligtelser eller for iagttagelse af gældende lovgivning og politiets forskrifter.
Såfremt der opstår tvister om privilegier og immuniteter, skal den midlertidigt ansatte straks underrette agenturet.
KAPITEL 3
Ansættelsesvilkår
Artikel 36
1. Det skal ved den midlertidige ansættelse tilstræbes, at agenturet sikres medarbejdere, der opfylder de højeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet; de skal udvælges på så bredt et geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i de medlemsstater, der deltager i agenturet.
De midlertidigt ansatte udvælges uden hensyn til race, politisk, filosofisk eller religiøs overbevisning, køn eller seksuel orientering og uafhængigt af deres civilstand eller familiemæssige forhold.
2. Midlertidig ansættelse forudsætter, at den pågældende:
a)
er statsborger i en af de deltagende medlemsstater og ikke er frataget sine borgerlige rettigheder
b)
har opfyldt sine forpligtelser i henhold til de for ham gældende love om værnepligt
c)
opfylder de vandelskrav, der stilles for at udføre de pågældende opgaver
d)
opfylder de for hans arbejde nødvendige fysiske krav, og
e)
forelægger dokumentation for indgående kendskab til et af Den Europæiske Unions sprog og tilfredsstillende kendskab til et andet af disse sprog i det omfang, det er nødvendigt for udførelsen af hans hverv.
3. Styringskomitéen vedtager efter behov de specifikke gennemførelsesbestemmelser for ansættelsesprocedurerne for midlertidig ansættelse inden for rammerne af fælles aktion 2004/551/FUSP.
Artikel 37
Inden ansættelsen underkastes den pågældende en lægeundersøgelse foretaget af en af agenturet godkendt læge, for at agenturet kan få sikkerhed for, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 36, stk. 2, litra d).
Når den i stk. 1 omhandlede lægeundersøgelse fører til en negativ udtalelse, kan ansøgeren inden 20 dage efter, han har modtaget meddelelse herom fra agenturet, anmode om, at hans tilfælde forelægges til udtalelse i et lægeudvalg sammensat af tre læger, der udpeges af AACC blandt agenturets rådgivende læger. Den rådgivende læge, der har afgivet den første negative udtalelse, skal høres af lægeudvalget. Ansøgeren kan forelægge udvalget en udtalelse fra en læge efter eget valg. Når lægeudvalgets udtalelse bekræfter resultatet af den i første afsnit omhandlede lægeundersøgelse, afholdes halvdelen af honorarer og ekstraomkostninger af ansøgeren.
Artikel 38
Det kan forlanges, at den midlertidige ansættelse indledes med en prøvetid på højst seks måneder.
Hvis en midlertidigt ansat i løbet af sin prøvetid som følge af sygdom eller ulykke forhindres i at udføre sit arbejde i et tidsrum af mindst en måned, kan den myndighed, der har beføjelse til at indgå kontrakter, forlænge prøvetiden med et tilsvarende tidsrum.
Senest en måned før udløbet af den midlertidigt ansattes prøvetid skal der afgives en udtalelse om hans egnethed til varetagelse af de med hans stilling forbundne opgaver samt om hans tjenstlige indsats og adfærd. Denne udtalelse meddeles den pågældende, som skriftligt kan fremsætte sine bemærkninger. Hvis den midlertidigt ansatte ikke er fundet egnet til at varetage stillingen, afskediges han.
AACC kan dog undtagelsesvis forlænge prøvetiden med højst seks måneder, eventuelt med overflyttelse af den midlertidigt ansatte til en anden tjenestegren.
Viser den midlertidigt ansatte på prøve sig klart uegnet, kan der udfærdiges en udtalelse på et hvilket som helst tidspunkt under prøvetiden. Denne udtalelse meddeles den pågældende, som skriftligt kan fremsætte sine bemærkninger. På grundlag af udtalelsen kan AACC træffe beslutning om med en måneds varsel at afskedige den midlertidigt ansatte inden prøvetidens udløb.
Artikel 39
1. Den midlertidigt ansatte indplaceres på første løntrin i sin lønklasse.
AACC kan for at tage hensyn til den pågældendes erhvervserfaring ved udnævnelsen tildele ham en anciennitetsforbedring på maksimalt 24 måneder. Der vedtages almindelige gennemførelsesbestemmelser til denne artikel.
2. Hvis den midlertidigt ansatte i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 9, stk. 2, skal beklæde en stilling, der svarer til en højere lønklasse, indplaceres han på det første løntrin i denne lønklasse. Midlertidigt ansatte i lønklasserne AD 9 til AD 13, der fungerer som kontorchef, og som udnævnes til en højere lønklasse, indplaceres dog på andet løntrin i den nye lønklasse. Det samme gælder for midlertidigt ansatte, som forfremmes til direktør eller generaldirektør.
Artikel 40
Regelmæssigt og mindst hvert andet år udfærdiges der for hver midlertidigt ansatte en udtalelse vedrørende hans kvalifikationer, tjenstlige indsats og adfærd. De daglige leder fastsætter bestemmelser, som giver ret til at indgive en appel under bedømmelsesproceduren, og denne ret skal være udnyttet, inden der klages i henhold til artikel 167, stk. 2.
Fra lønklasse 4 kan udtalelsen for midlertidigt ansatte i ansættelsesgruppe AST også indeholde en tilkendegivelse af, om den pågældende i betragtning af den præsterede indsats har de nødvendige forudsætninger for at kunne varetage en stilling som administrator.
Den midlertidigt ansatte gøres bekendt med udtalelsens indhold. Han har ret til at tilføje enhver bemærkning, han finder nødvendig.
KAPITEL 4
Arbejdsvilkår
Afdeling A
Forældre- og familieorlov
Artikel 41
Enhver midlertidigt ansat har for hvert barn ret til en forældreorlov af en varighed på højst seks måneder, under hvilken der ikke udbetales grundløn, og som skal tages i de første 12 år efter barnets fødsel eller adoption. Orlovens varighed kan fordobles for enlige forsørgere, der anerkendes som sådanne ifølge de almindelige gennemførelsesbestemmelser, der vedtages af agenturet. Orloven kan opdeles i flere perioder, hver af en varighed på mindst en måned.
Under forældreorloven bevarer den midlertidigt ansatte sit medlemskab af de sociale sikringsordninger. Han erhverver fortsat pensionsrettigheder og bevarer retten til børnetilskud og uddannelsestillæg for børn, som han har forsørgerpligt over for. Den midlertidigt ansatte bevarer ligeledes sin stilling, sin ret til at avancere til højere løntrin og muligheden for at komme i betragtning ved forfremmelse. Orloven kan tages i form af en periode helt uden arbejde eller i form af halvtidsarbejde. Hvis forældreorloven tages i form af halvtidsarbejde, fordobles den maksimale varighed, der er nævnt i stk. 1. Under forældreorloven har den midlertidigt ansatte krav på en godtgørelse på 798,77 EUR om måneden eller 50 % af dette beløb i tilfælde af halvtidsarbejde, men han må ikke udføre nogen anden form for lønnet arbejde. Agenturet afholder hele bidraget til de i artikel 67 og 68 fastsatte sociale sikringsordninger, og dette beregnes på grundlag af den midlertidigt ansattes grundløn.
I tilfælde af en orlov i form af halvtidsarbejde finder denne bestemmelse dog kun anvendelse på forskellen mellem den fulde grundløn og den forholdsvis nedsatte grundløn. For den faktisk udbetalte del af grundlønnen beregnes den midlertidigt ansattes bidrag ved anvendelse af de samme procenter som dem, der ville blive anvendt ved fuldtidsarbejde.
Godtgørelsen forhøjes til 1 065,02 EUR om måneden, eller 50 % af dette beløb i tilfælde af halvtidsarbejde, for enlige forsørgere som omhandlet i stk. 1 og i de første tre måneder af forældreorloven, når faderen tager denne under barselsorloven, eller en af forældrene tager den umiddelbart efter barselsorloven, under adoptionsorloven eller umiddelbart efter adoptionsorloven. Beløbene i denne artikel tilpasses på de samme betingelser som lønnen.
Artikel 42
Hvis den midlertidigt ansattes ægtefælle, en af hans slægtninge i opstigende linje, en af hans efterkommere eller en bror eller søster rammes af en alvorlig sygdom eller et alvorligt handicap, som er attesteret af en læge, har den midlertidigt ansatte ret til en familieorlov, under hvilken der ikke udbetales grundløn. Den samlede varighed af sådan orlov er under hele den midlertidigt ansattes karriere begrænset til ni måneder.
Artikel 41, stk. 2, finder anvendelse.
Afdeling B
Arbejdstid
Artikel 43
En midlertidigt ansat i aktiv tjeneste skal til enhver tid stå til rådighed for agenturet. Den normale arbejdstid kan dog ikke overstige 42 ugentlige timer, der fordeles i henhold til en af AACC fastlagt tidsplan. Inden for denne tidsplans rammer kan AACC efter høring af Personaleudvalget opstille egnede tidsplaner for bestemte grupper af midlertidigt ansatte med særlige opgaver.
Af tjenstlige grunde eller på grund af kravene om sikkerhed på arbejdspladsen kan en midlertidigt ansat desuden forpligtes til at stå til rådighed ud over den almindelige arbejdstid på tjenestestedet eller i sit hjem. Agenturet fastlægger efter høring af Personaleudvalget gennemførelsesbestemmelserne til dette stykke.
Artikel 44
1. Enhver midlertidigt ansat kan anmode om tilladelse til at arbejde på deltid.
AACC kan give tilladelse hertil, hvis det er foreneligt med tjenestens interesser.
2. Tilladelse skal gives i følgende tilfælde:
a)
for at tage sig af et barn på under 9 år
b)
for at tage sig af et barn mellem 9 og 12 år, hvis arbejdstidsnedsættelsen ikke overstiger 20 % af den normale arbejdstid
c)
for at tage sig af en alvorligt syg eller handicappet ægtefælle, slægtning i opstigende linje, efterkommer, bror eller søster
d)
for at følge en supplerende uddannelse, eller
e)
fra en alder af 55 år i de sidste fem år inden pensionering.
Når der anmodes om tilladelse til deltidsbeskæftigelse for at følge supplerende uddannelse eller fra en alder af 55 år, kan AACC kun undtagelsesvist afslå anmodningen eller udskyde det tidspunkt, fra hvilket tilladelsen får virkning, hvis der foreligger afgørende tjenstlige grunde til at gøre dette.
Hvis tilladelsen gives for at tage sig af en alvorligt syg eller handicappet ægtefælle, slægtning i opstigende linje, efterkommer, bror eller søster eller for at følge en supplerende uddannelse, må den samlede længde af disse perioder ikke overstige fem år i løbet af den midlertidigt ansattes karriere.
3. AACC besvarer den midlertidigt ansattes anmodning inden for en frist på 60 dage.
4. De nærmere regler for deltidsbeskæftigelse og proceduren for meddelelse af tilladelse hertil er fastsat i bilag II.
Artikel 45
En midlertidigt ansat kan anmode om tilladelse til halvtidsbeskæftigelse i form af delejob i en stilling, for hvilken AACC har fastslået, at den egner sig til denne arbejdsform. En tilladelse til halvtidsbeskæftigelse i form af delejob er ikke tidsbegrænset. AACC kan dog med et varsel på seks måneder tilbagekalde tilladelsen, hvis dette er i tjenestens interesse. På samme måde kan AACC tilbagekalde tilladelsen efter anmodning fra den pågældende midlertidigt ansatte med et varsel på mindst seks måneder. I så fald kan den midlertidigt ansatte forflyttes til en anden stilling.
Artikel 53 og bilag II, artikel 3, undtagen stk. 2, tredje punktum, finder anvendelse. AACC kan fastlægge nærmere regler om anvendelsen af disse bestemmelser.
Artikel 46
Den midlertidigt ansatte kan kun i hastende tilfælde eller ved arbejde af usædvanligt omfang være forpligtet til overarbejde; natarbejde såvel som arbejde på søn- og helligdage samt øvrige fridage kan kun ske i henhold til en af AACC fastlagt procedure. Det samlede antal overarbejdstimer, der kan kræves af en midlertidigt ansat, må ikke overstige 150 timer over en periode på seks måneder.
Det af midlertidigt ansatte i ansættelsesgruppe AD og i ansættelsesgruppe AST 5 til 11 udførte overarbejde giver hverken ret til arbejdstidsudligning eller vederlag.
Det af midlertidigt ansatte i lønklasse AST 1 til AST 4 udførte overarbejde giver i henhold til de i bilag IV fastsatte betingelser ret til arbejdstidsudligning eller til et vederlag, hvis det af tjenstlige grunde ikke er muligt at foretage arbejdstidsudligning inden for den måned, der følger efter den måned, hvor overarbejdet blev udført.
Artikel 47
Der kan ydes tillæg til den midlertidigt ansatte, der, inden for rammerne af en sådan skifteholds- eller turnustjeneste, som af tjenstlige grunde og på grund af kravene om sikkerhed på arbejdspladsen er besluttet af agenturet og af denne anses at skulle være af sædvanlig og vedvarende karakter, regelmæssigt er forpligtet til at arbejde om natten, på lørdage, søndage eller helligdage samt øvrige fridage.
AACC afgør, hvilke kategorier der er berettigede, og fastlægger betingelserne for ydelse af dette tillæg og satserne herfor.
En midlertidigt ansats normale arbejdstid i skifteholds- eller turnustjeneste må ikke overstige det samlede årlige antal normale arbejdstimer.
Artikel 48
Der kan ydes tillæg til den midlertidigt ansatte, som, ved beslutning truffet af AACC af tjenstlige grunde eller på grund af kravene om sikkerhed på arbejdspladsen, regelmæssigt er forpligtet til at stå til rådighed ud over den almindelige arbejdstid på tjenestestedet eller i hjemmet.
AACC afgør, hvilke kategorier der er berettigede, og fastlægger betingelserne for ydelse af dette tillæg og satserne herfor.
Artikel 49
Der kan ydes tillæg til bestemte midlertidigt ansatte under hensyntagen til særligt belastende arbejdsbetingelser.
Agenturet fastlægger, hvilke personalekategorier der skal have sådanne tillæg, betingelserne herfor og tillæggenes størrelse.
Afdeling C
Ferie og orlov
Artikel 50
Den midlertidigt ansatte har efter de samme regler som dem, der er fastsat efter fælles aftale mellem Fællesskabets institutioner, ret til en årlig ferie på mindst 24 og højst 30 arbejdsdage inden for hvert kalenderår.
Ud over den årlige ferie kan der i undtagelsestilfælde efter anmodning bevilges tjenestefrihed. De nærmere regler for denne fastsættes i bilag III.
Artikel 51
Ud over den ferie og orlov, der er omhandlet i artikel 50, har en gravid kvinde mod fremlæggelse af lægeattest ret til en orlov på 20 uger. Orloven kan tidligst påbegyndes seks uger inden den i attesten anførte forventede fødselsdato og slutter tidligst 14 uger efter nedkomsten. I tilfælde af flerfødsel, for tidlig fødsel eller fødsel af et handicappet barn er orloven på 24 uger. I denne bestemmelse forstås ved for tidlig fødsel en fødsel, der finder sted inden udgangen af den 34. svangerskabsuge.
Artikel 52
1. Såfremt en midlertidigt ansat godtgør, at han som følge af sygdom eller ulykke er forhindret i at gøre tjeneste, har han uden videre ret til sygeorlov.
Den pågældende skal snarest muligt give agenturet meddelelse om sin uarbejdsdygtighed og samtidig angive sit opholdssted. Han skal efter tre dages tjenestefravær fremlægge en lægeattest. Attesten skal fremsendes senest den femte fraværsdag, idet poststemplets dato er afgørende. Hvis dette ikke sker, betragtes fraværet som uberettiget, medmindre grundene til den manglende fremsendelse af attesten ikke kan tilregnes den midlertidigt ansatte.
En midlertidigt ansat på sygeorlov kan på et hvilket som helst tidspunkt underkastes en lægeundersøgelse, der foranstaltes af agenturet. Hvis en sådan undersøgelse ikke kan finde sted som følge af forhold, der må tilregnes den midlertidigt ansatte, betragtes hans fravær som uberettiget fra datoen for den planlagte undersøgelse.
Såfremt det ved undersøgelsen vurderes, at den midlertidigt ansatte er i stand til at gøre tjeneste, betragtes hans fravær som uberettiget fra datoen for undersøgelsen, jf. dog nedenstående afsnit.
Hvis den midlertidigt ansatte finder, at konklusionerne på grundlag af den af AACC foranstaltede undersøgelse ikke er lægeligt begrundede, kan han eller en læge, der handler på hans vegne, inden for en frist på to arbejdsdage anmode agenturet om, at en uafhængig læge som opmand foretager en efterfølgende undersøgelse.
Agenturet sender straks en sådan anmodning til en anden læge, der udpeges efter aftale mellem den midlertidigt ansattes læge og agenturets læge. Kan der ikke inden for fem dage opnås en sådan aftale, vælger agenturet en af de personer, der er opført på den liste over uafhængige læger, som med henblik herpå hvert år opstilles efter aftale mellem AACC og Personaleudvalget. Den midlertidigt ansatte kan inden for en frist på to arbejdsdage modsætte sig agenturets valg, og agenturet vælger i så fald en anden læge på listen, og dette valg er endeligt.
Den udtalelse, som den uafhængige læge afgiver efter at have rådført sig med henholdsvis den midlertidigt ansattes og agenturets læge, er bindende. Hvis den uafhængige læges udtalelse bekræfter konklusionen af den af agenturet foranstaltede undersøgelse, betragtes fraværet som uberettiget fra datoen for undersøgelsen. Hvis den uafhængige læges udtalelse ikke bekræfter konklusionen af denne undersøgelse, betragtes fraværet i enhver henseende som berettiget.
2. Når fravær på grund af sygdom på højst tre dage uden lægeattest i en periode på 12 måneder overstiger 12 dage i alt, skal den midlertidigt ansatte fremlægge lægeattest for hvert nyt fravær på grund af sygdom. Fraværet betragtes som uberettiget fra den 13. fraværsdag på grund af sygdom uden lægeattest.
3. Med forbehold af en eventuel anvendelse af reglerne for disciplinær forfølgning fratrækkes fravær, der betragtes som uberettiget i henhold til stk. 1 og 2, i den pågældende midlertidigt ansattes årlige ferie. Såfremt den midlertidigt ansatte ikke har ret til yderligere ferie, mister han retten til sit vederlag for den pågældende periode.
4. AACC kan for den midlertidigt ansatte, hvis sygeorlov overstiger 12 måneder inden for en periode på tre år, henvise sagen til Invaliditetsudvalget.
5. Den midlertidigt ansatte kan på grundlag af en lægeundersøgelse foretaget af agenturets læge få beordret sygeorlov, hvis hans sundhedstilstand kræver det, eller hvis en smitsom sygdom er udbrudt i hans husstand.
I tilfælde af indsigelse finder proceduren i stk. 1, femte til syvende afsnit, anvendelse.
6. Den midlertidigt ansatte skal hvert år lade sig underkaste en forebyggende lægeundersøgelse enten hos agenturets læge eller hos en læge efter eget valg.
I sidstnævnte tilfælde godtgøres lægehonoraret af agenturet indtil et bestemt maksimumsbeløb, som AACC fastsætter for en periode på højst tre år.
Artikel 53
Den årlige ferie for en midlertidigt ansat, der arbejder på deltid, nedsættes forholdsvist for perioden med deltidsbeskæftigelse.
Artikel 54
Bortset fra sygdoms- eller ulykkestilfælde kan den midlertidigt ansatte ikke udeblive fra tjenesten uden forudgående samtykke fra sin foresatte. Med forbehold af eventuelle disciplinærretlige bestemmelser fradrages enhver ubeføjet udeblivelse, der behørigt er konstateret, i den pågældendes årlige ferie. Hvis den midlertidigt ansattes årlige ferie er opbrugt, mister han retten til sit vederlag i en periode af tilsvarende længde.
Såfremt en midlertidigt ansat ønsker at tilbringe sin sygeorlov på et andet sted end sit tjenestested, skal han forinden indhente AACC's samtykke.
Tjenestefrihed, forældreorlov og familieorlov kan ikke vare ud over kontraktperioden.
Sygeorlov med løn i henhold til artikel 52 er dog begrænset til tre måneder eller til varigheden af det af den midlertidigt ansatte udførte arbejde, hvis denne periode er længere. Den pågældende orlov kan ikke overskride kontraktperioden.
Efter udløbet af de nævnte frister får den midlertidigt ansatte, hvis tjenesteforhold ikke er bragt til ophør, til trods for, at han endnu ikke kan genoptage sit arbejde, orlov uden løn.
Hvis den midlertidigt ansatte har pådraget sig en erhvervssygdom eller er kommet til skade ved udøvelsen af sit arbejde, modtager han fortsat i hele den periode, han er uarbejdsdygtig, sit fulde vederlag, medmindre han modtager invaliditetsydelse i henhold til artikel 76.
Afdeling D
Helligdage samt øvrige fridage
Artikel 55
Agenturet udarbejder en liste over helligdage samt øvrige fridage.
Artikel 56
1. I undtagelsestilfælde, når det er bydende nødvendigt, kan der efter ansøgning gives en midlertidigt ansat tjenestefrihed af personlige årsager uden løn. AACC fastsætter varigheden af en sådan tjenestefrihed, der dog højst kan udgøre en fjerdedel af den af den midlertidigt ansatte tilbagelagte tjenestetid eller:
-
tre måneder, hvis den midlertidigt ansatte har mindre end fire års anciennitet
-
12 måneder i alle andre tilfælde.
2. Varigheden af den i stk. 1 omhandlede tjenestefrihed medregnes ikke ved anvendelse af bestemmelserne i artikel 59, stk. 9.
3. Under den midlertidigt ansattes tjenestefrihed suspenderes dækningen af de i artikel 67 omhandlede sygdoms- og ulykkesrisici.
En midlertidigt ansat, der ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse, kan dog efter anmodning indgivet senest en måned efter, at hans tjenestefrihed uden løn er begyndt, fortsat dækkes mod de i artikel 67 nævnte risici, såfremt han under hele tjenestefriheden indbetaler halvdelen af de i nævnte artikel fastsatte bidrag. Bidragene beregnes ud fra den midlertidigt ansattes sidst oppebårne grundløn.
Endvidere kan en midlertidigt ansat, der godtgør, at han ikke kan erhverve pensionsrettigheder under nogen anden pensionsordning, efter anmodning fortsat erhverve yderligere pensionsrettigheder under tjenestefriheden uden løn, forudsat at han indbetaler et bidrag på tre gange den i artikel 89 fastsatte sats. Bidraget beregnes ud fra den grundløn, som svarer til den pågældendes lønklasse og -trin.
Artikel 57
En midlertidigt ansat, der indkaldes til aftjening af værnepligt, til civil tjeneste, til militært instruktionskursus eller genindkaldes, placeres i den tjenesteretlige stilling »orlov til aftjening af national tjeneste«. Denne tjenesteretlige stilling kan i intet tilfælde vare længere end kontraktperioden.
En midlertidigt ansat, der indkaldes til aftjening af værnepligt eller til civil tjeneste, ophører med at oppebære vederlag, men bestemmelserne i denne vedtægt om avancement til et højere løntrin finder fortsat anvendelse. Bestemmelserne om udtrædelsespenge gælder ligeledes fortsat, hvis han efter at have opfyldt sine militære forpligtelser eller efter at have afsluttet den civile tjeneste betaler pensionsbidragene for den mellemliggende periode.
En midlertidigt ansat, der skal deltage i et militært instruktionskursus eller genindkaldes, oppebærer i den pågældende periode sit vederlag. Dette nedsættes dog med den udbetalte militærløn.
KAPITEL 5
Vederlag og godtgørelse af udgifter
Artikel 58
En midlertidigt ansats vederlag omfatter en grundløn, familietillæg og godtgørelser.
Artikel 59
1. Midlertidigt ansattes vederlag udtrykkes i euro. Justeringskoefficienterne, fradragene, den årlige undersøgelse og tilpasningerne fastsættes og foretages efter de samme regler som dem, der er fastsat i artikel 63, 64, 65, 65a og 66a i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber, som fastlagt i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (2), i det følgende benævnt »EF-vedtægten«, og i Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68 af 29. februar 1968 om fastlæggelse af betingelserne for og fremgangsmåden ved opkrævning af skat til De Europæiske Fællesskaber (3). Fradrag som omhandlet i EF-vedtægten tilfalder agenturet med undtagelse af bidrag til syge-, ulykkes- og arbejdsløshedsforsikring.
2. Grundlønnen fastsættes efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens artikel 66.
3. Familietillæggene omfatter:
a)
husstandstillæg
b)
børnetilskud
c)
uddannelsestillæg.
4. Midlertidigt ansatte, der oppebærer de i stk. 1 nævnte familietillæg, skal meddele, hvilke tillæg af samme art de får fra anden side; disse fratrækkes de tillæg, der betales i henhold til artikel 1, 2 og 3 i bilag V.
5. AACC kan træffe særlig og begrundet bestemmelse om, at børnetilskuddet skal fordobles på grundlag af lægeerklæringer, der godtgør, at det pågældende barn påfører den midlertidigt ansatte betydelige udgifter som følge af et mentalt eller fysisk handicap.
6. Såfremt de ovennævnte familietillæg i henhold til artikel 1, 2 og 3 i bilag V udbetales til en anden end den midlertidigt ansatte, finder udbetalingen sted i valutaen i denne anden persons bopælsland, i givet fald på grundlag af de i EF-vedtægtens artikel 63, andet afsnit, omhandlede pariteter. Såfremt dette land ligger inden for Den Europæiske Union, korrigeres de med den for dette land fastsatte justeringskoefficient; såfremt bopælsland ligger uden for Unionen, anvendes en justeringskoefficient på 100.
Stk. 4 og 5 anvendes på ovennævnte modtager af familietillæg.
7. Udlandstillægget er lig med 16 % af summen af grundløn, husstandstillæg samt de børnetilskud, som den midlertidigt ansatte er berettiget til. Udlandstillægget kan ikke være mindre end 442,78 EUR pr. måned.
8. I tilfælde af en midlertidigt ansats død er den efterladte ægtefælle eller de uforsørgede børn indtil udgangen af den tredje måned efter den måned, i hvilken ægtefællen død, berettiget til at oppebære afdødes fulde vederlag.
I tilfælde af en invaliditetsydelsesberettigets død finder ovenstående bestemmelser tilsvarende anvendelse, for så vidt angår afdødes invaliditetsydelse.
9. En midlertidigt ansat med to års anciennitet på et løntrin inden for sin lønklasse stiger automatisk til nærmeste højere løntrin inden for samme lønklasse.
Artikel 60
Ydelse af familietillæg og udlandstillæg afgøres i henhold til artikel 1, 2, 3 og 4 i bilag V.
Artikel 61
Med forbehold af artikel 62-65 har den midlertidigt ansatte i henhold til artikel 5-16 i bilag V ret til godtgørelse af de udgifter, han har haft ved sin tiltræden af tjenesten, forflyttelse eller fratræden, samt til godtgørelse af de ved tjenesten foranledigede udgifter.
Artikel 62
Den midlertidigt ansatte, som er ansat for en periode på mindst 12 måneder, har ret til godtgørelse af sine flytteudgifter på de i artikel 9 i bilag V fastsatte betingelser.
Artikel 63
1. Den midlertidigt ansatte, som er ansat for en periode på mindst et år, har ret til bosættelsespenge på de i artikel 5 i bilag V fastsatte betingelser. Disse udgør for en forventet tjenestetid på:
-
mindst ét år, men mindre end to år:
1/3
af den sats, der er fastsat i artikel 5 i bilag V.
-
mindst to år, men mindre end tre år:
2/3
-
mindst tre år:
3/3
2. De i artikel 6 i bilag V omhandlede bosættelsespenge efter fratræden udbetales til midlertidigt ansatte, der har gjort tjeneste i fire år. Den midlertidigt ansatte, som har gjort tjeneste i mere end ét år, men mindre end fire år, modtager bosættelsespenge efter fratræden i forhold til varigheden af den tilbagelagte tjeneste.
3. De i stk. 1 omhandlede bosættelsespenge og de i stk. 2 omhandlede bosættelsespenge efter fratræden kan dog ikke være mindre end:
a)
976,85 EUR for en midlertidigt ansat, der har ret til husstandstillæg, og
b)
580,83 EUR for en midlertidigt ansat, der ikke har ret til husstandstillæg.
Såfremt to ægtefæller, der begge er midlertidigt ansatte ved agenturet, begge har ret til bosættelsespenge eller bosættelsespenge efter fratræden, udbetales disse kun til den ægtefælle, der har den højeste grundløn.
Såfremt ægtefællen til én af agenturets midlertidigt ansatte er tjenestemand eller på anden måde ansat ved De Europæiske Fællesskaber, er berettiget til bosættelsespenge eller bosættelsespenge efter fratræden og oppebærer en højere grundløn, er den midlertidigt ansatte ikke berettiget til disse ydelser.
Artikel 64
Dagpenge er fastsat i artikel 10 i bilag V. En midlertidigt ansat, der er ansat for en periode på mindre end 12 måneder og som dokumenterer, at han ikke længere kan blive boende på sin hidtidige bopæl, er berettiget til dagpenge i hele kontraktperioden, dog højst i et år.
Artikel 65
Artikel 8 i bilag V om godtgørelse af udgifter til årlig rejse fra tjenestestedet til hjemstedet finder kun anvendelse for en midlertidigt ansat med mindst ni måneders tjeneste.
Artikel 66
Udbetaling af ydelserne sker som fastsat i bilag V, artikel 17 og 18.
KAPITEL 6
Social sikring
Afdeling A
Syge- og ulykkesforsikring, sociale ydelser
Artikel 67
1. I sygdomstilfælde garanteres der midlertidigt ansatte i deres tjenestetid, under deres sygeorlov samt i de i artikel 16 og 56 omhandlede perioder med tjenestefrihed uden løn på de deri fastsatte betingelser, eller hvis de modtager invalidepension, deres ægtefælle, når denne ikke er berettiget til ydelser af samme art og størrelse i henhold til enhver anden lovmæssig eller administrativ bestemmelse, deres børn og andre personer, over for hvem de har forsørgerpligt i henhold til bilag V, artikel 2, modtagere af efterladtepension godtgørelse af udgifter på indtil 80 % efter de samme regler som dem, der er fastsat ved aftale mellem fællesskabsinstitutionerne i henhold til artikel 72 i EF-vedtægten. Satsen forhøjes til 85 % for følgende ydelser: konsultationer og besøg, kirurgiske indgreb, hospitalsindlæggelse, farmaceutiske produkter, røntgenundersøgelser, analyser, laboratoriebehandling og proteser i henhold til lægerecept, bortset fra tandproteser. Den forhøjes til 100 % i tilfælde af tuberkulose, polio, kræft, sindssygdom og andre sygdomme, der af AACC anses for at være af lige så alvorlig karakter, samt for forebyggende undersøgelser og ved fødsler. Godtgørelserne på 100 % gælder dog ikke i tilfælde af erhvervssygdomme eller ulykker, i forbindelse med hvilke artikel 68 har fundet anvendelse.
En midlertidigt ansats ugifte partner behandles som ægtefælle i forbindelse med sygeforsikringsordningen, hvis de tre første betingelser i bilag V, artikel 1, stk. 2, litra c), er opfyldt.
En tredjedel af bidraget til dækning af disse udgifter bæres af den midlertidigt ansatte; dog kan dette bidrag ikke overstige 2 % af hans grundløn.
2. Hvis den midlertidigt ansatte, der udtræder af tjenesten, godtgør, at han ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse, kan han senest en måned efter, at han er udtrådt af tjenesten, anmode om fortsat at være dækket af den i stk. 1 fastsatte sygeforsikringsordning, dog højst i seks måneder efter tjenestens ophør. Det i stk. 1 nævnte bidrag beregnes på grundlag af den midlertidigt ansattes sidste grundløn og bæres af ham selv med halvdelen.
Ved AACC's beslutning, efter udtalelse fra agenturets rådgivende læge, anvendes fristen på en måned til at indgive ansøgning samt den i det første afsnit fastsatte begrænsning på seks måneder ikke i de tilfælde, hvor den pågældende er ramt af en langvarig og alvorlig sygdom, der er pådraget før tjenestens ophør og anmeldt til agenturet før udløbet af den i det første afsnit fastsatte periode på seks måneder, såfremt den pågældende underkaster sig den lægekontrol, der foranstaltes af agenturet.
3. En midlertidigt ansats fraskilte ægtefælle, et barn, som den midlertidigt ansatte ikke længere har forsørgerpligt over for, samt en person, der ikke længere kan ligestilles med et barn, over for hvem der består forsørgerpligt i henhold til bilag V, artikel 2, og som godtgør, at de ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse, kan, i deres egenskab af personer, der var medforsikrede sammen med den midlertidigt ansatte, gennem hvilken de opnåede disse godtgørelser, fortsat være dækket af den i stk. 1 fastsatte sygeforsikringsordning, dog højst i et år; der vil ikke blive opkrævet bidrag for at sikre denne dækning. Nævnte tidsrum regnes fra den dato, hvor skilsmissen blev endelig, eller hvor forsørgerpligten eller ligestillingen med et barn, over for hvem der består forsørgerpligt, ophørte.
4. En midlertidigt ansat, der er forblevet i agenturets tjeneste indtil sit 63. år, eller som modtager invaliditetsydelse, omfattes efter fratræden fra tjenesten ligeledes af bestemmelserne i stk. 1. Bidragets størrelse udregnes på grundlag af pensionen eller ydelsen.
De samme bestemmelser gælder for den, der modtager efterladtepension efter en midlertidigt ansat, der ved sin død var i aktiv tjeneste, eller en midlertidigt ansat, der er forblevet i agenturets tjeneste til sit 63. år, eller én, der modtog invaliditetsydelse. Bidragets størrelse udregnes på grundlag af efterladtepensionen.
5. Bestemmelserne i stk. 1 finder kun efter anmodning anvendelse på personer, der modtager børnepension. Bidraget beregnes på grundlag af børnepensionen.
6. For personer, der modtager efterladtepension, kan det i stk. 4 og 5 nævnte bidrag ikke være mindre end et bidrag beregnet på grundlag af grundlønnen i første lønklasse, første løntrin.
7. Såfremt de samlede ikke-godtgjorte udgifter i en periode på 12 måneder overstiger halvdelen af den midlertidigt ansattes månedsgrundløn eller halvdelen af den udbetalte pension, indrømmer AACC på grundlag af den i stk. 1 nævnte ordning en særlig godtgørelse, idet der tages hensyn til den pågældendes familieforhold.
8. Den begunstigede skal anføre de beløb, han har modtaget, eller som han kan gøre krav på fra en anden ved lov eller forordning fastsat sygeforsikring som godtgørelse for udgifter, han selv eller en af ham medforsikret person har haft.
Såfremt de samlede godtgørelser, som han måtte være berettiget til, overstiger den samlede godtgørelse, der fastsættes i stk. 1 ovenfor, nedsættes det beløb, der tilkommer ham i medfør af stk. 1, med forskelsbeløbet, undtagen når det drejer sig om godtgørelser fra en privat tillægssygeforsikring, der skal dække den del af udgifterne, der ikke godtgøres af agenturets sygeforsikringsordning.
Artikel 68
1. Midlertidigt ansatte sikres i deres tjenestetid, under sygeorlov samt i de i artikel 16 og 56 omhandlede perioder med tjenestefrihed uden løn på de deri fastsatte betingelser fra tiltrædelsesdagen imod risiko for erhvervssygdomme og ulykker efter de samme regler som dem, der er fastsat ved aftale mellem fællesskabsinstitutionerne i henhold til artikel 73 i EF-vedtægten. De skal til sikring mod risici uden for tjenesten bidrage med indtil 0,1 % af grundlønnen.
I ordningen præciseres de risici, der ikke dækkes.
2. De garanterede ydelser er følgende:
a)
ved dødsfald:
udbetaling til de i det følgende anførte personer af et engangsbeløb, der er lig med den pågældendes årlige grundløn multipliceret med fem, udregnet på grundlag af den midlertidigt ansattes månedsløn i de sidste 12 måneder forud for ulykken:
-
til den afdøde midlertidigt ansattes ægtefælle og børn i overensstemmelse med de for ham gældende arveretlige regler; det beløb, der skal udbetales ægtefællen, kan dog ikke være mindre end 25 % af det samlede beløb
-
såfremt der ikke findes efterladte af den ovenfor nævnte kategori: til andre efterkommere i overensstemmelse med de for den midlertidigt ansatte gældende arveretlige regler
-
såfremt der ikke findes efterladte af de to ovenfor nævnte kategorier: til slægtningen i opstigende linje i overensstemmelse med de for den midlertidigt ansatte gældende arveretlige regler
-
såfremt der ikke findes efterladte af de tre ovenfor nævnte kategorier: til agenturet
b)
i tilfælde af vedvarende, total invaliditet:
udbetaling til den pågældende af et engangsbeløb, der er lig med hans årlige grundløn multipliceret med otte, udregnet på grundlag af den midlertidigt ansattes månedsløn i de sidste 12 måneder forud for ulykken
c)
i tilfælde af vedvarende, delvis invaliditet:
udbetaling til den pågældende af en del af den under litra b) nævnte erstatning, udregnet på grundlag af den tabel, der fastsættes i den i stk. 1 nævnte ordning.
Under de i denne ordning fastlagte betingelser kan de ovenfor anførte ydelser erstattes med en livrente.
De ovenfor nævnte ydelser kan udbetales sammen med de i afdeling B nævnte ydelser.
3. Desuden dækkes i henhold til betingelserne i den i stk. 1 nævnte ordning: udgifterne til lægebehandling, medicin, hospitalsophold, operative indgreb, proteser, røntgenoptagelser, massage, ortopædisk og klinisk behandling og sygetransport samt alle lignende udgifter, der er forårsaget af ulykken eller erhvervssygdommen.
Sådanne udgifter godtgøres dog kun i det omfang, de overskrider de ydelser, den midlertidigt ansatte modtager i henhold til bestemmelserne i artikel 67.
Artikel 69
1. De midlertidigt ansattes og agenturets bidrag til syge- og ulykkesforsikringen betales fuldt ud til syge- og ulykkesforsikringen i EF-vedtægten.
2. Hvis det imidlertid ved den lægeundersøgelse, som den ansatte i henhold til artikel 36 skal underkaste sig, konstateres, at den pågældende lider af en sygdom eller helbredsmangel, kan AACC bestemme, at udgifter, som forårsages af følgerne eller eftervirkningerne af denne sygdom eller helbredsmangel, skal holdes uden for den godtgørelse, der er fastsat i artikel 67.
Dokumenterer den midlertidigt ansatte, at han ikke kan opnå godtgørelse fra en anden administrativt eller ved lov fastsat sygeforsikring, kan han senest i løbet af den måned, der følger efter udløbet af hans kontrakt, anmode om fortsat i en periode på højst seks måneder efter kontraktens udløb at være dækket mod sygdom i henhold til bestemmelserne i artikel 67 og 68. Det i artikel 67, stk. 2, omhandlede bidrag beregnes på grundlag af den ansattes seneste grundløn, idet den ansatte selv betaler halvdelen af bidraget.
3. Bidragssatsen gennemgås og tilpasses om nødvendigt af Rådet efter en periode på seks år i lyset af sygdoms- og ulykkesrisikoen for agenturets midlertidigt ansatte.
4. Ved afgørelse truffet efter udtalelse fra en af agenturet godkendt læge kan AACC bestemme, at fristen på én måned til at indgive ansøgning samt den i stk. 2 fastsatte begrænsning til seks måneder ikke skal finde anvendelse, såfremt den pågældende i den tid, han har været ansat, har pådraget sig en alvorlig eller langvarig sygdom, som han har anmeldt til agenturet før udløbet af den i stk. 2 fastsatte periode på seks måneder, og underkaster sig den lægelige kontrol, der foranstaltes af agenturet.
Artikel 70
1. En tidligere midlertidigt ansat, som efter at være ophørt med at arbejde i agenturet er uden beskæftigelse, kan:
-
såfremt han ikke er berettiget til invaliditetsydelse fra agenturet
-
såfremt hans udtræden af tjenesten ikke skyldes afskedigelse efter ansøgning eller opsigelse af kontrakten af disciplinære årsager
-
såfremt han har gjort tjeneste i mindst seks måneder, og
-
såfremt han er bosat i en EU-medlemsstat,
få udbetalt en månedlig arbejdsløshedsunderstøttelse på nedenstående betingelser.
Såfremt den pågældende har ret til arbejdsløshedsunderstøttelse i henhold til en national ordning, har han pligt til at meddele dette til agenturet. I så fald skal den pågældendes nationale understøttelse fratrækkes den, der udbetales i henhold til stk. 3.
2. Arbejdsløshedsunderstøttelsen er betinget af, at den tidligere midlertidigt ansatte:
a)
har meldt sig som arbejdssøgende på arbejdsformidlingen i den EU-medlemsstat, hvor han har taget bopæl
b)
opfylder de forpligtelser, der er fastsat for personer, der modtager arbejdsløshedsunderstøttelse i henhold til vedkommende EU-medlemsstats lovgivning
c)
hver måned til agenturet fremsender en attest, som er udstedt af den nationale kompetente myndighed, og hvori det oplyses, om han har opfyldt de i litra a) og b) omhandlede forpligtelser.
I tilfælde af sygdom, ulykke, fødsel, invaliditet eller forhold, der er anerkendt som sidestillet hermed, eller i tilfælde, hvor den nationale kompetente myndighed har dispenseret fra opfyldelsen af disse forpligtelser, kan agenturet påbegynde eller fortsætte udbetaling af understøttelse, selv om de i litra b) omhandlede nationale forpligtelser ikke er opfyldt.
Styringskomitéen fastsætter de nødvendige bestemmelser for gennemførelsen af denne artikel.
3. Arbejdsløshedsunderstøttelsen fastsættes i forhold til den grundløn, som den tidligere midlertidigt ansatte modtog ved tjenestens ophør. Arbejdsløshedsunderstøttelsen fastsættes til:
a)
60 % af grundlønnen i en første periode på 12 måneder
b)
45 % af grundlønnen fra 13. til 24. måned.
De således fastsatte beløb kan dog ikke være mindre end 1 171,52 EUR eller større end 2 343,04 EUR, bortset fra de første seks måneder, hvor den nedre grænse finder anvendelse, mens den øvre grænse ikke finder anvendelse. Disse beløb tilpasses efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens artikel 66, i overensstemmelse med EF-vedtægtens artikel 65.
4. Arbejdsløshedsunderstøttelsen udbetales til den tidligere midlertidigt ansatte i en periode på højst 24 måneder fra datoen for tjenestens ophør, dog højst i en periode svarende til en tredjedel af den tid, den pågældende har gjort tjeneste. Såfremt den tidligere midlertidigt ansatte inden for denne periode ophører med at opfylde de i stk. 1 og 2 anførte betingelser, suspenderes udbetalingen af understøttelsen. Understøttelsen udbetales på ny, såfremt den tidligere midlertidigt ansatte inden udløbet af perioden igen opfylder de nævnte betingelser og ikke er berettiget til national arbejdsløshedsunderstøttelse.
5. En tidligere midlertidigt ansat, som er berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse, har ret til familietillæg efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens artikel 67. Husstandstillægget beregnes på grundlag af arbejdsløshedsunderstøttelsen på de i bilag V, artikel 1, fastsatte betingelser.
Den pågældende har pligt til at give meddelelse om andre ydelser af samme art, som han selv eller hans ægtefælle modtager andetsteds fra; disse ydelser trækkes fra de ydelser, der udbetales i henhold til denne artikel.
En tidligere midlertidigt ansat, som er berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse, har på de i artikel 67 fastsatte betingelser, som finder tilsvarende anvendelse, ret til sygesikring uden at betale bidrag.
6. Arbejdsløshedsunderstøttelse og familietillæg udbetales i euro fra den særlige arbejdsløshedskasse. Der anvendes ingen justeringskoefficient.
7. En tredjedel af bidraget til arbejdsløshedsforsikringen betales af den midlertidigt ansatte. Bidraget fastsættes til 0,81 % af den pågældendes grundløn efter et fast fradrag på 1 065,02 EUR, men uden hensyn til de i artikel 64 i EF-vedtægten fastsatte justeringskoefficienter.
Bidraget fratrækkes hver måned den pågældendes løn og indbetales tillige med de øvrige to tredjedele, der betales af agenturet, til den særlige arbejdsløshedskasse, der er oprettet i henhold til artikel 28a i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne som fastsat ved forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (i det følgende benævnt »EF's AØAF«). Bidragssatsen gennemgås og tilpasses om nødvendigt af agenturet efter en periode på seks år i lyset af arbejdsløshedsrisikoen for agenturets midlertidigt ansatte.
8. Den arbejdsløshedsunderstøttelse, som udbetales til en tidligere midlertidigt ansat, der er uden beskæftigelse, fastsættes efter de samme regler som dem, der er fastsat i forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68.
9. De kompetente nationale myndigheder på beskæftigelses- og arbejdsløshedsområdet sikrer inden for rammerne af deres nationale lovgivning sammen med agenturet et effektivt samarbejde med henblik på korrekt anvendelse af denne artikel.
10. Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel fastsættes efter de samme regler som dem, der er fastsat ved aftale mellem fællesskabsinstitutionerne, med forbehold af bestemmelserne i stk. 2, sidste afsnit.
Artikel 71
1. Ved et barns fødsel modtager den midlertidigt ansatte en ydelse på 198,31 EUR, der udbetales til den person, der rent faktisk drager omsorg for dette barn.
Samme ydelse udbetales til den midlertidigt ansatte, der adopterer et barn på højst fem år, over for hvilket den midlertidigt ansatte har forsørgerpligt i henhold til bilag V, artikel 2, stk. 2.
2. Denne ydelse kommer også til udbetaling, når svangerskabet afbrydes efter den syvende måned.
3. Den, der modtager en ydelse ved fødsel, skal anføre de ydelser af samme art, der modtages fra anden side for samme barn; den ovenfor omhandlede ydelse nedsættes med disse ydelser. Såfremt både barnets fader og moder er midlertidigt ansat i agenturet, udbetales ydelsen kun én gang.
Artikel 72
Såfremt en midlertidigt ansat, dennes ægtefælle, børn, over for hvem der er forsørgerpligt, eller andre personer, over for hvem der i henhold til bilag V, artikel 2, er forsørgerpligt, og som er medlemmer af husstanden, afgår ved døden, godtgør agenturet udgifterne i forbindelse med transporten af afdøde fra tjenestestedet til den pågældendes hjemsted.
Såfremt en midlertidigt ansat afgår ved døden under en tjenesterejse, godtgør agenturet dog udgifterne i forbindelse med transporten af afdøde fra det sted, hvor dødsfaldet indtraf, til den pågældendes hjemsted.
Artikel 73
Der kan ydes gaver, lån eller forskud til den midlertidigt ansatte, så længe hans kontrakt løber, samt efter dennes udløb, hvis han er uarbejdsdygtig som følge af en alvorlig, langvarig sygdom, af et handicap eller af en ulykke, der er pådraget i ansættelsesperioden, og hvis han dokumenterer, at han ikke er dækket af en anden social sikringsordning.
Afdeling B
Sikring i tilfælde af invaliditet og død
Artikel 74
En midlertidigt ansat er i sin ansættelsesperiode dækket mod døds- og invaliditetsrisiko på nedennævnte betingelser.
Ydelser og rettigheder, der er fastsat i denne afdeling, suspenderes, hvis den midlertidigt ansattes vederlag i forbindelse med ansættelsen suspenderes i henhold til bestemmelserne i denne vedtægt.
Artikel 75
Såfremt det ved lægeundersøgelsen forud for ansættelsen er konstateret, at den midlertidigt ansatte lider af en sygdom eller helbredsmangel, kan AACC bestemme, at de garantier, der er fastsat i tilfælde af invaliditet eller død, først får virkning for ham fem år efter hans tiltræden i agenturet, hvis det drejer sig om følger og eftervirkninger af denne sygdom eller helbredsmangel.
Den midlertidigt ansatte kan indbringe denne beslutning for Invaliditetsudvalget, der nedsættes af agenturet. I henhold til en aftale mellem agenturet og Rådet for Den Europæiske Union kan agenturet benytte Invaliditetsudvalget under Rådet.
Artikel 76
1. Såfremt en midlertidigt ansat rammes af invaliditet, som anses for fuldstændig, og derfor må udtræde af agenturets tjeneste, modtager han, så længe han er uarbejdsdygtig, en invaliditetsydelse, der fastsættes som nedenfor.
Når en midlertidigt ansat, der modtager en invaliditetsydelse, fylder 65. år, finder de almindelige regler vedrørende udtrædelsespenge anvendelse. Udtrædelsespengene fastsættes på grundlag af lønnen for den lønklasse og det løntrin, som den ansatte var indplaceret i på tidspunktet for hans overgang til invaliditetsydelse.
2. Invaliditetsydelsen fastsættes til 70 % af den midlertidigt ansattes sidste grundløn. Ydelsen kan dog ikke være mindre end eksistensminimum, dvs. grundlønnen for en midlertidigt EF-ansat på første løntrin i lønklasse 1. Invaliditetsydelsen er betinget af, at der indbetales bidrag til pensionsordningen beregnet på grundlag af ydelsen.
3. Hvis den midlertidigt ansattes invaliditet skyldes en ulykke under eller i forbindelse med udøvelsen af tjenesten, en erhvervssygdom eller en opofrende handling i almenhedens interesse eller, at den ansatte har sat sit liv på spil for at redde menneskeliv, kan invaliditetsydelsen ikke være mindre end 120 % af eksistensminimum. Desuden betales bidragene til pensionsordningen i dette tilfælde af agenturet.
4. Hvis invaliditeten med forsæt er fremkaldt af den midlertidigt ansatte selv, kan AACC bestemme, at den ansatte kun får de i artikel 85 nævnte udtrædelsespenge.
5. En midlertidigt ansat, der er berettiget til en invaliditetsydelse, har også ret til de familietillæg, der fastsættes i henhold til artikel 59, stk. 3. I henhold til bilag V fastsættes husstandstillægget på grundlag af den pågældendes invaliditetsydelse.
Artikel 77
1. Invaliditetsgraden fastsættes af Invaliditetsudvalget, jf. artikel 75.
2. Agenturet kan regelmæssigt lade den, der modtager en invaliditetsydelse, underkaste en undersøgelse for at sikre sig, at den pågældende stadig opfylder betingelserne for at modtage denne ydelse. Såfremt Invaliditetsudvalget konstaterer, at disse betingelser ikke længere er opfyldt, genoptager den midlertidigt ansatte sin tjeneste i agenturet, medmindre kontrakten er udløbet.
Hvis den pågældende imidlertid ikke kan genansættes i Agenturet, kan hans kontrakt opsiges mod udbetaling af en godtgørelse svarende til det vederlag, som han ville have modtaget i henhold til sin opsigelsesfrist, samt i givet fald mod betaling af den godtgørelse, der i henhold til artikel 95 betales ved opsigelse af kontrakten. Artikel 85 finder også anvendelse.
Artikel 78
I tilfælde af en midlertidigt ansats død har de ydelsesberettigede pårørende som fastsat efter de samme regler som dem, der er fastsat i bilag VI, kapitel 3, ret til en efterladtepension i overensstemmelse med artikel 79-82.
Såfremt en tidligere midlertidigt ansat, der har oppebåret en invaliditetsydelse, afgår ved døden, har de ydelsesberettigede pårørende som defineret i kapitel 3 i bilag VI ret til en efterladtepension på de i nævnte bilag fastsatte betingelser.
Såfremt en midlertidigt ansat eller en tidligere midlertidigt ansat, der oppebærer en invaliditetsydelse, har været forsvundet i mere end et år, fastsættes de foreløbige pensionsydelser til ægtefællen og de personer, som den forsvundne anses at have forsørgerpligt over for, efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens bilag VIII, kapitel 5 og 6.
Artikel 79
Retten til efterladtepension opstår på den første dag i den måned, der følger efter den måned, i hvilken den ansatte er død, eller i givet fald på den første dag i den måned, der følger efter den periode, i hvilken den efterladte ægtefælle, de børn eller andre personer, den afdøde havde forsørgerpligt over for, har modtaget hans vederlag i henhold til artikel 59, stk. 8.
Artikel 80
En midlertidigt ansats efterladte ægtefælle er berettiget til efterladtepension i henhold til bilag VI, kapitel 3. Pensionen kan ikke være mindre end 35 % af den midlertidigt ansattes seneste månedlige grundløn eller mindre end grundlønnen for en midlertidigt EF-ansat på første løntrin i lønklasse 1.
Den, der modtager efterladtepension, har på de betingelser, der er fastsat i bilag V, ret til familietillæg i henhold til artikel 59, stk. 3. Børnetilskuddet udgør dog det dobbelte af det tilskud, der er fastsat i artikel 59, stk. 3, litra b).
Artikel 81
Når en midlertidigt ansat eller en person, der er berettiget til invaliditetsydelse, afgår ved døden uden at efterlade en ægtefælle, der er berettiget til efterladtepension, har de børn, han på tidspunktet for dødsfaldet har forsørgerpligt over for i henhold til bilag V, artikel 2, ret til børnepension på de i bilag VI, artikel 10, fastsatte betingelser.
Børn, der opfylder samme betingelser, har samme rettigheder, hvis en ægtefælle, der modtager efterladtepension, afgår ved døden eller indgår nyt ægteskab.
Når en midlertidigt ansat eller en person, der er berettiget til invaliditetsydelse, afgår ved døden, uden at de i første afsnit fastsatte betingelser er opfyldt, har de børn, som han har forsørgerpligt over for i henhold til bilag V, artikel 2, ret til børnepension på de i bilag VI, artikel 10, fastsatte betingelser; pensionen udgør dog halvdelen af det beløb, der fremgår af bestemmelserne i sidstnævnte artikel.
For personer, der i henhold til bilag V, artikel 2, stk. 4, ligestilles med et barn, over for hvilket der består forsørgerpligt, kan børnepensionen ikke overstige et beløb svarende til det dobbelte af børnetilskuddet.
I tilfælde af adoption kan de biologiske forældres afgang ved døden ikke give ret til børnepension, idet adoptivforældrene er trådt i de biologiske forældres sted.
Et forsørgelsesberettiget barn har krav på uddannelsestillæg på de betingelser, der er fastsat i bilag V, artikel 3.
Artikel 82
I tilfælde af skilsmisse eller hvis der findes flere grupper af efterladte, der er berettigede til efterladtepension, fordeles denne i henhold til de retningslinjer, der er fastsat i bilag VI.
Artikel 83
1. Uanset alle andre bestemmelser og navnlig dem, der vedrører mindstebeløbene til personer, der er berettiget til efterladtepension, må den samlede efterladtepension, som den efterladte ægtefælle og andre ydelsesberettigede pårørende kan gøre krav på, forhøjet med familietillæg og nedsat med skat og andre obligatoriske indeholdelser, ikke overstige:
a)
i tilfælde, hvor en midlertidigt ansat under aktiv tjeneste, tjenestefrihed af personlige årsager, orlov til aftjening af værnepligt, forældreorlov eller familieorlov dør: den grundløn, som den pågældende ville have været berettiget til i samme lønklasse og løntrin, hvis han ikke var død, forhøjet med de familietillæg, som var blevet ham udbetalt i så fald, og med fradrag af skat og andre obligatoriske indeholdelser
b)
for perioden efter den dato, på hvilken den i litra a) nævnte midlertidigt ansatte ville være fyldt 65 år: de udtrædelsespenge, som den pågældende i levende live ville have været berettiget til fra denne dato, i samme lønklasse og løntrin, som han havde nået på tidspunktet for dødsfaldet, idet dette beløb forhøjes med de familietillæg, som var blevet ham udbetalt, og nedsættes med skat og andre obligatoriske indeholdelser
c)
i tilfælde, hvor en tidligere midlertidigt ansat, som var berettiget til invaliditetsydelse, dør: den pension, som den pågældende i levende live ville have, herunder tillæg og indeholdelser som omhandlet i litra b).
2. Med henblik på anvendelsen af stk. 1 er der set bort fra justeringskoefficienter, som kan påvirke de pågældende beløb.
3. Det maksimumsbeløb, der er fastsat i stk. 1, litra a)-c), fordeles mellem de pårørende, der er berettiget til efterladtepension, i samme forhold som de rettigheder, de respektivt ville have haft krav på, når der ses bort fra stk. 1.
Artikel 84, stk. 1, andet og tredje afsnit, finder anvendelse på de beløb, der fremkommer ved denne fordeling.
Artikel 84
1. De ovenfor nævnte pensioner udregnes på grundlag af den lønskala, der er gældende den første dag i den måned, hvor retten til pension kan gøres gældende.
Der anvendes ingen justeringskoefficient for pensioner.
Pensioner, der er udtrykt i euro, udbetales i en af de valutaer, der er nævnt i artikel 29 i bilag VI.
2. Når vederlagene tilpasses i medfør af artikel 59, tilpasses pensionerne tilsvarende.
3. Stk. 1 og 2 gælder tilsvarende for modtagere af en invaliditetsydelse.
Afdeling C
Udtrædelsespenge
Artikel 85
Ved sin udtræden af tjenesten er en midlertidigt ansat berettiget til udbetaling af udtrædelsespenge eller overførsel af den aktuarmæssige modværdi af sine pensionsrettigheder på de betingelser, der er fastsat i bilag VI, artikel 1.
Artikel 86
Hvis en midlertidigt ansat har gjort brug af den mulighed, der er omhandlet i artikel 90, nedsættes den pågældendes ret til udtrædelsespenge forholdsvis for en periode svarende til de indbetalte beløb.
Bestemmelsen i første stykke finder ikke anvendelse på en midlertidigt ansat, der inden tre måneder, efter at han er blevet omfattet af denne vedtægt, har ansøgt om at måtte tilbagebetale disse beløb med renter på 3,5 % p.a.; denne rentesats kan ændres efter proceduren i artikel 87.
Artikel 87
1. Den rentesats, der benyttes ved beregning af den sammensatte rente, er lig med den i stk. 2 og 3 omhandlede effektive rente, og den revideres om nødvendigt i forbindelse med den femårige aktuarmæssige vurdering.
2. Den rentesats, som de aktuarmæssige beregninger baseres på, er den konstaterede årlige gennemsnitsrente for EU-medlemsstaternes langfristede offentlige gæld, der offentliggøres af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. Der anvendes et passende forbrugerprisindeks til at beregne en tilsvarende rentesats renset for inflation, som er nødvendig ved de aktuarmæssige beregninger.
3. Den effektive årlige rente, der anvendes ved de aktuarmæssige beregninger, er gennemsnittet af de gennemsnitlige realrentesatser for de 12 år, der går forud for det indeværende år.
Afdeling D
Finansiering af ordningen vedrørende dækning ved invaliditet og dødsfald samt af pensionsordningen
Artikel 88
1. Ydelser udbetalt i medfør af den sociale sikringsordning i afdeling B og C afholdes over agenturets budget. De medlemsstater, der deltager i agenturet, garanterer i fællesskab udbetaling af sådanne ydelser i henhold til den skala, der er fastsat for finansiering af sådanne udgifter.
2. Bidraget til den sociale sikringsordning i afdeling B indeholdes under alle omstændigheder i vederlag og invalidepensioner.
3. Finansieringen af den sociale sikringsordning i afdeling B og C er fastsat i artikel 89 i denne vedtægt og i bilag VI, artikel 21 og 22.
4. De midlertidigt ansattes og agenturets bidrag til den sociale sikringsordning i afdeling B og C indbetales fuldt ud til agenturets budget.
Artikel 89
De midlertidigt ansatte bidrager med en tredjedel til finansieringen af disse pensionsordninger. Bidraget er fastsat til 9,25 % af den pågældendes grundløn uden hensyntagen til de i artikel 59 nævnte justeringskoefficienter. Bidraget indeholdes hver måned i den midlertidigt ansattes løn. Bidraget tilpasses efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens bilag XII.
Artikel 90
En midlertidigt ansat kan på betingelser, som skal fastsættes af agenturet, anmode dette om at foretage de indbetalinger, som han måtte være nødsaget til at foretage for at stifte eller opretholde pensionsrettigheder i sit hjemland. Agenturet kan også beslutte at foretage de betalinger, som en midlertidigt ansat måtte være nødsaget til at foretage for at stifte eller opretholde pensionsrettigheder i sit hjemland, uden at der foreligger en anmodning herom fra den pågældende midlertidige ansatte. Agenturet skal i sådanne tilfælde på behørig vis begrunde sin beslutning.
Disse betalinger kan dog ikke overstige et beløb svarende til det dobbelte af den sats, der er fastsat i artikel 89, og de afholdes over agenturets budget.
Afdeling E
Behandling og afgørelse af erstatningskrav fra midlertidigt ansatte
Artikel 91
Invalide- eller efterladtepensionsordningerne er fastsat i bilag VI, artikel 19-23.
Afdeling F
Udbetaling af pensionsydelser
Artikel 92
1. Udbetaling af pensionsydelser sker i henhold til denne vedtægts artikel 83 og 84 samt bilag VI, artikel 28.
2. Ethvert beløb, som en midlertidigt ansat skylder agenturet i henhold til denne pensionsordning på det tidspunkt, hvor den pågældende opnår ret til ydelserne, indeholdes i de ydelser, som tilkommer den ansatte eller de ydelsesberettigede pårørende. Denne indeholdelse kan fordeles over flere måneder.
Afdeling G
Agenturets indtræden i rettigheder
Artikel 93
1. Når en person, der er omfattet af denne vedtægt, er død eller er blevet ramt af en ulykke eller en sygdom, hvis årsag tredjemand kan gøres ansvarlig for, indtræder agenturet inden for grænserne af de vedtægtsmæssige forpligtelser, som påhviler det som følge af den ansvarspådragende handling, uden videre i de rettigheder og søgsmålsrettigheder, skadelidte eller dennes erstatningsberettigede pårørende har mod den ansvarlige tredjemand.
2. Det område, der er dækket af den i stk. 1 nævnte indtræden i rettigheder, omfatter navnlig:
-
fortsat lønudbetaling til den midlertidigt ansatte i henhold til artikel 52 i den periode, i hvilken han er midlertidigt uarbejdsdygtig
-
udbetalinger i henhold til artikel 58, stk. 5, i tilfælde af, at en midlertidigt ansat eller en person, der er berettiget til invaliditetsydelse, dør
-
de ydelser, der præsteres i henhold til artikel 67 og 68 og gennemførelsesbestemmelserne hertil vedrørende sikring mod risiko for sygdom og ulykker
-
betaling af udgifterne i forbindelse med transport af afdøde i henhold til artikel 72
-
udbetaling af supplerende familietillæg i henhold til artikel 59, stk. 5, og bilag V, artikel 2, stk. 3 og 5, som følge af alvorlig sygdom, helbredsmangel eller handicap, der vedrører et barn, for hvilket der består forsørgerpligt
-
udbetaling af invaliditetsydelse som følge af en ulykke eller en sygdom, som bevirker, at den midlertidigt ansatte bliver endeligt uarbejdsdygtig
-
udbetaling af efterladtepension som følge af, at en midlertidigt ansat eller tidligere midlertidigt ansat dør, eller i tilfælde af, at ægtefællen til en midlertidigt ansat eller til en tidligere midlertidigt ansat, der er pensionsberettiget, dør, og nævnte ægtefælle ikke selv var midlertidigt ansat
-
udbetaling af børnepension uden aldersbegrænsning til et barn af en midlertidigt ansat eller en tidligere midlertidigt ansat, når dette barn er ramt af en alvorlig sydom, en helbredsmangel eller et handicap, der forhindrer det i at sørge for sit underhold, efter at dets forsørger er død.
3. Agenturets indtræden i rettigheder udstrækker sig dog ikke til erstatning for skade, der udelukkende er af personlig karakter, såsom tort, svie og smerte samt den del af omkostningerne ved æstetiske skader og tabte adspredelsesmuligheder, der overstiger den erstatning, som i henhold til artikel 68 måtte være udbetalt i forbindelse med sådanne skader og tab.
4. Bestemmelserne i stk. 1, 2 og 3 kan ikke være til hinder for et direkte søgsmål fra agenturets side.
KAPITEL 7
Tilbagesøgning af fejlagtigt udbetalte beløb
Artikel 94
Ethvert beløb, der fejlagtigt er udbetalt, kræves tilbagebetalt, hvis modtageren har haft kendskab til fejlen, eller denne var så åbenbar, at han burde have kendt den.
Kravet om tilbagebetaling skal fremsættes inden for en frist på fem år, der begynder at løbe på datoen for udbetalingen af beløbet. Denne frist kan dog ikke påberåbes over for AACC, hvis denne kan godtgøre, at den pågældende forsætligt har vildledt administrationen med henblik på at opnå udbetaling af det omhandlede beløb.
KAPITEL 8
Ansættelsesforholdets ophør
Artikel 95
Medmindre den midlertidigt ansatte dør forinden, ophører ansættelsesforholdet:
a)
ved udgangen af den måned, i hvilken den midlertidigt ansatte fylder 65 år
b)
på det tidspunkt, der er fastsat i kontrakten, eller
c)
ved udløbet af den opsigelsesfrist, der er fastsat i kontrakten, og som giver den midlertidigt ansatte eller agenturet mulighed for at opsige kontrakten, inden den udløber. Opsigelsesfristen kan ikke være kortere end en måned for hvert tjenesteår, idet den dog mindst skal være på en måned og højst kan være på tre måneder.
For en midlertidigt ansat, hvis kontrakt er blevet fornyet, kan den højst være på seks måneder. Opsigelsesfristen kan ikke begynde at løbe under barsels- eller sygeorlov, medmindre denne orlov overstiger tre måneder. Opsigelsesfristen suspenderes desuden under disse former for orlov, dog med ovenstående begrænsninger. Hvis agenturet opsiger kontrakten, er den midlertidigt ansatte berettiget til en godtgørelse svarende til en tredjedel af grundlønnen for tiden mellem dagen for fratrædelse fra tjenesten og den dag, hvor hans kontrakt ville være udløbet, eller
d)
i tilfælde, hvor den midlertidigt ansatte ikke længere opfylder de i artikel 36, stk. 2, litra a), fastsatte betingelser, og med forbehold af den i nævnte artikel fastsatte undtagelse. Såfremt en sådan undtagelse ikke bevilges, gælder den i litra c) fastsatte opsigelsesfrist.
Artikel 96
Ansættelsesforholdet kan uden varsel bringes til ophør af agenturet:
a)
under eller ved udløbet af prøvetiden, på de i artikel 38 fastsatte betingelser
b)
hvis den midlertidigt ansatte ikke kan genoptage sit arbejde efter udløbet af en sygeorlov med løn i henhold til artikel 52. I dette tilfælde modtager den ansatte en godtgørelse svarende til hans grundløn og familietillæg for to dage for hver måned, han har gjort tjeneste.
Artikel 97
1. Efter gennemførelse af en disciplinærordning, jf. afsnit V til denne vedtægt, kan ansættelsesforholdet opsiges af disciplinære grunde uden varsel, hvis den midlertidigt ansatte, forsætligt eller uagtsomt, groft har tilsidesat sine pligter. Den begrundede afgørelse træffes af AACC, efter at den pågældende midlertidigt ansatte har haft lejlighed til at fremsætte sit forsvar.
Inden ansættelsesforholdet opsiges, kan den midlertidigt ansatte suspenderes på de betingelser, der er fastsat i artikel 160 i denne vedtægt.
2. Hvis ansættelsesforholdet opsiges i henhold til stk. 1, kan AACC bestemme:
a)
at udtrædelsespengene i henhold til artikel 85 begrænses til tilbagebetaling af det i artikel 88 fastsatte bidrag med renter på 3,5 % pro anno
b)
at den pågældende helt eller delvis fratages retten til bosættelsespenge efter fratræden i henhold til artikel 63, stk. 2.
Artikel 98
1. En midlertidigt ansat skal opsiges uden varsel af agenturet, hvis AACC konstaterer:
a)
at den pågældende forsætligt ved ansættelsen har afgivet urigtige oplysninger om sine faglige kvalifikationer og erhvervserfaring eller om sine forudsætninger for at opfylde de i artikel 36, stk. 2, omhandlede forhold, og
b)
at disse urigtige oplysninger har været afgørende for den pågældendes ansættelse.
2. I så fald giver AACC den pågældende midlertidigt ansatte meddelelse om opsigelsen, efter at denne er blevet hørt, samt efter gennemførelsen af en disciplinærsag efter proceduren i afsnit V.
Inden ansættelsesforholdet opsiges, kan den midlertidigt ansatte suspenderes på de betingelser, der er fastsat i artikel 160.
Bestemmelserne i artikel 97, stk. 2, finder anvendelse.
Artikel 99
Uafhængigt af de i artikel 97 og 98 fastsatte bestemmelser kan der pålægges den midlertidigt ansatte eller den tidligere midlertidigt ansatte, der forsætligt eller uagtsomt har tilsidesat sine pligter i henhold til denne vedtægt, en disciplinær sanktion på de betingelser, der er nævnt i afsnit V.
AFSNIT III
KONTRAKTANSATTE
KAPITEL 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 100
Ved »kontraktansat« forstås i denne vedtægt den, der uden at blive ansat i en af stillingerne i den stillingsfortegnelse, der er bilag til agenturets budget, ansættes for at arbejde på del- eller heltidsbasis.
Artikel 101
1. Kontraktansatte aflønnes over den bevilling, der med henblik herpå er oprettet i agenturets budget.
2. Styringskomiteen vedtager efter behov de nærmere gennemførelsesbestemmelser for anvendelsen af kontraktansatte inden for rammerne af fælles aktion 2004/551/FUSP.
3. Agenturet udarbejder årlige vejledende overslag over anvendelsen af kontraktansatte inden for hver ansættelsesgruppe i forbindelse med budgetproceduren.
Artikel 102
1. Kontraktansatte inddeles i fire ansættelsesgrupper svarende til de arbejdsopgaver, de skal udføre. Hver ansættelsesgruppe er underopdelt i lønklasser og løntrin.
2. Sammenhængen mellem arbejdsopgaverne og ansættelsesgrupperne fremgår af følgende oversigt:
Ansættelses-gruppe
Lønklasse
Arbejdsopgaver
IV
13-18
Administrations- og rådgivningsopgaver samt sproglige og tilsvarende tekniske opgaver, som udføres under tilsyn af midlertidigt ansatte
III
8-12
Ekspeditions-, redaktions- og revisionsopgaver samt tilsvarende tekniske opgaver, som udføres under tilsyn af midlertidigt ansatte
II
4-7
Kontor-, sekretariats- og forvaltningsopgaver samt tilsvarende opgaver, som udføres under tilsyn af midlertidigt ansatte
I
1-3
Manuelt arbejde og administrative støttefunktioner, som udføres under tilsyn af midlertidigt ansatte
3. På grundlag af denne oversigt fastlægger agenturet kompetenceområderne for hver enkelt type af arbejdsopgaver.
4. Artikel 6 finder tilsvarende anvendelse.
KAPITEL 2
Rettigheder og pligter
Artikel 103
Artikel 10-34 finder tilsvarende anvendelse.
KAPITEL 3
Ansættelsesvilkår
Artikel 104
1. Kontraktansatte udvælges på et så bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i de deltagende medlemsstater uden hensyn til race eller etnisk tilhørsforhold, politisk, filosofisk eller religiøs overbevisning, alder eller handicap, køn eller seksuel orientering og uafhængigt af civilstand eller familiemæssige forhold.
2. Ansættelse som kontraktansat forudsætter mindst:
a)
i ansættelsesgruppe I: pligtig skolegang afsluttet med tilfredsstillende resultat
b)
i ansættelsesgruppe II og III:
i)
bevis for afsluttet videregående uddannelse, eller
ii)
bevis for uddannelse på gymnasialt niveau, der giver adgang til videregående uddannelse, samt mindst tre års relevant erhvervserfaring, eller
iii)
erhvervsuddannelse eller erhvervserfaring på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse
c)
i ansættelsesgruppe IV:
i)
et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier af mindst tre års varighed med bevis for afsluttet uddannelse, eller
ii)
erhvervsuddannelse på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse.
3. Som kontraktansat kan kun ansættes en person, der:
a)
er statsborger i en af de medlemsstater, der deltager i agenturet, og han ikke er frataget sine borgerlige rettigheder
b)
har opfyldt sine forpligtelser i henhold til de for ham gældende love om værnepligt
c)
opfylder de vandelskrav, der stilles for at udføre de pågældende opgaver
d)
opfylder de for hans arbejde nødvendige fysiske krav, og
e)
forelægger bevis for indgående kendskab til et af Den Europæiske Unions sprog og tilfredsstillende kendskab til et andet af disse sprog i det omfang, det er nødvendigt for udførelsen af hans hverv.
4. Hvis ansættelsesforholdet ikke skal vare mere end tre måneder, kan AACC i forbindelse med den første kontrakt undlade at kræve bevis af den pågældende for, at de betingelser, der er fastsat i litra a), b) og c) i stk. 2 og 3 er opfyldt.
5. Styringskomitéen vedtager efter behov nærmere gennemførelsesbestemmelser for ansættelsesprocedurerne for kontraktansatte inden for rammerne af fælles aktion 2004/551/FUSP.
Artikel 105
Inden ansættelsen underkastes den kontraktansatte en lægeundersøgelse af en af agenturet godkendt læge, for at agenturet kan få sikkerhed for, at ansøgeren opfylder betingelserne i artikel 104, stk. 3, litra d).
Artikel 37 finder tilsvarende anvendelse.
Artikel 106
1. For kontraktansatte, hvis kontrakt er på mindst et år, indledes ansættelsesforholdet i ansættelsesgruppe I med en prøvetid på seks måneder og i de øvrige ansættelsesgrupper med en prøvetid på ni måneder.
2. Hvis en kontraktansat i løbet af sin prøvetid som følge af sygdom eller ulykke forhindres i at udføre sit arbejde i mindst en måned, kan den myndighed, der har beføjelse til at indgå kontrakter, forlænge prøvetiden med et tilsvarende tidsrum.
3. Senest en måned før udløbet af den kontraktansattes prøvetid skal der afgives en udtalelse om hans egnethed til varetagelse af de med hans stilling forbundne opgaver samt om hans tjenstlige indsats og adfærd. Denne udtalelse meddeles den pågældende, som skriftligt kan fremsætte sine bemærkninger. Hvis den kontraktansatte ikke har udvist tilfredsstillende faglige kvalifikationer til at fortsætte i stillingen, afskediges han. AACC kan dog undtagelsesvis forlænge prøvetiden med højst seks måneder, eventuelt med overflyttelse af den kontraktansatte til en anden tjenestegren.
4. Viser en kontraktansat på prøve sig klart uegnet, kan der udfærdiges en udtalelse på et hvilket som helst tidspunkt under prøvetiden. Denne udtalelse meddeles den pågældende, som skriftligt kan fremsætte sine bemærkninger. På grundlag af udtalelsen kan AACC træffe beslutning om med en måneds varsel at afskedige den kontraktansatte inden prøvetidens udløb.
5. En afskediget kontraktansat på prøve har ret til en godtgørelse svarende til en tredjedel af hans grundløn for hver måned i prøvetiden, hvor han har gjort tjeneste.
Artikel 107
Ansættelseskontrakten for kontraktansatte kan indgås for en periode på mellem mindst tre måneder og højst fire år. Kontrakten kan kun forlænges én gang for en periode på ikke over fem år. Den første kontrakt og den første forlængede kontrakt skal indgås for mindst seks måneder i ansættelsesgruppe I og mindst ni måneder i de øvrige ansættelsesgrupper.
Artikel 108
1. Kontraktansatte ansættes kun:
i)
i lønklasse 13, 14 eller 16, for så vidt angår ansættelsesgruppe IV
ii)
i lønklasse 8, 9 eller 10, for så vidt angår ansættelsesgruppe III
iii)
i lønklasse 4 eller 5, for så vidt angår ansættelsesgruppe II
iv)
i lønklasse 1, for så vidt angår ansættelsesgruppe I.
Ved indplaceringen af en sådan kontraktansat i den enkelte ansættelsesgruppe tages der hensyn til den pågældendes kvalifikationer og erhvervserfaring. Med henblik på agenturets særlige behov kan der også tages hensyn til gældende arbejdsmarkedsmæssige forhold i Den Europæiske Union. Ved ansættelsen indplaceres en sådan kontraktansat på første løntrin.
2. Såfremt en kontraktansat overgår til en anden stilling inden for en ansættelsesgruppe, kan han ikke indplaceres i en lønklasse eller på et løntrin, der er lavere end i den foregående stilling.
Såfremt en sådan kontraktansat skifter til en højere ansættelsesgruppe, indplaceres han i en lønklasse og på et løntrin, der giver ham mindst samme løn som i henhold til den foregående kontrakt.
Artikel 109
1. De i artikel 40, første afsnit, fastsatte bestemmelser vedrørende udtalelser finder tilsvarende anvendelse på kontraktansatte, hvis disse er ansat for en periode på mindst ét år.
2. En kontraktansat med en anciennitet på to år på et løntrin inden for sin lønklasse rykker automatisk op på det følgende løntrin inden for sin lønklasse.
3. For kontraktansatte sker indplacering i en højere lønklasse i samme ansættelsesgruppe efter afgørelse truffet af agenturet. Det medfører, at den kontraktansatte indplaceres på første løntrin i den højere lønklasse. En sådan forfremmelse sker udelukkende på grundlag af en udvælgelse blandt de kontraktansatte, der har kontrakt for en periode på mindst tre år, og som har en anciennitet på mindst to år i deres lønklasse; udvælgelsen sker blandt de kontraktansatte, der kan komme i betragtning med henblik på indplacering i en højere lønklasse efter sammenligning af deres fortjenester og de afgivne udtalelser om dem. Ved sammenligningen af fortjenester tager AACC især hensyn til udtalelserne om de kontraktansatte, brugen af andre sprog i udøvelsen af deres hverv end det sprog, som de har godtgjort, at de har indgående kendskab til, jf. artikel 104, stk. 3, litra e), og, efter omstændighederne, hvor stort ansvar de har.
4. En kontraktansat kan kun oprykkes i en højere ansættelsesgruppe efter deltagelse i en almindelig udvælgelsesprocedure.
KAPITEL 4
Arbejdsvilkår
Artikel 110
Artikel 41-57 finder tilsvarende anvendelse.
KAPITEL 5
Vederlag og godtgørelse af udgifter
Artikel 111
Artikel 58-66 finder tilsvarende anvendelse med forbehold af de i artikel 112 og 113 omhandlede ændringer.
Artikel 112
Grundlønnen fastsættes efter samme skala som skalaen i artikel 93 i EF's AØAF.
Artikel 113
Uanset artikel 63, stk. 3, kan de i samme artikel i stk. 1 omhandlede bosættelsespenge samt de i stk. 2 i samme artikel omhandlede bosættelsespenge efter fratræden ikke være mindre end:
-
734,76 EUR for en kontraktansat, der har ret til husstandstillæg, og
-
435,62 EUR for en kontraktansat, der ikke har ret til husstandstillæg.
KAPITEL 6
Afdeling A
Social sikring
Artikel 114
Artikel 67-69 finder tilsvarende anvendelse. En kontraktansat, som har været i agenturets tjeneste, indtil han er fyldt 63 år, er dog ikke omfattet af artikel 67, stk. 4 og 5, medmindre han har været kontraktansat i mere end tre år.
Artikel 115
1. En tidligere kontraktansat, som efter at være ophørt med at arbejde i agenturet er uden beskæftigelse, kan:
a)
såfremt han ikke er berettiget til en af agenturet betalt invaliditetsydelse
b)
såfremt hans udtræden af tjenesten ikke skyldes afskedigelse efter ansøgning eller opsigelse af kontrakten af disciplinære årsager
c)
såfremt han har gjort tjeneste i mindst seks måneder, og
d)
såfremt han er bosat i en af EU's medlemsstater,
få udbetalt en månedlig arbejdsløshedsunderstøttelse på nedenstående betingelser.
Såfremt den pågældende har ret til arbejdsløshedsunderstøttelse i henhold til en national ordning, har han pligt til at meddele dette til agenturet. I så fald skal den pågældende understøttelse fratrækkes den, der udbetales i henhold til stk. 3.
2. Arbejdsløshedsunderstøttelsen er betinget af, at den tidligere kontraktansatte:
a)
har meldt sig som arbejdssøgende på arbejdsformidlingen i den EU-medlemsstat, hvor han har taget bopæl
b)
opfylder de forpligtelser, der er fastsat i den EU-medlemsstats lovgivning for personer, der modtager arbejdsløshedsunderstøttelse i henhold til denne lovgivning
c)
hver måned til agenturet fremsender en attest, som er udstedt af det pågældende lands kompetente myndighed, og hvori det oplyses, om han har opfyldt de i litra a) og b) nævnte forpligtelser.
I tilfælde af sygdom, ulykke, fødsel, invaliditet eller forhold, der er anerkendt som sidestillet hermed, eller i tilfælde, hvor den nationale kompetente myndighed har dispenseret fra opfyldelsen af disse forpligtelser, kan agenturet påbegynde eller fortsætte udbetaling af understøttelse, selv om de i litra b) omhandlede nationale forpligtelser ikke er opfyldt.
Styringskomitéen fastsætter de nødvendige bestemmelser for gennemførelsen af denne artikel.
3. Arbejdsløshedsunderstøttelsen fastsættes i forhold til den grundløn, som den tidligere kontraktansatte oppebar ved tjenestens ophør. Arbejdsløshedsunderstøttelsen fastsættes til:
a)
60 % af grundlønnen i en første periode på 12 måneder
b)
45 % af grundlønnen fra 13. til 24. måned
c)
30 % af grundlønnen fra 25. til 36. måned.
De således fastsatte beløb kan ikke være mindre end 878,64 EUR eller større end 1 757,28 EUR, idet det i de første seks måneder dog er den nedre grænse finder anvendelse, mens den øvre grænse ikke finder anvendelse. Disse beløb tilpasses på samme måde som løntabellen i EF-vedtægtens artikel 66 efter de samme regler som dem, der er fastsat i dens artikel 65.
4. Arbejdsløshedsunderstøttelsen udbetales til den tidligere kontraktansatte i en periode på højst 36 måneder fra datoen for tjenestens ophør, dog højst i en periode svarende til en tredjedel af den tid, den pågældende har gjort tjeneste. Såfremt den tidligere kontraktansatte inden for denne periode ophører med at opfylde de i stk. 1 og 2 anførte betingelser, suspenderes udbetalingen af understøttelsen. Understøttelsen udbetales på ny, såfremt den tidligere kontraktansatte inden udløbet af perioden igen opfylder de nævnte betingelser uden at have erhvervet ret til en national arbejdsløshedsunderstøttelse.
5. En tidligere kontraktansat, som er berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse, har ret til familietillæg efter de samme regler som dem, der er fastsat i EF-vedtægtens artikel 67. Husstandstillægget beregnes på grundlag af arbejdsløshedsunderstøttelsen på de i denne vedtægts bilag V, artikel 1, fastsatte betingelser.
Den pågældende har pligt til at give meddelelse om andre ydelser af samme art, som han selv eller hans ægtefælle modtager andetsteds fra; disse ydelser trækkes fra de ydelser, der udbetales i henhold til denne artikel.
En tidligere kontraktansat, som er berettiget til arbejdsløshedsunderstøttelse, har på de i artikel 67 fastsatte betingelser, som finder tilsvarende anvendelse, ret til sygesikring uden at betale bidrag.
6. Arbejdsløshedsunderstøttelse og familietillæg udbetales i euro fra den særlige arbejdsløshedskasse. Der anvendes ingen justeringskoefficient.
7. En tredjedel af bidraget til arbejdsløshedsforsikringen betales af den kontraktansatte selv. Bidraget fastsættes til 0,81 % af den pågældendes grundløn efter et fast fradrag på 798,77 EUR, men uanset de i artikel 64 i EF-vedtægten fastsatte justeringskoefficienter. Bidraget fratrækkes hver måned den pågældendes løn og indbetales tillige med de øvrige to tredjedele, der betales af agenturet, til den særlige arbejdsløshedskasse, der er oprettet i henhold til artikel 28a i EF's AØAF. Bidragssatsen gennemgås og tilpasses om nødvendigt af agenturet, efter en periode på seks år, i lyset af arbejdsløshedsrisikoen for agenturets kontraktansatte.
8. Den arbejdsløshedsunderstøttelse, som udbetales til en tidligere kontraktansat, der er uden beskæftigelse, er underlagt samme regler som dem, der er omfattet af forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 260/68.
9. De kompetente nationale myndigheder på beskæftigelses- og arbejdsløshedsområdet sikrer inden for rammerne af deres nationale lovgivning sammen med agenturet et effektivt samarbejde med henblik på korrekt anvendelse af denne artikel.
10. Gennemførelsesbestemmelserne, som vedtages på grundlag af artikel 70, stk. 10, gælder for denne artikel, dog med forbehold af bestemmelserne i stk. 2, tredje afsnit, i nærværende artikel.
Artikel 116
Artikel 71 og 72 finder tilsvarende anvendelse.
Artikel 117
Der kan ydes gaver, lån og forskud til den kontraktansatte, så længe hans kontrakt løber, samt efter dennes udløb, hvis han er uarbejdsdygtig som følge af en alvorlig, langvarig sygdom, af et handicap eller af en ulykke, der er pådraget i ansættelsesperioden, og hvis han dokumenterer, at han ikke er dækket af en anden social sikringsordning.
Afdeling B
Sikring i tilfælde af invaliditet og død
Artikel 118
En kontraktansat er i sin ansættelsesperiode dækket mod døds- og invaliditetsrisiko på nedennævnte betingelser.
Ydelser og rettigheder, der er fastsat i denne afdeling, suspenderes, hvis den kontraktansattes vederlag i forbindelse med ansættelsen suspenderes i henhold til bestemmelserne i denne vedtægt.
Artikel 119
Såfremt det ved lægeundersøgelsen forud for ansættelsen er konstateret, at den kontraktansatte lider af en sygdom eller invaliditet, kan AACC bestemme, at de garantier, der er fastsat i tilfælde af invaliditet eller død, først får virkning for ham fem år efter hans tiltræden i agenturet, hvis det drejer sig om følger og eftervirkninger af denne sygdom eller invaliditet.
Den kontraktansatte kan indbringe denne beslutning for det i denne vedtægts artikel 75 nævnte invaliditetsudvalg.
Artikel 120
1. Såfremt en kontraktansat rammes af invaliditet, som anses for fuldstændig, og derfor må udtræde af agenturets tjeneste, modtager han, så længe han er uarbejdsdygtig, en invaliditetsydelse, der fastsættes som nedenfor.
Hvis en kontraktansat, som modtager en invaliditetsydelse, fylder 65 år, finder de almindelige regler vedrørende udtrædelsespenge anvendelse. Udtrædelsespengene fastsættes på grundlag af lønnen for den lønklasse og det løntrin, som den kontraktansatte var indplaceret i på tidspunktet for hans overgang til invaliditetsydelse.
2. Invaliditetsydelsen fastsættes til 70 % af den kontraktansattes sidste grundløn. Ydelsen kan dog ikke være mindre end den månedlige grundløn for en kontraktansat i ansættelsesgruppe I, lønklasse 1, løntrin 1. Invaliditetsydelsen er betinget af, at der indbetales bidrag til pensionsordningen beregnet på grundlag af ydelsen.
3. Hvis den kontraktansattes invaliditet skyldes en ulykke under eller i forbindelse med udøvelsen af tjenesten, en erhvervssygdom eller en opofrende handling i almenhedens interesse eller, at den ansatte har sat sit liv på spil for at redde menneskeliv, kan invaliditetsydelsen ikke være mindre end 120 % af den månedlige grundløn for en kontraktansat i ansættelsesgruppe I, lønklasse 1, løntrin 1. Desuden betales bidragene til pensionsordningen i dette tilfælde af den tidligere arbejdsgiver.
4. Hvis invaliditeten med forsæt er fremkaldt af den kontraktansatte, kan AACC bestemme, at den ansatte kun får de i artikel 128 nævnte udtrædelsespenge.
5. En person, der er berettiget til invaliditetsydelse, har også ret til de familietillæg, der beregnes i henhold til artikel 59, stk. 3, i overensstemmelse med bilag V; husstandstillægget beregnes på grundlag af den pågældendes invaliditetsydelse.
Artikel 121
1. Invaliditetsgraden fastsættes af Invaliditetsudvalget, jf. artikel 75.
2. Retten til invaliditetsydelsen opstår dagen efter, at den kontraktansattes ansættelsesforhold bringes til ophør i henhold til artikel 95 og 96, der finder tilsvarende anvendelse.
3. Agenturet kan regelmæssigt lade den, der modtager en invaliditetsydelse, underkaste en undersøgelse for at sikre sig, at den pågældende stadig opfylder betingelserne for at modtage denne ydelse. Såfremt Invaliditetsudvalget konstaterer, at disse betingelser ikke længere er opfyldt, genoptager den kontraktansatte sin tjeneste i agenturet, medmindre kontrakten er udløbet.
Hvis den pågældende imidlertid ikke kan genansættes i agenturet, kan hans kontrakt opsiges mod udbetaling af en godtgørelse svarende til den løn, som han ville have modtaget i henhold til sin opsigelsesfrist, og i givet fald mod udbetaling af den godtgørelse, der i henhold til artikel 95 betales ved opsigelse af kontrakten. Artikel 128 finder ligeledes anvendelse.
Artikel 122
1. I tilfælde af en kontraktansats død har de ydelsesberettigede pårørende som defineret efter de samme regler som i bilag VI, kapitel 3, ret til en efterladtepension i overensstemmelse med artikel 123-126.
2. Såfremt en tidligere kontraktansat, der har modtaget en invaliditetsydelse, afgår ved døden, har de ydelsesberettigede pårørende som defineret i kapitel 3 i bilag VI ret til en efterladtepension på de i nævnte bilag fastsatte betingelser.
3. Såfremt en kontraktansat eller en tidligere kontraktansat, der modtager en invaliditetsydelse, har været forsvundet i mere end et år, beregnes de foreløbige pensionsydelser til den forsvundnes ægtefælle og personer, som den forsvundne anses at have forsørgerpligt over for, efter de samme regler som reglerne i EF-vedtægtens bilag VIII, kapitel 5 og 6.
Artikel 123
Retten til efterladtepension opstår på den første dag i den måned, der følger efter den måned, i hvilken den ansatte er død, eller i givet fald på den første dag i den måned, der følger efter den periode, i hvilken den efterladte ægtefælle, de børn eller andre personer, den afdøde havde forsørgerpligt over for, har modtaget hans vederlag i henhold til artikel 59, stk. 8.
Artikel 124
En kontraktansats efterladte ægtefælle er berettiget til efterladtepension i henhold til bilag VI, kapitel 3. Pensionen kan ikke være mindre end 35 % af den kontraktansattes seneste månedlige grundløn eller mindre end den månedlige grundløn for en kontraktansat, der gør tjeneste i ansættelsesgruppe I, lønklasse 1, løntrin 1.
Den, der modtager efterladtepension, har på de betingelser, der er fastsat i bilag V, krav på familietillæg i henhold til artikel 59, stk. 3. Børnetilskuddet udgør dog det dobbelte af det tilskud, der er fastsat i artikel 59, stk. 3, litra b).
Artikel 125
1. Dør en kontraktansat eller en tidligere kontraktansat, der oppebærer invaliditetsydelse, uden at efterlade en ægtefælle, der er berettiget til efterladtepension, har de børn, som den pågældende havde forsørgerpligt over for, ret til børnepension på de i artikel 81 fastsatte betingelser, som finder tilsvarende anvendelse.
2. Børn, der opfylder samme betingelser, har samme rettigheder, hvis en ægtefælle, der modtager efterladtepension, dør eller indgår nyt ægteskab.
3. Dør en kontraktansat eller en tidligere kontraktansat, der modtager invaliditetsydelse, uden at de betingelser, der er fastsat i stk. 1, er opfyldt, finder bestemmelserne i artikel 81, stk. 3, tilsvarende anvendelse.
4. For personer, der sidestilles med et forsørgelsesberettiget barn som omhandlet i bilag V, artikel 2, stk. 4, kan børnepensionen ikke være større end et beløb svarende til det dobbelte af børnetilskuddet. Retten til pensionen bortfalder dog, hvis en tredjepart i henhold til gældende national lovgivning har underholdspligt.
5. I tilfælde af adoption kan de biologiske forældres afgang ved døden ikke give ret til børnepension, idet adoptivforældrene er trådt i de biologiske forældres sted.
6. Et forsørgelsesberettiget barn har krav på uddannelsestillæg på de betingelser, der er fastsat i bilag V, artikel 3.
Artikel 126
I tilfælde af skilsmisse eller hvis der findes flere grupper af efterladte, der er berettigede til efterladtepension, fordeles denne i henhold til de retningslinjer, der er fastsat i bilag VI, kapitel 3.
Artikel 127
Artikel 83 og 84 finder tilsvarende anvendelse.
Afdeling C
Udtrædelsespenge
Artikel 128
Ved udtræden af tjenesten er en kontraktansat berettiget til udbetaling af udtrædelsespenge eller overførsel af den aktuarmæssige modværdi af sine pensionsrettigheder på de betingelser, der er fastsat i bilag VI, artikel 1.
Artikel 129
1. Hvis en kontraktansat har gjort brug af den mulighed, der er omhandlet i artikel 131, nedsættes den kontraktansattes ret til udtrædelsespenge forholdsvis for en periode svarende til de indbetalte beløb.
2. Bestemmelsen i ovenstående stykke finder ikke anvendelse på en kontraktansat, der inden tre måneder, efter at han er blevet omfattet af denne vedtægt, har ansøgt om at måtte tilbagebetale disse beløb med renter på 3,5 % p.a.; denne rentesats kan ændres efter proceduren i artikel 87.
Afdeling D
Finansiering af ordningen vedrørende dækning ved invaliditet og dødsfald samt af pensionsordningen
Artikel 130
EF-vedtægtens artikel 88 og 89 finder tilsvarende anvendelse.
Artikel 131
En kontraktansat kan på betingelser, som skal fastsættes af agenturet, anmode dette om at foretage de indbetalinger, som han måtte være nødsaget til at foretage for at stifte eller opretholde pensionsrettigheder, arbejdsløshedsforsikring, invaliditetsforsikring, livsforsikring og sygeforsikring i det land, hvor han senest har været dækket af sådanne ordninger. Agenturet kan også beslutte at foretage de indbetalinger, som en kontraktansat måtte være nødsaget til at foretage for at stifte eller opretholde pensionsrettigheder i sit hjemland, uden at der foreligger en anmodning herom fra den pågældende kontraktansatte. Agenturet skal i sådanne tilfælde på behørig vis begrunde sin beslutning. Den kontraktansatte kan i den periode, hvor han foretager disse indbetalinger, ikke nyde godt af agenturets sygesikringsordning. Den kontraktansatte er i nævnte periode heller ikke dækket af agenturets livsforsikrings- og invaliditetsordninger og optjener ikke rettigheder under agenturets arbejdsløsheds- og pensionsordninger.
Den periode, hvor der faktisk foretages sådanne indbetalinger, kan for en kontraktansat ikke overstige seks måneder. Agenturet kan dog beslutte at udvide denne periode til et år. Betalingerne afholdes over agenturets budget. Betalingerne med henblik på at stifte eller opretholde pensionsrettigheder kan ikke overstige et beløb svarende til det dobbelte af den sats, der er fastsat i artikel 89.
Afdeling E
Behandling og afgørelse af erstatningskrav fra kontraktansatte
Artikel 132
Invalide- eller efterladtepensionsordningerne findes i bilag VI, artikel 19-23.
Afdeling F
Udbetaling af pensionsydelser
Artikel 133
1. Artikel 83 og 84 finder tilsvarende anvendelse, og det samme gælder bilag VI, artikel 29.
2. Ethvert beløb, som en kontraktansat skylder agenturet i henhold til denne pensionsordning på det tidspunkt, hvor den pågældende opnår ret til ydelserne, indeholdes i de ydelser, som tilkommer den ansatte eller de ydelsesberettigede pårørende. Denne indeholdelse kan fordeles over flere måneder.
Afdeling G
Agenturets indtræden i rettigheder
Artikel 134
Artikel 93 finder tilsvarende anvendelse på agenturets indtræden i rettigheder.
KAPITEL 7
Tilbagesøgning af fejlagtigt udbetalte beløb
Artikel 135
Artikel 94 om tilbagesøgning af fejlagtigt udbetalte beløb finder tilsvarende anvendelse.
KAPITEL 8
Ansættelsesforholdets ophør
Artikel 136
Artikel 95-99 finder tilsvarende anvendelse på kontraktansatte.
Hvis der indledes disciplinær forfølgning af en kontraktansat, skal det disciplinærråd, der henvises til i artikel 142, suppleres med to medlemmer i samme ansættelsesgruppe og samme lønklasse som den pågældende kontraktansatte. Disse to supplerende medlemmer skal udnævnes ved en ad hoc-procedure, som fastsættes efter aftale mellem AACC og Personaleudvalget.
AFSNIT IV
PERSONALEREPRÆSENTANTER
Artikel 137
1. Der nedsættes et personaleudvalg efter nærmere bestemmelser, der fastsættes af styringskomitéen.
2. Personaleudvalget repræsenterer personalets interesser over for agenturet og opretholder løbende kontakt mellem agenturet og personalet. Det bidrager til, at tjenesten kan fungere gnidningsløst ved at formidle personalets synspunkter.
Det underretter agenturets kompetente organer om generelle problemer vedrørende fortolkning og anvendelse af denne vedtægt. Det kan høres om alle problemer af denne art.
Personaleudvalget forelægger agenturets kompetente organer forslag vedrørende tjenestens tilrettelæggelse og drift samt forslag til forbedring af personalets arbejdsforhold eller generelle livsbetingelser.
Personaleudvalget tager del i forvaltningen og kontrollen med sociale velfærdsorganer, der er oprettet af agenturet i personalets interesse. Det kan med agenturets samtykke oprette sådanne velfærdstjenester.
AFSNIT V
DISCIPLINÆR FORFØLGNING
Afdeling A
Almindelige bestemmelser
Artikel 138
1. En midlertidigt ansat eller tidligere ansat, der forsætligt eller uagtsomt tilsidesætter sine pligter i henhold til denne vedtægt, kan pålægges en disciplinær sanktion.
2. Hvis AACC gøres bekendt med beviselementer, der lader formode, at pligter er blevet tilsidesat som omhandlet i stk. 1, kan den indlede en administrativ undersøgelse med henblik på at konstatere, om der har været tale om en sådan tilsidesættelse.
Artikel 139
1. Når en intern undersøgelse viser, at en ansat eller en tidligere ansat i en institution muligvis er personligt impliceret, underrettes den pågældende hurtigt herom, såfremt dette ikke er til skade for undersøgelsesforløbet. Under alle omstændigheder kan der ikke drages konklusioner vedrørende en navngiven ansat efter undersøgelsens færdiggørelse, uden at den pågældende har fået lejlighed til at udtale sig om alle de kendsgerninger, der vedrører ham. I konklusionerne skal der henvises til disse bemærkninger.
2. I de tilfælde, hvor det af hensyn til undersøgelsen er nødvendigt med en ubetinget hemmeligholdelse, og det er nødvendigt at foretage en efterforskning, der hører under en national retslig myndighed, kan forpligtelsen til at opfordre den ansatte til at udtale sig udskydes efter aftale med AACC. I så tilfælde kan der ikke indledes en disciplinær forfølgning, før den ansatte har fået mulighed for at udtale sig.
3. Hvis der efter den interne undersøgelse ikke kan rettes nogen anklage mod den ansatte, som beskyldningerne vedrører, afsluttes den pågældende undersøgelse, og sagen henlægges efter beslutning truffet af agenturets daglige leder, der skriftligt underretter den pågældende ansatte herom. Den ansatte kan anmode om, at den beslutning optages i hans personlige akt.
4. AACC underretter den pågældende, når undersøgelsen er afsluttet, og tilsender ham konklusionen af undersøgelsesrapporten og efter anmodning alle de dokumenter, der har direkte forbindelse til de påstande, der er blevet rettet mod ham, dog med forbehold af hensynet til beskyttelsen af tredjeparters legitime interesser.
Artikel 140
På grundlag af undersøgelsesrapporten kan AACC efter at have tilstillet den pågældende ansatte alle sagens akter og efter at have hørt denne:
a)
beslutte, at anklagen mod den ansatte er grundløs; den ansatte underrettes skriftligt herom, eller
b)
selv i tilfælde af tilsidesættelse eller tilsyneladende tilsidesættelse af pligter beslutte ikke at pålægge en sanktion, og i givet fald give den ansatte en advarsel, eller
c)
i tilfælde af tilsidesættelse af de pligter, der påhviler den ansatte i henhold til artikel 138:
i)
beslutte at indlede den i afdeling D i dette afsnit omhandlede disciplinære forfølgning, eller
ii)
beslutte at indlede en disciplinærsag i Disciplinærrådet.
Artikel 141
En ansat, der af objektive årsager ikke kan høres i henhold til bestemmelserne i dette afsnit, kan anmodes om at fremsætte sine bemærkninger skriftligt eller lade sig repræsentere af en person efter eget valg.
Afdeling B
Disciplinærrådet
Artikel 142
1. Der indføres et disciplinærråd i agenturet. Mindst et medlem af Disciplinærrådet, som kan være dets formand, vælges blandt personalet i Rådet for Den Europæiske Union.
2. Disciplinærrådet består af en formand og fire permanente medlemmer, der kan erstattes af suppleanter, heraf mindst én fra samme ansættelsesgruppe som den ansatte, mod hvem der er rejst disciplinærsag.
Artikel 143
1. AACC og Personaleudvalget som omhandlet i artikel 137 udpeger samtidig hver to permanente medlemmer og to suppleanter.
2. Formanden og formandens suppleant udpeges af AACC.
3. Formanden, medlemmerne og suppleanterne udpeges for en periode på tre år. Agenturet kan dog fastsætte en kortere periode for medlemmerne og suppleanterne, dog mindst et år.
4. I løbet af de fem dage, der følger efter Disciplinærrådets konstituering, kan den berørte ansatte afvise et af Disciplinærrådets medlemmer. Agenturet kan også afvise et af Disciplinærrådets medlemmer.
Inden for samme frist kan Disciplinærrådets medlemmer gøre berettigede fritagelsesgrunde gældende, og de har pligt til at trække sig tilbage, hvis der består en interessekonflikt.
Artikel 144
Disciplinærrådet bistås af en sekretær, som udpeges af AACC.
Artikel 145
1. Disciplinærrådets formand og medlemmer udfører deres opgaver helt uafhængigt.
2. Disciplinærrådets arbejde er hemmeligt.
Afdeling C
Disciplinære sanktioner
Artikel 146
1. AACC kan pålægge en af følgende sanktioner:
a)
skriftlig advarsel
b)
irettesættelse
c)
suspension af avancement til et højere løntrin for en periode mellem en måned og 23 måneder
d)
indplacering på et lavere løntrin
e)
midlertidig degradering i en periode fra 15 dage til et år
f)
degradering i samme ansættelsesgruppe
g)
indplacering i en lavere ansættelsesgruppe med eller uden degradering
h)
afskedigelse, i givet fald med fradrag i invaliditetsydelsen i en bestemt periode, dog således at denne disciplinære sanktion ikke får virkninger for den ansattes ydelsesberettigede pårørende. I forbindelse med et sådant fradrag kan den tidligere ansattes indtægt dog ikke ligge under det eksistensminimum, der svarer til grundlønnen for en midlertidigt ansat i lønklasse 1, løntrin 1, i givet fald forhøjet med eventuelle familietillæg.
2. Hvis den ansatte modtager en invaliditetsydelse, kan AACC beslutte at fradrage et beløb i hans invaliditetsydelse i en bestemt periode, dog således at denne sanktion ikke får virkninger for den ansattes ydelsesberettigede pårørende. Den pågældende ansattes indtægt kan dog ikke ligge under det eksistensminimum, der svarer til grundlønnen for en midlertidigt ansat i lønklasse 1, løntrin 1, i givet fald forhøjet med familietillæg.
3. Der kan kun iværksættes én enkelt sanktion for én og samme fejl.
Artikel 147
Den disciplinære sanktion skal stå i forhold til, hvor alvorlig den begåede fejl har været. For at fastslå, hvor alvorlig fejlen er, og for at beslutte, hvilken sanktion der skal iværksættes, tages der især hensyn til:
a)
fejlens art og de omstændigheder, hvorunder den er begået
b)
omfanget af den skade, som den begåede fejl har påført agenturets integritet, omdømme eller interesser
c)
i hvor høj grad fejlen har været forsætlig eller udtryk for forsømmelse
d)
de grunde, den ansatte har haft til at begå fejlen
e)
den ansattes lønklasse og anciennitet
f)
graden af den ansattes personlige ansvar
g)
den ansattes arbejdsopgaver og ansvarsområder
h)
gentagelsestilfælde af den pågældende handling eller adfærd
i)
den ansattes adfærd under hele karrieren.
Afdeling D
Disciplinærsag, der ikke indbringes for Disciplinærrådet
Artikel 148
AACC kan uden at have indhentet udtalelse fra Disciplinærrådet træffe beslutning om en sanktion i form af en skriftlig advarsel eller en irettesættelse. Den pågældende ansatte skal høres, inden AACC tager sådanne skridt.
Afdeling E
Disciplinærsag for Disciplinærrådet
Artikel 149
1. Der rejses sag i Disciplinærrådet ved indgivelse af en indberetning fra AACC, i hvilken de forhold, der påklages, og eventuelt de omstændigheder, under hvilke de er begået, samt formildende eller skærpende omstændigheder klart angives.
2. Indberetningen sendes til den pågældende ansatte og til formanden for Disciplinærrådet, der gør medlemmerne af dette råd bekendt med den.
Artikel 150
1. Efter indgivelse af denne indberetning har den pågældende ansatte ret til at blive gjort bekendt med de akter, der vedrører ham, samt til at tage genparter af alle sagens akter, herunder dem, der vil kunne rense ham.
2. Til forberedelse af forsvaret har den pågældende ansatte en frist på mindst 15 dage fra tidspunktet for indgivelse af den indberetning, hvormed disciplinærsagen indledes.
3. Den pågældende ansatte kan bistås af en person efter eget valg.
Artikel 151
1. Hvis den pågældende ansatte i tilstedeværelse af Disciplinærrådets formand erkender sin fejl og uden forbehold accepterer den i artikel 148 i denne vedtægt omhandlede indberetning, kan AACC trække sagen tilbage fra Disciplinærrådet under overholdelse af princippet om et rimeligt forhold mellem fejlens art og den påtænkte sanktion. Såfremt sagen trækkes tilbage fra Disciplinærrådet, afgiver dettes formand udtalelse om den påtænkte sanktion.
2. Efter denne procedure kan AACC uanset artikel 148 anvende en af de sanktioner, der er omhandlet i artikel 146, stk. 1, litra a)-d).
3. Den pågældende ansatte underrettes, inden han indrømmer sin fejl, om de mulige følger af en sådan indrømmelse.
Artikel 152
Inden det første møde i Disciplinærrådet giver formanden et af medlemmerne til opgave at udfærdige en rapport om hele sagen og at informere de andre medlemmer af Disciplinærrådet herom.
Artikel 153
1. Disciplinærrådet hører den pågældende ansatte, som ved denne lejlighed kan fremsætte skriftlige eller mundtlige bemærkninger personligt eller gennem en repræsentant. Han kan indkalde vidner.
2. Agenturet repræsenteres i Disciplinærrådet af en af AACC hertil bemyndiget ansat, som har samme rettigheder som den berørte ansatte.
Artikel 154
1. Hvis de forhold, der lægges den ansatte til last, eller de omstændigheder, under hvilke disse er begået, efter Disciplinærrådets opfattelse ikke er tilstrækkeligt belyst, kan det iværksætte en kontradiktorisk undersøgelse.
2. Formanden eller et medlem af Disciplinærrådet gennemfører undersøgelsen på Disciplinærrådets vegne. Disciplinærrådet kan med henblik på undersøgelsen forlange at få udleveret alle dokumenter, der vedrører den verserende sag. Agenturet efterkommer enhver sådan anmodning inden for den frist, som Disciplinærrådet eventuelt fastsætter. Når der rettes anmodning til den ansatte, registreres ethvert afslag på at efterkomme anmodningen.
Artikel 155
På grundlag af de dokumenter, der er blevet forelagt for Disciplinærrådet, og under hensyn til eventuelle skriftlige eller mundtlige udtalelser samt til udfaldet af den undersøgelse, der måtte være foretaget, afgiver Disciplinærrådet med stemmeflerhed en begrundet udtalelse om substansen i de indberettede forhold og eventuelt om den sanktion, som det finder bør anvendes i anledning af de påklagede forhold. Udtalelsen underskrives af alle Disciplinærrådets medlemmer. Hvert medlem af Disciplinærrådet kan vedlægge udtalelsen en divergerende tilkendegivelse. Udtalelsen tilstilles AACC og den pågældende ansatte senest to måneder efter den dag, hvor AACC's indberetning blev modtaget, idet fristen dog afpasses efter, hvor kompliceret sagen er. Når undersøgelsen er foretaget på Disciplinærrådets initiativ, er fristen på fire måneder, idet den dog afpasses efter, hvor kompliceret sagen er.
Artikel 156
1. Formanden for Disciplinærrådet deltager kun i afstemninger, når der er tale om procedurespørgsmål eller i tilfælde af stemmelighed.
2. Formanden sørger for, at Disciplinærrådets afgørelser bliver fuldbyrdet, og gør alle medlemmer bekendt med samtlige oplysninger og dokumenter, der vedrører sagen.
Artikel 157
Sekretæren fører protokol over Disciplinærrådets møder. Vidnerne underskriver protokollen angående deres udsagn.
Artikel 158
1. Såfremt der ved en disciplinærsag pålægges den ansatte en af de i artikel 146 i denne vedtægt nævnte sanktioner, afholder den pågældende ansatte de omkostninger, der er udløst på hans initiativ under disciplinærsagen, herunder navnlig honorar til en person, der er valgt som bisidder eller til at bistå den ansatte ved hans forsvar.
2. AACC kan dog i ekstraordinære tilfælde træffe en anden afgørelse, når disse omkostninger udgør en urimelig belastning for den pågældende ansatte.
Artikel 159
1. Efter at have hørt den ansatte træffer AACC en beslutning i henhold til artikel 146 og 147 i denne vedtægt inden for en frist på to måneder efter modtagelsen af Disciplinærrådets udtalelse. Beslutningen skal være begrundet.
2. Hvis AACC beslutter at henlægge sagen uden nogen disciplinær sanktion, underretter den straks skriftligt den pågældende ansatte herom. Den pågældende ansatte kan anmode om, at denne beslutning lægges i hans personlige aktmappe.
Afdeling F
Suspension
Artikel 160
1. Når AACC fremsætter påstand om, at en ansat har begået en alvorlig tjenesteforseelse ved enten at have brudt sine tjenestepligter eller at have overtrådt almindelige retsregler, kan den på ethvert tidspunkt suspendere den indberettede i en nærmere bestemt eller ubestemt periode.
2. AACC træffer en sådan beslutning efter at have hørt den indberettede, medmindre der foreligger ekstraordinære omstændigheder.
Artikel 161
1. Beslutningen om den ansattes suspension skal præcisere, om den pågældende fortsat modtager hele sin løn, eller der skal fradrages et beløb, som fastsættes i samme beslutning. Det beløb, der udbetales til den ansatte, må i intet tilfælde være mindre end det eksistensminimum, der svarer til grundlønnen for en midlertidigt ansat i lønklasse 1, løntrin 1, i givet fald forhøjet med familietillæg.
2. Den suspenderede ansattes situation skal reguleres definitivt inden seks måneder fra den dato, hvor suspensionen har fået virkning. Hvis der ikke inden seks måneder er truffet nogen beslutning, modtager den pågældende igen hele sin løn, jf. dog stk. 3.
3. Fradraget kan opretholdes ud over de i stk. 2 nævnte seks måneder, såfremt der er rejst straffesag mod den pågældende ansatte for samme forhold, og han i forbindelse med straffesagen er fængslet. I så tilfælde modtager den ansatte først på ny hele sin løn, efter at den kompetente domstol har afsagt kendelse om løsladelse.
4. Hvis den pågældende ikke er idømt nogen sanktion eller kun har fået en skriftlig advarsel, en irettesættelse eller en midlertidig suspension af avancement til et højere løntrin, har han ret til at få tilbagebetalt alle fradrag, der i henhold til stk. 1 er foretaget i hans løn, og, såfremt der ikke er iværksat nogen sanktion, med tillæg af rente i henhold til den i artikel 87 fastsatte sats.
Afdeling G
Sideløbende straffesag
Artikel 162
Hvis der er rejst straffesag mod en ansat for samme forhold, er hans sag først definitivt afgjort, når domstolskendelsen ikke længere kan appelleres.
Afdeling H
Afsluttende bestemmelser
Artikel 163
Hvis den ansatte er pålagt en anden disciplinær sanktion end afskedigelse, kan han i tilfælde af en skriftlig advarsel eller en irettesættelse efter tre år og i tilfælde af andre sanktioner efter seks år indgive en anmodning om, at den pågældende sanktion ikke længere skal forefindes i de akter, der vedrører ham. AACC træffer afgørelse om, hvorvidt den pågældendes anmodning skal efterkommes.
Artikel 164
Såfremt nye forhold kan understøttes af gyldige beviser, kan AACC på eget initiativ eller efter anmodning fra den berørte ansatte genoptage en disciplinær forfølgning.
Artikel 165
Hvis der ikke opretholdes nogen anklage mod den pågældende ansatte i henhold til artikel 159, har denne efter anmodning ret til oprejsning ved hensigtsmæssig offentliggørelse af den afgørelse, som er truffet af AACC.
Artikel 166
Styringskomitéen vedtager de nærmere bestemmelser for gennemførelsen af disse procedurer.
AFSNIT VI
KLAGEADGANG
Artikel 167
1. Enhver, der er omfattet af denne vedtægt, kan anmode AACC om at træffe en beslutning vedrørende ham. AACC meddeler den pågældende sin begrundede beslutning senest fire måneder efter datoen for anmodningens forelæggelse. Hvis der ikke er afgivet svar inden fristens udløb, anses dette som en stiltiende afvisning, som kan gøres til genstand for en klage i henhold til stk. 2.
2. Enhver, der er omfattet af denne vedtægt, kan indbringe en klage for AACC, hvis der er truffet en afgørelse, der er til skade for klageren; det gælder såvel, når AACC har truffet en afgørelse, som når den har undladt at træffe en i denne vedtægt foreskrevet foranstaltning. Klagen skal indbringes inden for en frist på tre måneder. Fristen løber fra:
-
den dato, afgørelsen offentliggøres, hvis det drejer sig om en foranstaltning af generel karakter
-
den dato, afgørelsen meddeles den pågældende, og i alle tilfælde senest den dato, han får kendskab til den, hvis det drejer sig om en foranstaltning af individuel karakter. Hvis en afgørelse af individuel karakter også kan være til skade for tredjemand, løber fristen for tredjemand imidlertid fra den dato, vedkommende tredjemand har fået kendskab til afgørelsen, dog senest fra den dato, den offentliggøres
-
den dato, fristen for at afgive svar udløber, såfremt klagen vedrører en stiltiende afvisning som omhandlet i stk. 1.
AACC meddeler klageren sin begrundede beslutning senest fire måneder efter datoen for anmodningens forelæggelse. Er der ikke afgivet svar på klagen inden for denne frist, anses dette som en stiltiende afvisning, der kan gøres til genstand for en klage i henhold til artikel 169.
AFSNIT VII
KLAGEUDVALG
Artikel 168
1. Der nedsættes et klageudvalg med kompetence til at afgøre enhver tvist mellem agenturet og de personer, der er omfattet af denne vedtægt.
2. Klageudvalget består af fire dommere, der udnævnes for et tidsrum på seks år af Rådet for Den Europæiske Union blandt de af de deltagende medlemsstater indstillede kandidater efter høring af De Europæiske Fællesskabers Domstol. Til det første klageudvalg udnævnes dog to dommere for tre år og to dommere for seks år. Når Klageudvalget ikke er i stand til at træffe en flertalsafgørelse, er formandens stemme afgørende.
3. Dommerne vælger af deres midte for et tidsrum af tre år Klageudvalgets formand. Denne kan genvælges.
4. En delvis nybesættelse finder sted hvert tredje år. Afgående dommere kan genudnævnes.
5. Klageudvalgets dommere er uafhængige. De er ikke bundet af nogen anvisninger.
6. Dommerne må ikke varetage andre hverv i agenturet i mandatperioden.
7. Klageudvalget udnævner sin justitssekretær og træffer bestemmelse om hans stilling.
Artikel 169
1. En klage til Klageudvalget kan kun antages, hvis:
-
der forinden er indbragt en klage for AACC i henhold til artikel 167, stk. 2, inden for den deri fastsatte frist, og
-
klagen udtrykkeligt eller stiltiende er blevet afvist.
2. Klager i medfør af stk. 1 skal indgives inden for en frist på tre måneder. Fristen løber fra:
-
datoen for meddelelse af afgørelsen vedrørende klagen
-
datoen for udløbet af svarfristen, når klagen vedrører en stiltiende afvisning af en klage i henhold til artikel 167, stk. 2. Når der imidlertid på en stiltiende afvisning inden for klagefristen følger en udtrykkelig afvisning af en klage, løber klagefristen på ny.
3. Uanset stk. 1 kan den pågældende efter at have forelagt en klage for AACC i henhold til artikel 167, stk. 2, omgående indbringe en klage for Klageudvalget, hvis denne klage vedlægges en anmodning om udsættelse af gennemførelsen af den påklagede afgørelse eller om vedtagelse af foreløbige foranstaltninger. I dette tilfælde udsættes hovedsagen for Klageudvalget, indtil der foreligger en udtrykkelig eller stiltiende afvisning af klagen.
4. Parterne kan på de vilkår og med de begrænsninger, der er fastsat i forretningsordenen, lade sig bistå af en person efter eget valg.
5. Klageudvalget fastlægger sin forretningsorden, der skal godkendes af Rådet for Den Europæiske Union med De Europæiske Fællesskabers Domstols samtykke. Klageudvalget kan ændre sin forretningsorden. Ændringerne skal godkendes af Rådet med Domstolens samtykke.
6. Indtil Klageudvalgets forretningsorden træder i kraft, finder forretningsordenen for Retten i Første Instans tilsvarende anvendelse.
7. Afgørelse om sagsomkostninger træffes af Klageudvalget. Medmindre andet gælder i henhold til særlige bestemmelser i procesreglementet, pålægges det den tabende part at betale sagens omkostninger, hvis der er nedlagt påstand herom.
AFSNIT VIII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 170
1. Denne vedtægts bestemmelse om rettigheder og pligter (artikel 10-34 og artikel 103), ansættelsesvilkår (artikel 36-40, med undtagelse af artikel 36, stk. 2, litra a), og artikel 104-109, med undtagelse af artikel 104, stk. 3, litra a)), arbejdsvilkår (artikel 41-57 og artikel 110), ansættelsesforholdets ophør (artikel 95-99 og artikel 136) og disciplinær forfølgning (artikel 138-166) kan ændres i det nødvendige omfang af agenturets styringskomité i henhold til artikel 9, stk. 1, nr. 10, og artikel 11, stk. 3, nr. 1, i fælles aktion 2004/551/FUSP. Alle forslag til ændringer sendes til Rådet. Ændringerne betragtes som godkendt, medmindre Rådet inden to måneder med kvalificeret flertal beslutter at ændre dem.
2. Ændringer til andre bestemmelser i denne vedtægt, navnlig dem, der vedrører vederlag, tillæg, godtgørelser og social sikring, vedtages af Rådet med enstemmighed efter forslag fra Styringskomitéen.
Artikel 171
Senest tre år efter at denne vedtægt er trådt i kraft, eller når traktaten om en forfatning for Europa træder i kraft, idet det første tidspunkt lægges til grund, evaluerer og ændrer Rådet denne vedtægt eller træffer afgørelse om dens udløb.
Artikel 172
Denne afgørelse har virkning fra dagen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. september 2004.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 24 päivänä syyskuuta 2004,
Euroopan puolustusviraston henkilöstösäännöistä
(2004/676/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan puolustusviraston perustamisesta 12 päivänä heinäkuuta 2004 hyväksytyn yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan 3.1 alakohdan,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
I OSASTO
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
1. Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan Euroopan puolustusviraston palvelukseen sopimuksella otettuihin toimihenkilöihin, jäljempänä ”virasto” ja ”toimihenkilöt”.
Tällaisia toimihenkilöitä ovat:
-
väliaikaiset toimihenkilöt,
-
sopimussuhteiset toimihenkilöt.
2. Näiden henkilöstösääntöjen soveltamiseksi sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen nimetään yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP asianomaisten säännösten mukaisesti.
3. Näissä henkilöstösäännöissä viittauksella miespuoliseen henkilöön tarkoitetaan myös viittausta naispuoliseen henkilöön ja päinvastoin, jollei yhteydestä selvästi toisin ilmene.
II OSASTO
VÄLIAIKAISET TOIMIHENKILÖT
1 LUKU
Yleiset säännökset
2 artikla
Näissä henkilöstösäännöissä ’väliaikaisella toimihenkilöllä’ tarkoitetaan toimihenkilöä, joka on palkattu väliaikaisesti sellaiseen toimeen, joka sisältyy virastoa koskevan talousarvion liitteenä olevaan henkilöstötaulukkoon.
3 artikla
Väliaikaiset toimihenkilöt voidaan palkata enintään neljäksi vuodeksi, mutta heidän palvelussuhteensa voi olla lyhyempikin. Sopimus voidaan uusia vain kerran enintään kahdeksi vuodeksi, jos uusimismahdollisuudesta on määrätty alkuperäisessä sopimuksessa sekä siinä määrätyissä rajoissa. Tämän ajanjakson päätyttyä asianomainen ei voi enää toimia väliaikaisena toimihenkilönä näiden säännösten mukaisesti.
4 artikla
Väliaikaisen toimihenkilön palvelukseen ottamisen tarkoituksena voi olla vain virastoa koskevan talousarvion liitteenä olevaan henkilöstötaulukkoon sisältyvän avoimen toimen täyttäminen näissä henkilöstösäännöissä määrätyin edellytyksin.
5 artikla
1. Näitä henkilöstösääntöjä sovellettaessa kaikenlainen syrjintä ja esimerkiksi sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen tai sosiaaliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuva syrjintä on kiellettyä.
Näitä henkilöstösääntöjä sovellettaessa muut parisuhteet kuin avioliitto rinnastetaan avioliittoon edellyttäen, että kaikki liitteessä V olevan 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa luetellut edellytykset täyttyvät.
2. Jotta miesten ja naisten välinen täysi tasa-arvo, joka on eräs keskeinen huomioon otettava tekijä näiden henkilöstösääntöjen täytäntöönpanossa, toteutuisi käytännössä, tasa-arvoisen kohtelun periaate ei estä virastoa pitämästä voimassa tai toteuttamasta sellaisia erityisetuja tarjoavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa aliedustettuna olevan sukupuolen ammatillisen toiminnan harjoittamista taikka ehkäistä tai hyvittää ammattiuraan liittyviä haittoja.
3. Virasto määrittelee henkilöstökomiteaa kuultuaan toimenpiteitä ja toimia, joiden tavoitteena on edistää miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia näihin henkilöstösääntöihin kuuluvilla aloilla, sekä toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä erityisesti korjatakseen todellisen epätasa-arvon, joka vaikuttaa naisten mahdollisuuksiin näihin henkilöstösääntöihin kuuluvilla aloilla.
4. Tämän artiklan 1 kohtaa sovellettaessa henkilöä pidetään vammaisena, jos hänellä on pysyvä tai todennäköisesti pysyväksi jäävä ruumiillinen tai henkinen vajavuus. Vajavuus on vahvistettava 37 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
Vammainen henkilö täyttää 36 artiklan 2 kohdan d alakohdan edellytykset, jos hän pystyy kohtuullisten järjestelyiden turvin hoitamaan kyseiseen toimeen kuuluvat olennaiset tehtävät.
Toimeen kuuluviin olennaisiin tehtäviin liittyvillä kohtuullisilla järjestelyillä tarkoitetaan sellaisia asianmukaisia toimenpiteitä, jotka on tarvittaessa toteutettava, jotta vammainen henkilö voi päästä työpaikalle, hoitaa työtehtäviä tai edetä uralla tai osallistua koulutukseen, jollei toimenpiteistä koidu työnantajalle kohtuutonta rasitetta.
5. Kun näiden henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluva henkilö, joka katsoo tulleensa väärin kohdelluksi sen vuoksi, että hänen kohdallaan ei ole noudatettu edellä tarkoitettua tasa-arvoisen kohtelun periaatetta, esittää tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa suoraa tai välillistä syrjintää tapahtuneen, on viraston osoitettava, ettei tasa-arvoisen kohtelun periaatetta ole rikottu. Tätä säännöstä ei sovelleta kurinpitomenettelyihin.
6. Kaikkien syrjimättömyysperiaatteeseen ja suhteellisuusperiaatteeseen kohdistuvien rajoitusten on oltava objektiivisesti ja tarkoituksenmukaisesti perusteltuja, ja niiden on vastattava henkilöstöpolitiikan yleisen edun mukaisia oikeutettuja tavoitteita.
6 artikla
1. Palveluksessa olevilla väliaikaisilla toimihenkilöillä on mahdollisuus hyödyntää viraston hyväksymiä luonteeltaan sosiaalisia toimenpiteitä sekä henkilöstökomitean tarjoamia palveluja. Entisillä väliaikaisilla toimihenkilöillä voi olla mahdollisuus tietyiltä osin hyödyntää luonteeltaan sosiaalisia erityistoimenpiteitä.
2. Palveluksessa oleville väliaikaisille toimihenkilöille on järjestettävä sellaiset asianmukaiset terveys- ja turvallisuusnormit täyttävät työolot, jotka ovat vähintään samantasoiset kuin perustamissopimusten mukaisesti näillä aloilla hyväksyttyjen toimenpiteiden mukaiset vähimmäisvaatimukset.
7 artikla
1. Näiden henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluvat virat luokitellaan niihin sisältyvien tehtävien luonteen ja vaativuuden mukaan hallintovirkamiesten tehtäväryhmään, jäljempänä ”AD”, ja hallintoavustajien tehtäväryhmään, jäljempänä ”AST”.
2. Tehtäväryhmässä AD on kaksitoista palkkaluokkaa, jotka vastaavat johto-, suunnittelu- ja tutkimustehtäviä sekä kieliin liittyviä ja tieteellisiä tehtäviä. Tehtäväryhmässä AST on yksitoista palkkaluokkaa, jotka vastaavat toimeenpanotehtäviä sekä teknisiä ja toimistotehtäviä.
3. Voidakseen tulla nimitetyksi virkamieheksi hakijalla on oltava vähintään:
a)
tehtäväryhmän AST osalta:
i)
keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, tai
ii)
ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, joka antaa oikeuden keskiasteen jälkeiseen koulutukseen, sekä vähintään kolmen vuoden pituinen soveltuva työkokemus, tai
iii)
yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus tai työkokemus.
b)
tehtäväryhmän AD osalta palkkaluokissa 5 ja 6:
i)
vähintään kolmevuotisia yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus, tai
ii)
yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus,
c)
tehtäväryhmän AD osalta palkkaluokissa 7-16:
i)
yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus, kun yliopisto-opintojen tavanomainen kesto on vähintään neljä vuotta, tai
ii)
yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus ja vähintään vuoden pituinen soveltuva työkokemus, kun yliopisto-opintojen tavanomainen kesto on vähintään kolme vuotta, tai
iii)
yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus.
4. Eri virkatyyppejä kuvaava taulukko on liitteessä VII. Tämän taulukon perusteella virasto päättää henkilöstökomiteaa kuultuaan kuhunkin virkatyyppiin liittyvistä tehtävistä ja toimivaltuuksista.
8 artikla
1. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrää nimittämällä tai toisiin tehtäviin siirtämällä kunkin väliaikaisen toimihenkilön hänen palkkaluokkaansa vastaavaan virkaan kyseisen virkamiehen tehtäväryhmässä ainoastaan yksikön edun huomioon ottaen ja kansallisuudesta riippumatta.
Väliaikainen toimihenkilö voi hakea siirtoa muihin tehtäviin virastossa.
2. Väliaikainen toimihenkilö voidaan määrätä hoitamaan väliaikaisesti oman tehtäväryhmänsä toimea, joka vastaa hänen omaa palkkaluokkaansa ylempää palkkaluokkaa. Hän saa tällaisen väliaikaisen nimityksen neljännen kuukauden alusta alkaen tasoituskorvauksen, joka on yhtä suuri kuin erotus hänen palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen palkan ja sen palkan välillä, jonka hän saisi hänelle kuuluvalla palkkatasolla, jos hänet olisi nimitetty hänen väliaikaisesti hoitamaansa tointa vastaavaan palkkaluokkaan.
Tällainen väliaikainen nimitys voi kestää enintään vuoden, paitsi jos sen tarkoituksena on suoraan tai välillisesti korvata väliaikainen toimihenkilö, joka on siirretty tilapäisesti muihin tehtäviin yksikön edun mukaisesti tai joka on kutsuttu asepalvelukseen tai joka on pitkällä sairauslomalla.
9 artikla
1. Väliaikaisen toimihenkilön työsopimuksessa on täsmennettävä, mihin palkkaluokkaan ja mille tasolle asianomainen palkataan.
2. Jos väliaikainen toimihenkilö määrätään hoitamaan tointa, joka kuuluu ylempään palkkaluokkaan kuin se, johon hänet on palkattu, työsopimukseen on tehtävä tätä koskeva muutos.
2 LUKU
Oikeudet ja velvollisuudet
10 artikla
1. Väliaikaisen toimihenkilön on suoritettava tehtävänsä ja toimittava yksinomaan viraston edun mukaisesti; hän ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta, viranomaiselta, organisaatiolta tai viraston ulkopuoliselta henkilöltä. Hänen on hoidettava annetut tehtävät objektiivisesti ja tasapuolisesti sekä noudattaen lojaalisuusvelvollisuuttaan virastoa kohtaan.
2. Väliaikainen toimihenkilö ei saa ilman sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen lupaa ottaa vastaan miltään hallitukselta tai viraston ulkopuoliselta taholta kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota, paitsi sellaisista palveluksista, jotka hän on suorittanut ennen nimittämistään tai asepalveluksen tai muun kansallisen palvelun suorittamista varten annetun virkavapauden aikana, ja jos ne annetaan tällaisten palvelusten johdosta.
11 artikla
1. Ellei jäljempänä toisin säädetä, väliaikainen toimihenkilö ei tehtäviään hoitaessaan saa käsitellä sellaista asiaa, johon liittyy suoraan tai välillisesti tämän riippumattomuuden mahdollisesti vaarantava henkilökohtainen, erityisesti perheeseen liittyvä tai taloudellinen etu.
2. Väliaikaisen toimihenkilön, jonka käsiteltäväksi tulee edellä 1 kohdassa tarkoitettu asia, on ilmoitettava tästä viipymättä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Tämä toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ja voi myös vapauttaa väliaikaisen toimihenkilön velvollisuuksistaan kyseisen asian käsittelyssä.
3. Väliaikaisella toimihenkilöllä ei saa suoraan tai välillisesti olla eikä hän saa hankkia viraston valvonnan alaisessa tai siihen liikeyhteyksissä olevassa yrityksessä luonteeltaan tai merkitykseltään sellaista osuutta, joka saattaisi vaarantaa hänen riippumattomuutensa tehtäviään hoitaessaan.
12 artikla
Väliaikaisen toimihenkilön on pidättäydyttävä sellaisista teoista ja sellaisesta käytöksestä, jotka voisivat heikentää hänen hoitamiinsa tehtäviin kohdistuvaa arvonantoa.
13 artikla
1. Väliaikaisen toimihenkilön on pidättäydyttävä kaikenlaisesta työpaikkakiusaamisesta ja sukupuolisesta häirinnästä.
2. Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle, joka on joutunut työpaikkakiusaamisen tai sukupuolisen häirinnän uhriksi. Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle, joka on esittänyt näyttöä työpaikkakiusaamisesta tai sukupuolisesta häirinnästä, edellyttäen, että väliaikainen toimihenkilö on toiminut rehellisesti.
3. Työpaikkakiusaamisella tarkoitetaan kaikenlaista pysyvää, toistuvaa tai järjestelmällistä sopimatonta menettelyä, joka ilmenee fyysisenä käyttäytymisenä, puheina, kirjoituksina, eleinä tai muina tekoina ja joka loukkaa henkilön persoonaa, ihmisarvoa taikka fyysistä tai henkistä koskemattomuutta.
4. Sukupuolisella häirinnällä tarkoitetaan sukupuolisesti värittynyttä käytöstä, jollaista sen kohteeksi joutunut henkilö ei halua ja jolla pyritään tai joka johtaa tämän henkilön ihmisarvon loukkaamiseen tai painostavan, vihamielisen, loukkaavan tai kiusallisen tunnelman luomiseen. Sukupuolista häirintää käsitellään sukupuoleen perustuvana syrjintänä.
14 artikla
1. Jollei 16 artiklasta muuta johdu, väliaikaisen toimihenkilön, joka haluaa harjoittaa toimeensa kuulumatonta toimintaa tai suorittaa viraston ulkopuolelta tulevan toimeksiannon riippumatta siitä, saako hän siitä palkkion vai ei, on pyydettävä sopimuksia tekemään valtuutetulta viranomaiselta tähän lupa etukäteen. Lupa evätään ainoastaan, jos kyseinen toiminta tai toimeksianto on luonteeltaan sellainen, että se haittaa väliaikaisen toimihenkilön tehtävien hoitamista tai on yhteensopimaton viraston edun kanssa.
2. Väliaikaisen toimihenkilön on ilmoitettava sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle kaikista edellä tarkoitetun luvallisen toiminnan tai toimeksiannon muutoksista, jotka ovat tapahtuneet sen jälkeen kun hän on pyytänyt lupaa kyseiseltä viranomaiselta 1 kohdan mukaisesti. Lupa voidaan peruuttaa, jos toiminta tai toimeksianto ei enää täytä 1 kohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuja edellytyksiä.
15 artikla
Jos väliaikaisen toimihenkilön puoliso harjoittaa ansiotoimintaa, toimihenkilön on ilmoitettava tästä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Jos tällainen toiminta osoittautuu yhteensopimattomaksi väliaikaisen toimihenkilön tehtävien kanssa eikä toimihenkilö voi sitoutua siihen, että puolison toiminta päättyy tietyssä määräajassa, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen päättää henkilöstökomiteaa kuultuaan, voiko väliaikainen toimihenkilö jatkaa tehtävässään vai onko hänet siirrettävä toiseen virkaan.
16 artikla
1. Tilapäisen toimihenkilön, joka on ehdolla julkiseen tehtävään, on ilmoitettava siitä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Tämä päättää, onko toimihenkilön yksikön etu huomioon ottaen:
a)
haettava virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella, tai
b)
otettava vuosilomaa, tai
c)
annettava tehdä osa-aikatyötä, tai
d)
sallittava jatkaa tehtäviensä hoitamista entiseen tapaan.
2. Jos väliaikainen toimihenkilö tulee valituksi tai nimitetyksi julkiseen tehtävään, hänen on ilmoitettava siitä viipymättä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Tämä tekee jonkin 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen ottaen huomioon yksikön edun, mainitun tehtävän merkityksen, sen asettamat vaatimukset sekä palkkiot ja kulujen korvaukset, joihin se oikeuttaa. Jos väliaikaisen toimihenkilön on otettava virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella tai jos hänen annetaan tehdä osa-aikatyötä, virkavapauden tai osa-aikatyön kesto on yhtä pitkä kuin väliaikaisen toimihenkilön suorittama tehtävän hoito.
17 artikla
Väliaikaisen toimihenkilön on palvelussuhteensa päätyttyä edelleen noudatettava kunniallisuutta ja pidättyvyyttä hyväksyessään tiettyjä tehtäviä tai etuja.
Väliaikainen toimihenkilö, joka aikoo harjoittaa vastikkeellista tai vastikkeetonta ammattitoimintaa palvelussuhteensa päättymistä seuraavien kahden vuoden kuluessa, on ilmoitettava siitä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle. Jos tämä toiminta liittyy työhön, jota väliaikainen toimihenkilö on tehnyt palvelussuhteensa viimeisten kolmen vuoden aikana, ja jos on vaarana, että se on yhteensopimaton viraston oikeutetun edun kanssa, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi yksikön edun nimissä joko kieltää väliaikaista toimihenkilöä ottamasta vastaan tätä tehtävää tai asettaa hyväksymisensä ehdoksi aiheelliseksi katsomiaan edellytyksiä. Viraston on henkilöstökomiteaa kuultuaan annettava päätöksensä tiedoksi 30 työpäivän kuluessa asiaa koskevan tiedon saamisesta. Jos tiedoksiantoa ei ole tehty kyseisen ajan kuluessa, tämä katsotaan hiljaiseksi hyväksynnäksi.
18 artikla
1. Väliaikaisen toimihenkilön on pidättäydyttävä tehtäviensä myötä saamiensa tietojen luvattomasta luovuttamisesta, jollei tietoja ole jo julkistettu tai jolleivät ne ole yleisesti saatavilla.
2. Väliaikaisen toimihenkilön on noudatettava tätä velvollisuutta myös palvelussuhteensa päätyttyä.
19 artikla
1. Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus mielipiteen ilmaisuun noudattaen asianmukaisella tavalla lojaalisuuden- ja puolueettomuuden periaatteita.
2. Väliaikainen toimihenkilö, joka aikoo julkaista tai antaa julkaistavaksi yksin tai yhdessä muiden henkilöiden kanssa mitä tahansa viraston toimintaa koskevaa aineistoa, on ilmoitettava siitä sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle etukäteen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 ja 18 artiklan soveltamista.
Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen pystyy osoittamaan, että julkaiseminen voi saattaa viraston oikeutetun edun vakavasti uhatuksi, se ilmoittaa päätöksestään väliaikaiselle toimihenkilölle kirjallisesti 30 työpäivän kuluessa tiedon saamisesta. Jos päätöstä ei ole annettu tiedoksi asetetussa määräajassa, katsotaan, että viranomainen ei vastusta julkaisemista.
20 artikla
1. Kaikki oikeudet väliaikaisen toimihenkilön tehtäviään hoitaessaan tekemiin kirjoituksiin tai muihin töihin kuuluvat virastolle, jonka toimintaan ne liittyvät. Virastolla on oikeus velvoittaa väliaikainen toimihenkilö luovuttamaan sille tekijänoikeudet tällaisiin töihin.
2. Kaikki keksinnöt, jotka väliaikainen toimihenkilö tekee tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä, kuuluvat kokonaisuudessaan virastolle. Virasto voi omalla kustannuksellaan hakea ja saada keksintöihin patentin kaikissa maissa. Jos väliaikainen toimihenkilö tekee palvelussuhteensa päättymistä seuraavan vuoden aikana keksinnön, joka liittyy viraston toimintaan, hänen katsotaan tehneen sen tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä, jollei toisin osoiteta. Jos keksintöön haetaan patentti, patentissa on mainittava keksijän nimi tai keksijöiden nimet.
3. Virasto voi tarvittaessa myöntää patentoidun keksinnön tehneelle väliaikaiselle toimihenkilölle palkkion, jonka määrän se vahvistaa.
21 artikla
Väliaikainen toimihenkilö ei saa ilman sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen lupaa missään oikeudellisessa menettelyssä eikä millään perusteella ilmaista tietoja, jotka hän on saanut tietoonsa tehtäviään hoitaessaan. Lupa voidaan evätä ainoastaan, jos viraston etu sitä vaatii ja jos epääminen ei voi aiheuttaa asianomaiselle toimihenkilölle rangaistusseuraamuksia. Väliaikaisen toimihenkilön on noudatettava tätä velvollisuutta myös palvelussuhteen päätyttyä.
Ensimmäisen kohdan säännöksiä ei sovelleta väliaikaiseen toimihenkilöön tai entiseen väliaikaiseen toimihenkilöön hänen todistaessaan valituslautakunnassa tai kurinpitolautakunnassa asiassa, joka koskee väliaikaista toimihenkilöä tai entistä väliaikaista toimihenkilöä.
22 artikla
Väliaikaisen toimihenkilön on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei välimatka häiritse hänen tehtäviensä hoitamista. Hänen on ilmoitettava sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle osoitteensa ja tiedotettava viipymättä sen muutoksista.
23 artikla
Väliaikaisen toimihenkilön on asemastaan riippumatta avustettava esimiehiään ja annettava heille neuvoja; toimihenkilö vastaa hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta.
Väliaikainen toimihenkilö, joka on saanut tehtäväkseen vastata jonkin yksikön toiminnasta, on vastuussa esimiehilleen hänelle myönnetyn toimivallan käytöstä ja antamiensa määräysten täytäntöönpanosta. Toimihenkilön alaisten vastuu ei vapauta kyseistä toimihenkilöä hänelle kuuluvasta vastuusta.
24 artikla
1. Jos väliaikaiselle toimihenkilölle on annettu määräys, jonka kyseinen toimihenkilö katsoo olevan sääntöjenvastainen tai jonka täytäntöönpanon hän arvioi aiheuttavan vakavaa haittaa, hänen on ilmoitettava tästä esimiehelleen, jonka on, jos ilmoitus on tehty kirjallisesti, vastattava kirjallisesti. Jos välitön esimies vahvistaa määräyksen, mutta väliaikainen toimihenkilö katsoo, ettei vahvistus ole kohtuullinen vastaus esitetyn huolenaiheen perusteisiin, viimeksi mainitun on saatettava asia kirjallisesti lähinnä ylemmän esimiehen ratkaistavaksi, jollei 2 kohdan soveltamisesta muuta johdu. Jos tämä vahvistaa määräyksen kirjallisesti, väliaikaisen toimihenkilön on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on selvästi laiton tai se ei täytä voimassa olevia turvallisuusnormeja.
2. Jos välitön esimies katsoo, ettei määräyksen täytäntöönpanoa voida siirtää, väliaikaisen toimihenkilön on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on selvästi laiton tai se ei täytä voimassa olevia turvallisuusnormeja. Välittömän esimiehen on väliaikaisen toimihenkilön pyynnöstä annettava tällainen määräys kirjallisesti.
25 artikla
Väliaikainen toimihenkilö voidaan velvoittaa korvaamaan kokonaan tai osittain viraston kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään suorittaessaan tai niiden yhteydessä tekemästään vakavasta virheestä.
Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee perustellun päätöksen kurinpitoasioiden käsittelyä varten vahvistettua menettelyä noudattaen.
Valituslautakunnalla on täysi harkintavalta tätä säännöstä koskevissa riita-asioissa.
26 artikla
1. Väliaikaisen toimihenkilön on viipymättä ilmoitettava suoraan välittömälle esimiehelleen tai, jos hän pitää sitä tarpeellisena, viraston toimitusjohtajalle sellaisista tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tietoonsa tulleista seikoista, jotka antavat aihetta olettaa petoksen tai korruption taikka viraston etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan mahdollisuuden olemassaolon, tai sellaisesta työtehtäviin liittyvästä vakavasta menettelystä, joka voi merkitä, ettei viraston väliaikaiselle toimihenkilölle kuuluvia velvollisuuksia ole noudatettu.
Edellä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu ilmoitus on tehtävä kirjallisesti.
2. Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamisen johdosta edellyttäen, että väliaikainen toimihenkilö on toiminut perustellusti ja rehellisesti.
3. Edellä 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta niiden muodosta riippumatta asiakirjoihin, raportteihin, muistioihin tai tietoihin, jotka on tarkoitettu pidettäväksi esillä tai laadittu tai saatettu väliaikaisen toimihenkilön tietoon jonkin asian vireillä olevan tai päätökseen saatetun tuomioistuinkäsittelyn yhteydessä.
27 artikla
1. Virasto ei saa aiheuttaa haittaa väliaikaiselle toimihenkilölle, joka luovuttaa 26 artiklassa tarkoitettuja tietoja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan parlamentin puhemiehelle tai Euroopan oikeusasiamiehelle, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:
a)
väliaikaisen toimihenkilön rehellinen ja perusteltu näkemys on, että luovutetut tiedot ja kaikki niihin sisältyvät väitteet ovat olennaisilta osin perusteltuja; sekä
b)
väliaikainen toimihenkilö on sitä ennen toimittanut samat tiedot virastolle ja antanut virastolle mahdollisuuden toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä määräajassa, jonka virasto asettaa asian monimutkaisuuden mukaan. Väliaikaiselle toimihenkilölle on ilmoitettava tämä määräaika asianmukaisesti 60 päivän kuluessa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määräaikaa ei sovelleta, kun väliaikainen toimihenkilö voi osoittaa sen olevan kohtuuton kaikki asiaan liittyvät olosuhteet huomioon ottaen.
3. Mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään, ei niiden muodosta riippumatta sovelleta asiakirjoihin, raportteihin, muistioihin tai tietoihin, jotka on tarkoitettu pidettäväksi esillä tai laadittu tai saatettu väliaikaisen toimihenkilön tietoon jonkin asian vireillä olevan tai päätökseen saatetun tuomioistuinkäsittelyn yhteydessä.
28 artikla
Virasto avustaa väliaikaista toimihenkilöä erityisesti oikeudellisissa toimenpiteissä sellaista henkilöä vastaan, joka uhkaa, loukkaa, solvaa tai herjaa toimihenkilöä tai hänen perheensä jäsentä tai hyökkää heitä vastaan tai vahingoittaa heidän omaisuuttaan toimihenkilön aseman tai tehtävän vuoksi.
Virasto korvaa väliaikaiselle toimihenkilölle tällaisissa tapauksissa aiheutuneet vahingot edellyttäen, että toimihenkilö ei ole tahallisesti tai törkeästä tuottamuksesta aiheuttanut vahinkoja eikä voi saada korvausta vahingonaiheuttajalta.
29 artikla
Virasto edistää väliaikaisen toimihenkilön täydennyskoulutusta, jos siitä ei aiheudu haittaa yksikön toiminnalle ja jos se on sen etujen mukaista.
Tällainen täydennyskoulutus otetaan huomioon myös urakehityksessä.
30 artikla
Väliaikaisilla toimihenkilöillä on järjestäytymisoikeus; he voivat olla ammattijärjestöjen ja henkilökuntajärjestöjen jäseniä.
31 artikla
Väliaikaiset toimihenkilöt voivat tehdä hakemuksia sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle näiden henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluvista kysymyksistä.
Näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti tehty tiettyä väliaikaista toimihenkilöä koskeva päätös on annettava viipymättä kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle toimihenkilölle. Väliaikaiselle toimihenkilölle vastaiset päätökset on perusteltava.
Väliaikaista toimihenkilöä koskevat päätökset, jotka koskevat nimittämistä, vakinaistamista, ylentämistä, toisiin tehtäviin siirtämistä, hallinnollisen aseman vahvistamista ja palvelussuhteen päättymistä, on julkistettava virastossa. Julkistettujen tietojen on oltava koko henkilöstön saatavilla sopivan ajan.
32 artikla
Väliaikaista toimihenkilöä koskeva henkilökansio sisältää:
a)
toimihenkilön hallinnollista asemaa koskevat asiakirjat sekä hänen pätevyyttään, tehokkuuttaan ja käytöstään koskevat arvioinnit,
b)
toimihenkilön kyseisten asiakirjojen osalta esittämät huomautukset.
Asiakirjat on merkittävä luetteloon, numeroitava juoksevasti ja luokiteltava aukottomasti; virasto ei voi esittää perusteeksi edellä a alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja eikä vedota niihin toimihenkilöä vastaan, jos niitä ei ole annettu hänelle tiedoksi ennen niiden sisällyttämistä henkilökansioon.
Asiakirjan tiedoksiantaminen väliaikaiselle toimihenkilölle varmistetaan hänen allekirjoituksellaan tai, jos tämä ei ole mahdollista, se suoritetaan kirjatulla kirjeellä, joka lähetetään toimihenkilön viimeksi ilmoittamaan osoitteeseen.
Väliaikaista toimihenkilöä koskevassa henkilökansiossa ei saa olla viittauksia toimihenkilön poliittisiin, ammattijärjestöihin liittyviin, aatteellisiin tai uskonnollisiin toimiin ja näkemyksiin tai tämän rotuun, etniseen alkuperään tai sukupuoliseen suuntautumiseen.
Edellisen kohdan soveltaminen ei kuitenkaan estä sijoittamasta kansioon hallinnollisia toimituskirjoja ja asiakirjoja, joista väliaikainen toimihenkilö on tietoinen ja jotka ovat välttämättömiä näiden henkilöstösääntöjen soveltamiselle.
Väliaikaisesta toimihenkilöstä saa olla vain yksi henkilökansio.
Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus tutustua kaikkiin henkilökansiossaan oleviin asiakirjoihin myös palvelussuhteensa päätyttyä ja ottaa niistä jäljennös.
Henkilökansio on luottamuksellinen ja siihen saa tutustua ainoastaan hallinnon toimitiloissa tai suojatulla tietovälineellä. Se toimitetaan kuitenkin valituslautakunnalle, jos siinä tulee vireille väliaikaista toimihenkilöä koskeva asia.
33 artikla
Väliaikaisilla toimihenkilöillä on oikeus tutustua potilastietoihinsa viraston vahvistamia yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen.
34 artikla
Päätöksen siitä, vaaditaanko väliaikaisen toimihenkilön vakavan virheen virastolle aiheuttamasta vahingosta korvausta 25 artiklan mukaisesti, tekee sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen sen jälkeen, kun vakavan virheen vuoksi tehtävään irtisanomiseen liittyviä muodollisuuksia on noudatettu.
Yksittäistä toimihenkilöä koskevat päätökset julkaistaan 31 artiklan mukaisesti.
35 artikla
Väliaikaiselle toimihenkilölle myönnetyt erioikeudet ja vapaudet myönnetään yksinomaan viraston edun vuoksi. Väliaikaisten toimihenkilöiden on hoidettava henkilökohtaiset velvoitteensa ja noudatettava voimassa olevia lakeja ja järjestyssääntöjä.
Väliaikaisten toimihenkilöiden on välittömästi ilmoitettava virastolle erioikeuksia ja vapauksia koskevista riitautuksista.
3 LUKU
Palvelukseen ottaminen
36 artikla
1. Otettaessa palvelukseen väliaikaisia toimihenkilöitä on varmistettava, että virasto saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia toimihenkilöitä, joiden palvelukseen ottaminen tapahtuu viraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta.
Toimihenkilöt valitaan ilman rotuun, poliittiseen, aatteelliseen tai uskonnolliseen vakaumukseen, sukupuoleen tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää sekä riippumatta heidän siviilisäädystään tai perhetilanteestaan.
2. Väliaikaiseksi toimihenkilöksi voidaan ottaa ainoastaan henkilö:
a)
joka on jonkin viraston toimintaan osallistuvan jäsenvaltion kansalainen ja jolla on täydet kansalaisoikeudet,
b)
joka on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa,
c)
joka täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset,
d)
jolla on terveydelliset edellytykset tehtäviensä hoitamiseen,
e)
jolla on perusteellinen kielitaito yhdessä Euroopan unionin kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa unionin kielessä.
3. Johtokunta vahvistaa tarpeen mukaan väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseenottoa koskevat erityiset menettelysäännökset yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP puitteissa.
37 artikla
Ennen palvelukseen ottamista viraston valtuuttama asiantuntijalääkäri suorittaa väliaikaiselle toimihenkilölle lääkärintarkastuksen sen varmistamiseksi, että tämä täyttää 36 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaiset vaatimukset.
Jos ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun lääkärintarkastuksen perusteella annettu lääkärinlausunto on kielteinen, hakija voi pyytää 20 päivän kuluessa siitä, kun virasto on ilmoittanut hänelle lausunnosta, että hänen tapauksensa käsitellään lääketieteellisessä lautakunnassa, jossa on kolme sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen viraston asiantuntijalääkärien keskuudesta valitsemaa lääkäriä. Lääketieteellinen lautakunta kuulee alkuperäisen kielteisen lausunnon antanutta asiantuntijalääkäriä. Hakija voi toimittaa lääketieteelliselle lautakunnalle valitsemansa lääkärin antaman lausunnon. Jos lääketieteellisen lautakunnan lausunnossa vahvistetaan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetussa lääkärintarkastuksessa tehdyt johtopäätökset, hakijan on maksettava puolet palkkioista ja lisäkuluista.
38 artikla
Väliaikaista toimihenkilöä voidaan vaatia suorittamaan koeaika, joka voi kestää enintään 6 kuukautta.
Kun toimihenkilö on koeaikana estynyt hoitamasta tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään kuukauden ajan, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi pidentää koeaikaa vastaavasti.
Viimeistään kuukausi ennen koeajan päättymistä laaditaan arviointi väliaikaisen toimihenkilön kyvystä hoitaa tehtäviään sekä hänen tehokkuudestaan ja käytöksestään tehtäviensä hoidossa. Arviointi annetaan tiedoksi asianomaiselle, joka voi tehdä sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Jos väliaikaisen toimihenkilön työskentely ei täytä viranhoidolle asetettavia vaatimuksia, hänet irtisanotaan koeajan päättyessä.
Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin poikkeuksellisesti pidentää koeaikaa enintään kuudella kuukaudella ja mahdollisesti määrätä kyseisen väliaikaisen toimihenkilön toisiin tehtäviin.
Jos väliaikaisen toimihenkilön työskentely osoittautuu ilmeisen riittämättömäksi, arviointi voidaan laatia milloin tahansa koeajan kuluessa. Arviointi annetaan tiedoksi asianomaiselle, joka voi tehdä sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tämän arvioinnin perusteella päättää väliaikaisen toimihenkilön irtisanomisesta ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomisajan jälkeen.
39 artikla
1. Väliaikainen toimihenkilö otetaan palvelukseen palkkaluokkansa ensimmäisellä palkkatasolla.
Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön työkokemuksen huomioon ottamiseksi myöntää tälle enintään 24 kuukauden ikälisähyvityksen. Tämän artiklan soveltamiseksi annetaan yleisiä täytäntöönpanomääräyksiä.
2. Kun väliaikainen toimihenkilö nimitetään tehtävään, joka 9 artiklan toisen kohdan mukaisesti vastaa ylempää palkkaluokkaa, hänet siirretään kyseisen palkkaluokan ensimmäiselle palkkatasolle. Kuitenkin palkkaluokissa AD 9-AD 13 oleva väliaikainen toimihenkilö, joka toimii yksikön päällikkönä ja joka siksi siirretään ylempään palkkaluokkaan, sijoitetaan uuden palkkaluokan toiselle palkkatasolle. Sama järjestely koskee kaikkia väliaikaisia toimihenkilöitä, jotka nimitetään ylennyksen jälkeen johtajaksi tai pääjohtajaksi.
40 artikla
Kunkin väliaikaisen toimihenkilön pätevyydestä, tehokkuudesta ja käytöksestä toimensa hoidossa laaditaan arviointi vähintään kahden vuoden välein. Toimitusjohtaja vahvistaa määräykset, jotka koskevat oikeutta hakea muutosta arviointimenettelyssä, jota on noudatettava ennen 167 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen tekemistä.
Tehtäväryhmän AST väliaikaisten toimihenkilöiden osalta arviointiin voi palkkaluokasta 4 alkaen sisältyä myös lausunto siitä, onko asianomaisella hallintovirkamiehen tehtävien hoitamisessa vaadittavia ominaisuuksia.
Arviointi toimitetaan väliaikaiselle toimihenkilölle. Hänellä on oikeus tehdä siihen aiheellisiksi katsomiaan huomautuksia.
4 LUKU
Työehdot
A jakso
Vanhempainloma tai perheloma
41 artikla
Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus kunkin lapsen osalta enintään kuuden kuukauden pituiseen vanhempainlomaan ilman peruspalkkaa, ja se on pidettävä lapsen syntymää tai lapseksiottamista seuraavien 12 vuoden kuluessa. Viraston vahvistamien yleisten täytäntöönpanomääräysten nojalla yksinhuoltajiksi tunnustettujen vanhempien osalta loman pituus voi olla kaksinkertainen. Loma on pidettävä vähintään kuukauden pituisissa erissä.
Väliaikainen toimihenkilö kuuluu vanhempainlomansa aikana edelleen sairausvakuutusjärjestelmään. Hänelle kertyy edelleen vanhuuseläkettä, ja hän säilyttää oikeutensa huollettavana olevasta lapsesta maksettavaan lisään ja koulutuslisään. Hän säilyttää myös virkansa, oikeutensa palkkatason korotukseen ja mahdollisuutensa ylennykseen. Loma voidaan pitää jäämällä kokonaan työstä pois tai tekemällä puolipäivätyötä. Jos vanhempainloma pidetään puolipäivätyön muodossa, sen ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu enimmäispituus on kaksinkertainen. Vanhempainlomansa aikana väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus 798,77 euron lisään kuukaudessa ja 50 prosenttiin siitä, jos hän tekee puolipäivätyötä, mutta hän ei saa harjoittaa mitään muuta ansiotoimintaa. Virasto maksaa 67 ja 68 artiklassa säädetyn sosiaaliturvamaksun kokonaisuudessaan, ja se lasketaan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkan perusteella.
Jos loma pidetään puolipäivätyötä tekemällä, tätä säännöstä sovelletaan ainoastaan koko peruspalkan ja suhteessa pienennetyn peruspalkan erotukseen. Tosiasiallisesti maksetusta peruspalkan osasta väliaikaisen toimihenkilön maksettavaksi tuleva määrä lasketaan soveltaen samoja prosenttilukuja kuin jos hän työskentelisi kokoaikaisesti.
Lisän määrä korotetaan 1 065,02 euroon kuukaudessa, tai puolipäivätyön ollessa kyseessä 50 prosenttiin tästä määrästä, ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen yksinhuoltajavanhempien osalta ja vanhempainloman kolmen ensimmäisen kuukauden ajalta silloin, kun loman pitää isä äitiysloman aikana tai kumpi tahansa vanhemmista välittömästi äitiysloman jälkeen, lapseksiottamisloman aikana tai välittömästi lapseksiottamisloman jälkeen. Tässä artiklassa mainittuja määriä mukautetaan samalla tavoin kuin palkkaa.
42 artikla
Kun väliaikaisen toimihenkilön puolisolla, ylenevää polvea olevalla sukulaisella, alenevaa polvea olevalla sukulaisella, veljellä tai sisarella on lääkärintodistuksella osoitettu vakava sairaus tai vaikea vamma, väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus perhelomaan ilman peruspalkkaa. Tämän loman kokonaispituus ei saa ylittää yhdeksää kuukautta väliaikaisen toimihenkilön koko uran aikana.
Tällöin sovelletaan 41 artiklan toisen kohdan säännöksiä.
B jakso
Työaika
43 artikla
Palveluksessa olevan väliaikaisen toimihenkilön on aina oltava viraston käytettävissä. Tavanomainen työaika saa kuitenkin olla enintään 42 tuntia viikossa, ja työtunnit suoritetaan sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen vahvistaman yleisen työajan mukaisesti. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi henkilöstökomiteaa kuultuaan näissä rajoissa vahvistaa asianmukaiset työajat tietyille erityistehtäviä hoitaville väliaikaisille toimihenkilöryhmille.
Lisäksi väliaikaista toimihenkilöä voidaan yksikön tarpeiden tai työturvallisuusmääräysten perusteella vaatia päivystämään tavanomaisen työajan ulkopuolella työpaikallaan tai kotona. Virasto vahvistaa tämän kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset määräykset henkilöstökomiteaa kuultuaan.
44 artikla
1. Väliaikainen toimihenkilö voi hakea lupaa työskennellä osa-aikaisesti.
Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi myöntää tällaisen luvan, jos se on yksikön edun mukaista.
2. Väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus tällaiseen lupaan seuraavissa tapauksissa:
a)
hoitaakseen alle 9-vuotiasta lasta,
b)
hoitaakseen 9-12 -vuotiasta lasta, kun työajan vähennys ei ylitä 20:ä prosenttia normaalityöajasta,
c)
hoitaakseen vakavasti sairasta tai vammaista puolisoaan, ylenevää polvea olevaa sukulaistaan, alenevaa polvea olevaa sukulaistaan, veljeään tai sisartaan,
d)
osallistuakseen jatkokoulutukseen, tai
e)
55-vuotta täytettyään eläkkeelle siirtymistä edeltävien viiden vuoden ajan.
Kun lupaa osa-aikatyöhön on pyydetty jatkokoulutukseen osallistumiseksi tai 55-vuotiaasta lähtien, nimittävä viranomainen voi ainoastaan poikkeustapauksissa ja pakottavista yksikön edun mukaisista syistä hylätä pyynnön tai lykätä luvan voimaantuloa.
Kun käytetään tällaista mahdollisuutta myöntää lupa vakavasti sairaan puolison, ylenevää polvea olevan sukulaisen, alenevaa polvea olevan sukulaisen, veljen tai sisaren hoitamiseksi tai jatkokoulutukseen osallistumiseksi, osa-aikatyöjaksojen yhteenlaskettu kesto saa olla enintään viisi vuotta väliaikaisen toimihenkilön koko uran aikana.
3. Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on vastattava väliaikaisen toimihenkilön pyyntöön 60 päivän kuluessa.
4. Osa-aikatyötä koskevat yksityiskohtaiset määräykset ja sen myöntämismenettely ovat liitteessä II.
45 artikla
Väliaikainen toimihenkilö voi pyytää lupaa tehdä puolipäivätyötä jakamalla työ, jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen katsoo toimen olevan tällaiseen työntekoon soveltuva. Lupaan tehdä puolipäivätyötä jakamalla työ ei sovelleta aikarajoitusta. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin peruuttaa luvan yksikön edun nimissä ilmoittamalla siitä etukäteen kuusi kuukautta aikaisemmin. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi samoin peruuttaa luvan kyseisen väliaikaisen toimihenkilön pyynnöstä ja ilmoittamalla siitä etukäteen vähintään kuusi kuukautta aikaisemmin. Siinä tapauksessa väliaikainen toimihenkilö voidaan siirtää toiseen virkaan.
Tällöin sovelletaan 53 artiklaa ja liitteessä II olevaa 3 artiklan toista kohtaa, lukuun ottamatta sen kolmatta virkettä. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi vahvistaa tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset määräykset.
46 artikla
Väliaikainen toimihenkilö on velvollinen tekemään ylitöitä ainoastaan kiireellisissä tapauksissa tai työmäärän ollessa poikkeuksellisen suuri; yötyöhön sekä työhön sunnuntaisin ja yleisinä vapaapäivinä voidaan antaa lupa ainoastaan sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen vahvistamaa menettelyä noudattaen. Väliaikaista toimihenkilöä voidaan pyytää tekemään ylitöitä enintään 150 tuntia kuuden kuukauden aikana.
Tehtäväryhmään AD ja tehtäväryhmän AST palkkaluokkiin 5-11 kuuluvien väliaikaisten toimihenkilöiden tekemät ylityötunnit eivät anna oikeutta korvaukseen tai palkkaan.
Tehtäväryhmän AST palkkaluokkien 1-4 väliaikaisten toimihenkilöiden tekemät ylityötunnit oikeuttavat liitteessä IV vahvistetuilla edellytyksillä ylityötunnit korvaavaan vapaaseen tai, jos yksikön tarpeiden vuoksi ei ole mahdollista antaa korvausta vapaana sitä kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jona ylityötunnit on tehty, palkkaan.
47 artikla
Väliaikainen toimihenkilö, jonka edellytetään työskentelevän säännöllisesti öisin, lauantaisin, sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä, voi saada erityiskorvauksen vuorotyöstä, joka perustuu viraston yksikön tarpeiden tai työturvallisuusmääräysten vuoksi tekemään päätökseen ja jonka virasto katsoo luonteeltaan säännölliseksi ja pysyväksi.
Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrittää ne väliaikaisten toimihenkilöiden ryhmät, joilla on oikeus korvaukseen, sekä korvauksen myöntämisen edellytykset ja sen määrät.
Vuorotyötä tekevän väliaikaisen toimihenkilön tavanomainen työaika ei saa ylittää tavanomaisen työajan perusteella laskettua vuosityöaikaa.
48 artikla
Väliaikainen toimihenkilö on oikeutettu erityislisään, jos hän joutuu sellaisen päätöksen perusteella, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen on tehnyt yksikön tarpeiden tai työturvallisuusmääräysten vuoksi, päivystämään säännöllisesti viraston palveluksessa joko työpaikallaan tai kotona tavanomaisen työajan ulkopuolella.
Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrittää ne väliaikaisten toimihenkilöiden ryhmät, joilla on oikeus korvaukseen, sekä korvauksen myöntämisen edellytykset ja sen määrät.
49 artikla
Tietyille väliaikaisille toimihenkilöille voidaan myöntää erityiskorvaus erityisen raskaan työn vuoksi.
Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen määrittää erityiskorvausten saajien ryhmät, niiden myöntämisen edellytykset ja määrät.
C jakso
Lomat
50 artikla
Väliaikaisella toimihenkilöllä on kalenterivuoden aikana oikeus vähintään 24 ja enintään 30 työpäivän pituiseen vuosilomaan niiden sääntöjen mukaisesti, jotka yhteisöjen toimielimet ovat vahvistaneet yhteisellä sopimuksella.
Tämän vuosiloman lisäksi väliaikaiselle toimihenkilölle voidaan pyynnöstä myöntää poikkeuksellisesti erityislomaa. Erityislomia koskevat yksityiskohtaiset määräykset on vahvistettu liitteessä III.
51 artikla
Raskaana olevilla naisilla on 50 artiklassa säädettyjen lomien lisäksi lääkärintodistuksen nojalla oikeus 20 viikon lomaan. Loma saa alkaa aikaisintaan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistuksessa ilmoitettua synnytyksen arvioitua päivämäärää ja se päättyy aikaisintaan 14 viikkoa synnytyksen jälkeen. Jos lapsia syntyy kaksi tai useampia tai jos kyseessä on ennenaikainen synnytys tai jos syntynyt lapsi on vammainen, loman pituus on 24 viikkoa. Tätä säännöstä sovellettaessa ennenaikaisella synnytyksellä tarkoitetaan synnytystä, joka tapahtuu ennen 34:nnen raskausviikon päättymistä.
52 artikla
1. Väliaikaisella toimihenkilöllä, joka osoittaa, ettei ole sairauden tai tapaturman vuoksi voinut hoitaa tehtäviään, on oikeus sairauslomaan.
Asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön on mahdollisimman pian ilmoitettava virastolle kykenemättömyydestään hoitaa tehtäviään sekä samanaikaisesti ilmoitettava senhetkinen osoitteensa. Hänen on toimitettava lääkärintodistus, jos hän on poissa yli kolme päivää. Todistus on lähetettävä viimeistään viidentenä poissaolopäivänä, jonka osoituksena pidetään postileimaa. Jollei todistusta ole lähetetty määräajassa, poissaoloa pidetään luvattomana, paitsi jos lähettämättä jättäminen johtuu väliaikaisesta toimihenkilöstä riippumattomista syistä.
Sairauslomalla oleva väliaikainen toimihenkilö voidaan koska tahansa velvoittaa osallistumaan viraston järjestämään lääkärintarkastukseen. Jos tarkastusta ei voida tehdä väliaikaisesta toimihenkilöstä johtuvista syistä, poissaolo katsotaan luvattomaksi siitä päivästä alkaen, jolloin lääkärintarkastus oli tarkoitus tehdä.
Jos tarkastuksen tuloksena todetaan, että väliaikainen toimihenkilö kykenee hoitamaan tehtäviään, hänen poissaolonsa katsotaan perusteettomaksi tarkastuspäivästä alkaen, jollei seuraavasta alakohdasta muuta johdu.
Jos väliaikainen toimihenkilö katsoo, että sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen järjestämän lääkärintarkastuksen päätelmät ovat lääketieteellisesti perusteettomia, hän tai hänen nimissään toimiva lääkäri voi kahden työpäivän kuluessa pyytää virastosta riippumattoman lääkärin lausuntoa.
Virasto toimittaa pyynnön viipymättä toiselle, väliaikaisen toimihenkilön lääkärin ja viraston asiantuntijalääkärin yhteisestä sopimuksesta nimeämälle lääkärille. Jollei tällaiseen sopimukseen päästä viiden päivän kuluessa, virasto valitsee yhden niistä henkilöistä, jotka on merkitty sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen yhdessä henkilöstökomitean kanssa tätä tarkoitusta varten vuosittain laatimaan riippumattomien lääkäreiden luetteloon. Väliaikainen toimihenkilö voi kahden työpäivän kuluessa vastustaa viraston valintaa, jolloin virasto valitsee luettelosta toisen henkilön; uusi valinta on lopullinen.
Riippumattoman lääkärin lausunto, jonka tämä on antanut väliaikaisen toimihenkilön lääkäriä ja viraston asiantuntijalääkäriä kuultuaan, on sitova. Jos riippumattoman lääkärin lausunnossa vahvistetaan viraston järjestämän lääkärintarkastuksen päätelmät, poissaoloa käsitellään perusteettomana tarkastuspäivästä alkaen. Jos riippumattoman lääkärin lausunnossa ei vahvisteta kyseisen tarkastuksen päätelmiä, poissaoloa käsitellään kaikissa tarkoituksissa perusteltuna.
2. Jos väliaikaisella toimihenkilöllä on kahdentoista kuukauden aikana enintään kolmen vuorokauden pituisia poissaolojaksoja sairauden vuoksi yhteensä yli kaksitoista päivää, hänen on esitettävä lääkärintodistus kaikista uusista sairauden aiheuttamista poissaoloista. Hänen poissaoloaan pidetään perusteettomana kolmannestatoista sellaisesta sairauden aiheuttamasta poissaolopäivästä alkaen, josta ei ole esitetty lääkärintodistusta.
3. Edellä 1 ja 2 kohdan nojalla perusteettomana pidettävä poissaolo vähennetään tarvittaessa asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön vuosilomapäivistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kurinpitomenettelyjä koskevien sääntöjen soveltamista. Siinä tapauksessa, että väliaikaisella toimihenkilöllä ei ole enää jäljellä lomaoikeutta, hän menettää palkkaetuutensa vastaavalta jaksolta.
4. Jos väliaikainen toimihenkilö on kolmen vuoden aikana sairauslomalla yhteensä yli kaksitoista kuukautta, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi saattaa asian työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi.
5. Väliaikainen toimihenkilö voidaan siirtää lomalle viraston asiantuntijalääkärin suorittaman tarkastuksen perusteella, jos se on hänen terveydentilansa vuoksi tarpeen tai jos jollakulla hänen kanssaan samassa taloudessa asuvalla on tarttuva tauti.
Kiistanalaisissa tapauksissa sovelletaan 1 kohdan viidennessä-seitsemännessä alakohdassa säädettyä menettelyä.
6. Väliaikaisen toimihenkilön on osallistuttava vuosittain joko sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen asiantuntijalääkärin tai valitsemansa lääkärin suorittamaan lääkärintarkastukseen.
Jälkimmäisessä tapauksessa virasto maksaa lääkärinpalkkion siihen enimmäismäärään asti, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen vahvistaa enintään kolmeksi vuodeksi.
53 artikla
Kun väliaikaiselle toimihenkilölle on annettu lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, hänen vuosilomapäiviensä määrää vähennetään kyseisen osa-aikatyön ajalta samassa suhteessa.
54 artikla
Väliaikainen toimihenkilö ei saa olla poissa työstä ilman välittömältä esimieheltään etukäteen saatua lupaa, paitsi jos kyseessä on sairaus tai tapaturma. Asianmukaisesti todettu luvaton poissaolo vähennetään asianomaisen väliaikaisen toimihenkilön vuosilomasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kurinpitosäännösten mahdollista soveltamista. Jos vuosilomaa ei enää ole jäljellä, väliaikainen toimihenkilö menettää palkan luvatonta poissaoloa vastaavalta ajalta.
Jos väliaikainen toimihenkilö haluaa viettää sairauslomansa muualla kuin asemapaikassaan, hänen on saatava siihen sopimuksia tekemään valtuutetulta viranomaiselta etukäteen lupa.
Erityisloma, vanhempainloma ja perheloma eivät voi kestää pidempään kuin työsopimus.
Edellä 52 artiklassa tarkoitettu palkallinen sairausloma voi kuitenkin kestää enintään kolme kuukautta tai toimihenkilön jo suorittaman palvelusajan verran, jos jälkimmäinen on pitempi. Sairausloma voi kestää enintään sen ajan, joka asianomaisen työsopimuksesta on jäljellä.
Väliaikainen toimihenkilö, jota ei irtisanota siitä huolimatta, että hän on edelleen kykenemätön hoitamaan tehtäviään, edellä tarkoitettujen määräaikojen päättyessä määrätään palkattomalle virkavapaalle.
Väliaikainen toimihenkilö, jonka työkyvyttömyys johtuu ammattitaudista tai työtehtävissä sattuneesta tapaturmasta, saa kuitenkin koko työkyvyttömyytensä ajalta täyden palkan, kunnes hänelle myönnetään 76 artiklassa tarkoitettu työkyvyttömyyskorvaus.
D jakso
Yleiset vapaapäivät
55 artikla
Virasto laatii luettelon yleisistä vapaapäivistä.
56 artikla
1. Väliaikainen toimihenkilö voi poikkeustapauksessa saada pyynnöstä palkatonta virkavapautta pakottavista henkilökohtaisista syistä. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee päätöksen tämän virkavapauden kestosta, joka voi olla enintään neljäsosa asianomaisen jo suorittamasta palvelusajasta tai enintään:
-
kolme kuukautta, kun väliaikainen toimihenkilö on ollut palveluksessa alle neljä vuotta,
-
yksi vuosi muussa tapauksessa.
2. Edellisessä kohdassa tarkoitettua virkavapautta ei oteta huomioon sovellettaessa 59 artiklan 9 kohdan säännöksiä.
3. Väliaikainen toimihenkilö ei palkattoman virkavapautensa aikana kuulu 67 artiklassa säädetyn sairaus- ja tapaturmavakuutuksen piiriin.
Väliaikainen toimihenkilö, joka ei harjoita ansiotoimintaa, voi kuitenkin pyynnöstä, joka on esitettävä kuukauden kuluessa hänelle myönnetyn palkattoman virkavapauden alkamisesta, saada suojan 67 artiklassa tarkoitettujen riskien kattamiseksi edellyttäen, että hän virkavapautensa ajan maksaa puolet kyseisessä artiklassa säädetyistä maksuista; maksu lasketaan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkan perusteella.
Väliaikainen toimihenkilö, joka voi osoittaa, ettei hänelle kerry eläkettä minkään muun eläkejärjestelmän mukaan, voi hakemuksesta saada edelleen eläkeoikeuksia palkattoman virkavapautensa ajalta sillä edellytyksellä, että hän suorittaa 89 artiklassa säädetyn eläkemaksun kolminkertaisena; maksu lasketaan väliaikaisen toimihenkilön palkkaluokan ja -tason mukaisen peruspalkan perusteella.
57 artikla
Väliaikaiselle toimihenkilölle, joka kutsutaan varusmiespalvelukseen, siviilipalvelukseen tai kertausharjoituksiin tai asepalvelukseen, myönnetään virkavapautta kansallisen palveluksen suorittamista varten; tämä virkavapaus ei voi missään tapauksessa kestää pidempään kuin työsopimus.
Varusmiespalvelukseen tai siviilipalvelukseen kutsutun väliaikaisen toimihenkilön palkanmaksu keskeytetään, mutta häneen sovelletaan edelleen näiden henkilöstösääntöjen palkkatason korotusta koskevia säännöksiä. Hänellä on kuitenkin edelleen oikeus erorahaan, jos hän maksaa eläkemaksut takautuvasti suoritettuaan varusmiespalveluksensa tai siviilipalveluksensa.
Kertausharjoituksiin tai asepalvelukseen kutsuttu väliaikainen toimihenkilö saa kertausharjoituksissa tai asepalveluksessa olon ajalta palkkaa, josta kuitenkin vähennetään hänelle maksettu sotilaspäiväraha.
5 LUKU
Palkka ja kulukorvaukset
58 artikla
Väliaikaisen toimihenkilön palkka muodostuu peruspalkasta, perhelisistä ja muista korvauksista.
59 artikla
1. Väliaikaisen toimihenkilön palkka ilmaistaan euroina. Korjauskertoimet, vähennykset, vuosittainen palkkatason tarkistus sekä mukautukset määräytyvät niiden sääntöjen mukaisesti, joista on säädetty neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (2) vahvistettujen Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen, jäljempänä ’EY:n henkilöstösäännöt’, 63, 64, 65, 65a ja 66a artiklassa sekä Euroopan yhteisöille suoritettavaan veroon sovellettavien edellytysten ja menettelyn vahvistamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 (3). EY:n henkilöstösäännöissä säädetyt vähennykset lisätään viraston talousarvioon paitsi sairaus-, tapaturma- tai työttömyysvakuutusmaksujen ollessa kyseessä.
2. Peruspalkka määräytyy EY:n henkilöstösääntöjen 66 artiklan säännösten mukaisesti.
3. Perhelisiä ovat:
a)
kotitalouslisä,
b)
huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä,
c)
koulutuslisä.
4. Tässä artiklassa tarkoitettuja perhelisiä saavien väliaikaisten toimihenkilöiden on ilmoitettava muualta saadut vastaavat lisät, jotka vähennetään liitteessä V olevan 1, 2 ja 3 artiklan mukaan maksetuista lisistä.
5. Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä voidaan maksaa kaksinkertaisena sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen erityisellä ja perustellulla päätöksellä; päätöksen perusteeksi on esitettävä lääkärintodistukset, joissa vahvistetaan, että kyseisen lapsen henkinen tai ruumiillinen vamma aiheuttaa väliaikaiselle toimihenkilölle merkittäviä kuluja.
6. Jos edellä mainitut perhelisät maksetaan liitteessä V olevan 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti muulle henkilölle kun väliaikaiselle toimihenkilölle, nämä lisät maksetaan kyseisen henkilön asuinmaan valuuttana, tarvittaessa EY:n henkilöstösääntöjen 63 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettujen valuuttakurssien mukaisesti. Niihin sovelletaan kyseistä Euroopan unionissa sijaitsevaa valtiota varten vahvistettua korjauskerrointa tai, jos asuinmaa on Euroopan unionin ulkopuolella, korjauskerrointa 100.
Jos perhelisät maksetaan tällaiselle henkilölle, sovelletaan 4 ja 5 kohdan säännöksiä.
7. Ulkomaankorvaus on 16 prosenttia peruspalkan sekä väliaikaiselle toimihenkilölle mahdollisesti maksettavan kotitalouslisän ja huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän kokonaismäärästä. Ulkomaankorvauksen on oltava vähintään 424,78 euroa kuukaudessa.
8. Väliaikaisen toimihenkilön kuollessa hänen eloon jäävä puolisonsa tai huollettavana olevat lapsensa saavat vainajan kokonaispalkan hänen kuolemaansa seuraavalta kolmelta kuukaudelta. Työkyvyttömyyskorvauksen saajan kuollessa edellisen kohdan säännöksiä sovelletaan vainajan saamaan korvaukseen.
9. Väliaikainen toimihenkilö, joka on ollut kaksi vuotta palkkaluokkansa tietyllä palkkatasolla, siirretään ilman eri toimenpiteitä kyseisen palkkaluokan seuraavalle palkkatasolle.
60 artikla
Perhelisien ja ulkomaankorvausten maksaminen määräytyy liitteen V 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti.
61 artikla
Jollei 62-65 artiklasta muuta johdu, väliaikaisella toimihenkilöllä on liitteessä V olevien 5-15 artiklan mukaisesti oikeus sellaisten kulujen korvaamiseen, joita hänelle aiheutuu hänen aloittaessaan tehtävänsä tai siirron tai palvelussuhteen päättymisen yhteydessä, sekä sellaisten kulujen korvaamiseen, joita hänelle aiheutuu hänen hoitaessaan tehtäviään.
62 artikla
Väliaikaisella toimihenkilöllä, joka otetaan palvelukseen vähintään vuoden ajaksi, on oikeus saada korvaus muuttokustannuksistaan liitteessä V olevassa 9 artiklassa säädetyin edellytyksin.
63 artikla
1. Väliaikainen toimihenkilö, joka otetaan palvelukseen vähintään vuoden ajaksi, saa liitteessä V olevassa 5 artiklassa säädetyin edellytyksin asettautumiskorvauksen, jonka määrä vahvistetaan todennäköisen palvelusajan mukaan seuraavasti:
-
vähintään vuosi mutta alle kaksi vuotta:
1/3
liitteessä V olevassa 5 artiklassa vahvistetusta määrästä
-
vähintään kaksi mutta alle kolme vuotta:
2/3
-
vähintään kolme vuotta:
3/3
2. Liitteessä V olevassa 6 artiklassa säädetty uudelleenasettautumiskorvaus myönnetään väliaikaiselle toimihenkilölle, joka on ollut palveluksessa neljä vuotta. Väliaikainen toimihenkilö, joka on ollut palveluksessa vähintään yhden vuoden mutta alle neljä vuotta, saa uudelleenasettautumiskorvauksen, jonka määrä on suhteutettu palvelusajan pituuteen.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen ja 2 kohdassa tarkoitetun uudelleenasettautumiskorvauksen on kuitenkin oltava vähintään:
a)
976,85 euroa sellaisen väliaikaisen toimihenkilön osalta, jolla on oikeus kotitalouslisään, ja
b)
580,83 euroa sellaisen väliaikaisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta tähän lisään.
Kun kummatkin puolisot ovat viraston väliaikaisia toimihenkilöitä ja kummallakin on oikeus asettautumis- tai uudelleenasettautumiskorvaukseen, korvaus maksetaan vain sille puolisolle, jolla on korkeampi peruspalkka.
Kun viraston väliaikaisen toimihenkilön puoliso on Euroopan yhteisöjen virkamies tai muuhun henkilöstöön kuuluva ja puolisolla on oikeus asettautumis- tai uudelleenasettautumiskorvaukseen ja korkeampi peruspalkka, korvausta ei makseta väliaikaiselle toimihenkilölle.
64 artikla
Päivärahan määrä vahvistetaan liitteessä V olevan 10 artiklan mukaisesti. Väliaikainen toimihenkilö, joka otetaan palvelukseen alle vuoden pituiseksi määräajaksi, saa kuitenkin päivärahaa koko palvelussuhteensa ajalta, kuitenkin enintään vuoden ajan, jos hän voi osoittaa, että hänen on mahdotonta asua edelleen entisessä asuinpaikassaan.
65 artikla
Liitteessä V olevaa 8 artiklaa, joka koskee vuosittaista korvausta asemapaikan ja lähtöpaikan välisistä matkakuluista, sovelletaan ainoastaan sellaiseen väliaikaiseen toimihenkilöön, joka on ollut palveluksessa vähintään yhdeksän kuukautta.
66 artikla
Maksut suoritetaan liitteessä V olevien 17 ja 18 artiklan mukaisesti.
6 LUKU
Sosiaaliturva
A jakso
Sairaus- ja tapaturmavakuutus, sosiaaliturvaetuudet
67 artikla
1. Väliaikainen toimihenkilö on työsuhteensa ajan, ollessaan sairauslomalla sekä ollessaan 16 ja 56 artiklassa tarkoitetulla palkattomalla virkavapaalla kyseisissä artikloissa säädetyin edellytyksin tai saadessaan työkyvyttömyyskorvausta vakuutettu sairauden varalta 80 prosentin määrään asti aiheutuneista kuluista niiden sääntöjen perusteella, jotka on vahvistettu Euroopan yhteisöjen toimielinten EY:n henkilöstösääntöjen 72 artiklan mukaisesti tekemällä yhteisellä sopimuksella; sama koskee väliaikaisen toimihenkilön puolisoa, jos tämä ei voi saada vastaavia ja yhtä suuria etuuksia minkään muun lakisääteisen järjestelmän mukaan, sekä hänen lapsiaan ja muita hänen huollettavanaan olevia liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitettuja henkilöitä sekä perhe-eläkkeen saajia. Korvauksen määrä on 85 prosenttia seuraavien terveydenhoitopalveluiden osalta: käynnit lääkärissä ja lääkärin kotikäynnit, kirurgiset toimenpiteet, sairaalahoito, lääkkeet, röntgentutkimukset, näytteet, laboratoriokokeet ja lääkärin määräämät proteesit lukuun ottamatta hammasproteeseja. Korvaus on 100 prosenttia tuberkuloosin, polion, syövän, mielisairauden ja muiden sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätöksellä yhtä vakaviksi luokiteltujen sairauksien sekä seulontatutkimusten ja synnytykseen liittyvien kulujen osalta. Korvausta ei kuitenkaan makseta 100 prosentin suuruisena, kun kyseessä on ammattitauti tai tapaturma, jonka johdosta on sovellettu 68 artiklaa.
Väliaikaisen toimihenkilön avopuoliso rinnastetaan sairausvakuutusjärjestelmässä aviopuolisoon, jos liitteessä V olevan 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaiset kolme ensimmäistä edellytystä täyttyvät.
Väliaikainen toimihenkilö suorittaa kolmanneksen järjestelmän edellyttämästä vakuutusmaksusta; maksun määrä voi kuitenkin olla enintään kaksi prosenttia hänen peruspalkastaan.
2. Väliaikainen toimihenkilö, jonka palvelussuhde päättyy lopullisesti ja joka osoittaa, ettei hän harjoita ansiotoimintaa, voi pyytää viimeistään palvelussuhteensa lopullista päättymistä seuraavan kuukauden aikana, että häneen sovellettaisiin edelleen 1 kohdassa säädettyä sairausvakuutusjärjestelmää enintään kuuden kuukauden ajan palvelussuhteen lopullisesta päättymisestä. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan väliaikaisen toimihenkilön viimeisen peruspalkan mukaan siten, että hän maksaa puolet sen mukaisesta vakuutusmaksusta.
Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätöksellä, jonka tämä tekee viraston asiantuntijalääkäriä kuultuaan, pyynnön esittämiselle asetettua kuukauden määräaikaa ja ensimmäisessä alakohdassa säädettyä kuuden kuukauden määräaikaa ei sovelleta siinä tapauksessa, että asianomainen on sairastunut ennen palvelussuhteensa päättymistä vakavaan tai pitkäaikaiseen sairauteen ja ilmoittanut siitä virastolle ennen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kuuden kuukauden määräajan päättymistä, sillä edellytyksellä, että asianomainen käy viraston järjestämässä lääkärintarkastuksessa.
3. Väliaikaisen toimihenkilön entinen puoliso, lapsi, joka ei enää ole väliaikaisen toimihenkilön huollettavana, sekä henkilö, jota ei enää rinnasteta huollettavana olevaan lapseen liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla, voivat, jos he osoittavat, etteivät he harjoita ansiotoimintaa, saada edelleen enintään vuoden ajan 1 kohdassa säädetyn sairausvakuutusjärjestelmän mukaiset etuudet väliaikaisen henkilökunnan vakuutukseen kuuluvan kautta vakuutettuina; tämä turva ei edellytä vakuutusmaksujen suorittamista. Tämä vuoden jakso alkaa päivänä, jona avioero tulee lopullisesti voimaan tai jona lapsi lakkaa olemasta väliaikaisen toimihenkilön huollettavana tai jona rinnastaminen huollettavana olevaan lapseen lakkaa.
4. Väliaikainen toimihenkilö, joka on viraston palveluksessa 63 vuoden ikään asti tai jolle maksetaan työkyvyttömyyskorvausta, on palvelussuhteensa päättymisen jälkeen oikeutettu 1 kohdan mukaisiin etuuksiin. Vakuutusmaksu lasketaan työkyvyttömyyskorvauksen perusteella.
Henkilöön, jolle maksetaan perhe-eläkettä palveluksessa olleen väliaikaisen toimihenkilön tai sellaisen väliaikaisen toimihenkilön kuoleman vuoksi, joka oli ollut viraston palveluksessa 63 vuoden ikään asti tai jolle oli maksettu työkyvyttömyyskorvausta, sovelletaan samoja etuuksia. Vakuutusmaksu lasketaan perhe-eläkkeen perusteella.
5. Lapseneläkkeen saaja on oikeutettu 1 kohdan mukaisiin etuuksiin vain asianomaisen pyynnöstä. Vakuutusmaksu lasketaan lapseneläkkeen perusteella.
6. Perhe-eläkkeen saajan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetun vakuutusmaksun on oltava vähintään palkkaluokan 1 ensimmäisen palkkatason peruspalkan perusteella lasketun maksun suuruinen.
7. Jos sellaisten kulujen määrä, joista ei ole maksettu korvausta, on 12 kuukauden aikana enemmän kuin puolet väliaikaisen toimihenkilön kuukausittaisesta peruspalkasta, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen myöntää asianomaisen perhetilanteen huomioon ottaen erityiskorvauksen 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen perusteella.
8. Edunsaajan on ilmoitettava korvaukset, jotka hän voi saada muusta lakisääteisestä sairausvakuutusjärjestelmästä joko itselleen tai kauttaan vakuutetuille toisille henkilöille.
Jos edunsaajan tällä tavoin mahdollisesti saamien korvausten kokonaismäärä ylittää edellä 1 kohdassa säädettyjen korvausten määrän, erotus vähennetään 1 kohdan mukaisesti korvattavasta määrästä, lukuun ottamatta korvauksia, jotka maksetaan sellaisen täydentävän yksityisen sairausvakuutuksen nojalla, jonka tarkoituksena on kattaa se osa kuluista, jota ei korvata viraston sairausvakuutusjärjestelmästä.
68 artikla
1. Väliaikainen toimihenkilö on työsuhteensa ajan, ollessaan sairauslomalla sekä ollessaan 16 ja 56 artiklassa tarkoitetulla palkattomalla virkavapaalla tässä artiklassa säädetyin edellytyksin vakuutettu työsuhteensa aloittamispäivästä lähtien ammattitautien ja tapaturmien varalta niiden sääntöjen mukaisesti, jotka on vahvistettu yhteisöjen toimielinten yhteisellä sopimuksella EY:n henkilöstösääntöjen 73 artiklan mukaisesti. Hän maksaa vapaa-ajan riskit kattavasta vakuutuksesta 0,1 prosenttia peruspalkastaan. Riskit, joita vakuutus ei kata, on lueteltu kyseisissä säännöissä.
2. Suoritettavat etuudet ovat seuraavat:
a)
kuolemantapauksen johdosta:
Jäljempänä luetelluille henkilöille maksetaan määrä, joka on viisi kertaa edesmenneen väliaikaisen toimihenkilön vuosittaisen peruspalkan suuruinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna:
-
edesmenneen väliaikaisen toimihenkilön puolisolle ja lapsille virkamieheen sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti: puolisolle maksettavan osuuden on kuitenkin oltava vähintään 25 prosenttia koko määrästä;
-
Jollei edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, muille jälkeläisille väliaikaiseen toimihenkilöön sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti;
-
Jollei kahdessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, muille suoraan ylenevää polvea oleville sukulaisille väliaikaiseen toimihenkilöön sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti;
-
Jollei kolmessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, virastolle.
b)
pysyvän täyden työkyvyttömyyden johdosta:
Asianomaiselle maksetaan määrä, joka on kahdeksan kertaa hänen vuosittaisen peruspalkkansa suuruinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna.
c)
pysyvän osittaisen työkyvyttömyyden johdosta:
Asianomaiselle maksetaan osa edellä b alakohdassa säädetystä korvauksesta 1 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä vahvistetun asteikon perusteella laskettuna.
Edellä säädetyt maksut voidaan kyseisissä säännöissä vahvistetuin edellytyksin korvata elinkorolla.
Edellä luetellut etuudet voidaan maksaa B jaksossa säädettyjen suoritusten lisäksi.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä vahvistetuin tavoin korvataan myös lääkärintutkimuksista, lääkkeistä, sairaalahoidosta, kirurgisista toimenpiteistä, proteeseista, röntgentutkimuksista, hieronnasta, ortopedisestä ja kliinisestä hoidosta sekä sairaankuljetuksesta aiheutuvat kulut sekä muut tapaturmasta tai ammattitaudista aiheutuvat vastaavat kulut.
Nämä korvaukset maksetaan kuitenkin vain siinä tapauksessa, että ne korvaukset, jotka 67 artiklan perusteella on maksettu, eivät täysin kata kuluja.
69 artikla
1. Viraston ja väliaikaisten toimihenkilöiden osuudet sairaus- ja tapaturmavakuutusjärjestelmään maksetaan kokonaisuudessaan EY:n henkilöstösäännöissä säädettyyn sairaus- ja tapaturmavakuutusjärjestelmään.
2. Jos 36 artiklassa säädetyssä lääkärintarkastuksessa kuitenkin käy ilmi, että asianomaisella toimihenkilöllä on jokin sairaus tai vamma, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että tästä sairaudesta tai vammasta aiheutuvat kulut eivät kuulu 67 artiklassa säädettyjen kulukorvausten piiriin.
Jos väliaikainen toimihenkilö voi osoittaa, ettei hän voi saada korvausta minkään muun lakisääteisen sairausvakuutusjärjestelmän perusteella, hän voi pyytää viimeistään kuukauden kuluttua työsopimuksensa päättymisestä, että hän saisi edelleen enintään kuuden kuukauden ajan sopimuksensa päättymisen jälkeen 67 ja 68 artiklassa säädetyn sairausvakuutusjärjestelmän mukaiset etuudet. Edellä 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu sairausvakuutusmaksu lasketaan toimihenkilön viimeisen peruspalkan mukaan, ja toimihenkilö maksaa itse siitä puolet.
3. Virasto tarkistaa ja mukauttaa maksua tarpeen mukaan kuuden vuoden kuluttua viraston väliaikaisten toimihenkilöiden sairaus- ja tapaturmariskin perusteella.
4. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi viraston valtuuttaman asiantuntijalääkärin annettua lausuntonsa tehdä päätöksen siitä, ettei pyynnön esittämistä koskevaa yhden kuukauden määräaikaa ja 2 kohdassa säädettyä kuuden kuukauden määräaikaa sovelleta siinä tapauksessa, että asianomainen sairastuu palvelussuhteensa aikana vakavaan tai pitkäaikaiseen sairauteen, josta on tehty ilmoitus virastolle ennen 2 kohdassa säädetyn kuuden kuukauden määräajan päättymistä, sillä edellytyksellä, että asianomainen käy viraston järjestämässä lääkärintarkastuksessa.
70 artikla
1. Entiselle väliaikaiselle toimihenkilölle, joka jää työttömäksi sen jälkeen kun hänen palvelussuhteensa virastossa on päättynyt ja
-
joka ei saa viraston maksamaa työkyvyttömyyskorvausta,
-
jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu irtisanoutumisesta tai sopimuksen purkamisesta kurinpitosyistä,
-
joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta
-
jonka asuinpaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa,
maksetaan kuukausittain työttömyyskorvausta jäljempänä määriteltävin edellytyksin.
Kun toimihenkilö voi saada kansallista työttömyyskorvausta, hänen on ilmoitettava siitä virastolle. Tässä tapauksessa tämä korvaus vähennetään 3 kohdan perusteella maksettavasta korvauksesta.
2. Työttömyyskorvausta saadakseen entisen väliaikaisen toimihenkilön on:
a)
ilmoittauduttava työnhakijaksi sen Euroopan unionin jäsenvaltion työvoimaviranomaisille, jossa hänen asuinpaikkansa on,
b)
täytettävä ne velvollisuudet, jotka kyseisen Euroopan unionin jäsenvaltion lainsäädännössä on asetettu sen mukaisen työttömyyskorvauksen saajalle,
c)
toimitettava virastolle kuukausittain toimivaltaisen kansallisen viranomaisen antama todistus, josta käy ilmi, onko hän täyttänyt a ja b alakohdassa vahvistetut velvollisuudet.
Virasto voi myöntää korvauksen tai säilyttää sen ennallaan, vaikka b alakohdassa mainittuja kansallisia velvollisuuksia ei olisi täytetty, sairauden, tapaturman, raskauden, työkyvyttömyyden tai muun vastaavan syyn vuoksi tai jos toimivaltainen kansallinen viranomainen on myöntänyt niistä vapautuksen.
Johtokunta vahvistaa tämän artiklan soveltamiseksi tarpeelliseksi katsomansa määräykset.
3. Työttömyyskorvauksen määrä vahvistetaan sen peruspalkan perusteella, jota entinen väliaikainen toimihenkilö sai palvelussuhteensa päättyessä. Työttömyyskorvauksen määräksi vahvistetaan:
a)
60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten kahdentoista kuukauden ajalta,
b)
45 prosenttia peruspalkasta kolmannestatoista kuukaudesta kahdenteenkymmenenteenneljänteen kuukauteen.
Näin määritellyt määrät eivät voi olla alle 1 171,52 euroa eivätkä yli 2 343,04 euroa sen jälkeen, kun on kulunut ensimmäisten kuuden kuukauden jakso, jonka aikana sovelletaan edellä määritettyä alarajaa mutta ei ylärajaa. Näitä määriä mukautetaan EY:n henkilöstösääntöjen 66 artiklassa olevien sääntöjen mukaisesti noudattaen mainittujen sääntöjen 65 artiklaa.
4. Entiselle väliaikaiselle toimihenkilölle maksetaan työttömyyskorvausta hänen palvelussuhteensa päättymisen jälkeen enintään 24 kuukauden ajalta eikä missään tapauksessa ajalta, joka on pidempi kuin kolmannes todellisesta palvelusajasta. Jos entinen väliaikainen toimihenkilö kuitenkin tänä aikana lakkaa täyttämästä 1 ja 2 kohdassa säädetyt edellytykset, korvauksen maksaminen keskeytetään. Korvausta aletaan maksaa uudelleen, jos entinen väliaikainen toimihenkilö ennen tämän määräajan päättymistä täyttää jälleen mainitut edellytykset eikä hänelle ole myönnetty kansallista työttömyyskorvausta.
5. Työttömyyskorvausta saavalla entisellä väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus perhelisiin EY:n henkilöstösääntöjen 67 artiklassa säädettyjen sääntöjen mukaisesti. Kotitalouslisä lasketaan työttömyyskorvauksen perusteella liitteessä V olevassa 1 artiklassa säädetyin edellytyksin.
Asianomaisen on ilmoitettava muista vastaavista korvauksista, joita joko hän tai hänen puolisonsa saa; nämä korvaukset vähennetään tämän artiklan nojalla maksettavista korvauksista.
Työttömyyskorvausta saavalla entisellä väliaikaisella toimihenkilöllä on EY:n henkilöstösääntöjen 67 artiklassa säädetyin edellytyksin oikeus sairausvakuutukseen ilman että hänen tarvitsee maksaa siihen liittyviä maksuja.
6. Työttömyyskorvaus ja perhelisät maksetaan euroina erityisestä työttömyysrahastosta. Korjauskerrointa ei sovelleta.
7. Kukin väliaikainen toimihenkilö maksaa itse kolmanneksen työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoittamiseksi tarvittavasta määrästä. Maksun määräksi vahvistetaan 0,81 prosenttia asianomaisen peruspalkasta, jota laskettaessa otetaan huomioon 1 065,02 euron kiinteämääräinen vähennys mutta ei EY:n henkilöstösääntöjen 64 artiklassa säädettyjä korjauskertoimia.
Maksu vähennetään kuukausittain asianomaisen palkasta ja maksetaan yhdessä viraston suorittaman kahden kolmasosan kanssa yhteisöjen asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 vahvistettujen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan mukaisesti perustettuun erityiseen työttömyysrahastoon. Virasto tarkistaa ja mukauttaa maksua tarpeen mukaan kuuden vuoden kuluttua viraston väliaikaisten toimihenkilöiden työttömyysriskin perusteella.
8. Työttömäksi jääneelle entiselle väliaikaiselle toimihenkilölle maksettavaan työttömyyskorvaukseen sovelletaan asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 sääntöjä.
9. Työllisyyttä ja työttömyyttä koskevissa asioissa toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, toimivat tehokkaassa yhteistyössä viraston kanssa tämän artiklan soveltamiseksi asianmukaisesti.
10. Tämän artiklan soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa järjestelyissä noudatetaan samoja sääntöjä kuin ne, jotka on vahvistettu yhteisöjen toimielinten yhteisellä päätöksellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan viimeisen alakohdan soveltamista.
71 artikla
1. Kun väliaikainen toimihenkilö saa lapsen, maksetaan 198,31 euron suuruinen lisä henkilölle, joka tosiasiassa huolehtii tästä lapsesta.
Sama lisä maksetaan väliaikaiselle toimihenkilölle, joka ottaa lapseksensa alle viisi vuotiaan lapsen, joka on toimihenkilön huollettavana liitteessä V olevan 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
2. Ensimmäisessä kohdassa säädetyn lisän maksamisen edellytykset täyttyvät, jos raskaus keskeytyy kestettyään vähintään seitsemän kuukautta.
3. Synnytyslisän saajan on ilmoitettava saman lapsen osalta muualta saadut samanluontoiset lisät, jotka vähennetään edellä tarkoitetusta lisästä. Jos sekä isä että äiti ovat viraston väliaikaisia toimihenkilöitä, lisä maksetaan ainoastaan kerran.
72 artikla
Kun väliaikainen toimihenkilö, hänen puolisonsa, hänen huollettavanaan oleva lapsi tai muu liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitettu hänen huollettavanaan oleva samassa taloudessa asuva henkilö kuolee, virasto korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta väliaikaisen toimihenkilön asemapaikasta hänen lähtöpaikkakunnalleen.
Kun väliaikainen toimihenkilö kuolee ollessaan virkamatkalla, virasto kuitenkin korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta väliaikaisen toimihenkilön kuolinpaikasta hänen lähtöpaikkakunnalleen.
73 artikla
Väliaikaiselle toimihenkilölle voidaan antaa lahjoituksia ja lainoja ja myöntää ennakkoa hänen palvelussuhteensa aikana tai sen päätyttyä, kun toimihenkilö on työkyvyttömänä vakavan tai pitkäaikaisen sairauden, vamman tai palvelussuhteen aikana sattuneen tapaturman vuoksi ja jos hän voi osoittaa, ettei tällainen sairaus tai tapaturma kuulu minkään muun sosiaaliturvajärjestelmän piiriin.
B jakso
Työkyvyttömyys- ja henkivakuutus
74 artikla
Väliaikainen toimihenkilö kuuluu palvelussuhteensa ajan henki- ja työkyvyttömyysvakuutuksen piiriin jäljempänä säädetyin edellytyksin.
Tässä jaksossa säädettyjen maksujen ja etuuksien suorittaminen keskeytetään, jos väliaikaisen toimihenkilön palvelussuhteeseen liittyvän palkan maksaminen keskeytetään tilapäisesti näiden henkilöstösääntöjen perusteella.
75 artikla
Jos ennen väliaikaisen toimihenkilön palvelukseen ottamista suoritettavassa lääkärintarkastuksessa käy ilmi, että asianomaisella on jokin sairaus tai vamma, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että hän saa työkyvyttömyys- tai henkivakuutuksen kattamat etuudet tämän sairauden tai vamman seurausten osalta vasta viiden vuoden kuluttua siitä, kun hän on tullut viraston palvelukseen.
Väliaikainen toimihenkilö voi tehdä tätä päätöstä koskevan valituksen viraston perustamalle työkyvyttömyyslautakunnalle. Virasto voi viraston ja Euroopan unionin neuvoston välisen sopimuksen nojalla käyttää neuvoston työkyvyttömyyslautakuntaa.
76 artikla
1. Väliaikaiselle toimihenkilölle, joka menettää kokonaan työkykynsä ja joutuu sen vuoksi keskeyttämään työskentelynsä viraston palveluksessa, myönnetään työkyvyttömyyden koko keston ajaksi työkyvyttömyyskorvaus, jonka määrä lasketaan seuraavassa esitetyllä tavalla.
Jos työkyvyttömyyskorvausta saava väliaikainen toimihenkilö saavuttaa 65 vuoden iän, häneen sovelletaan erorahaa koskevia yleisiä sääntöjä. Erorahan määrä perustuu siihen palkkaluokkaan ja -tasoon, johon toimihenkilöllä oli oikeus tullessaan työkyvyttömäksi.
2. Työkyvyttömyyskorvauksen määrä on 70 prosenttia väliaikaisen toimihenkilön viimeisestä peruspalkasta. Se ei kuitenkaan voi olla pienempi kuin vähimmäistoimeentulo, joka on palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan Euroopan yhteisön väliaikaisen toimihenkilön peruspalkka. Työkyvyttömyyskorvauksesta suoritetaan yhteisön eläkejärjestelmään maksuosuus, joka lasketaan tämän korvauksen perusteella.
3. Jos väliaikaisen toimihenkilön työkyvyttömyys johtuu tehtäviä hoidettaessa sattuneesta tapaturmasta tai niihin liittyvästä tapaturmasta, ammattitaudista tai yleisen edun vuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, että hän on vaarantanut henkensä pelastaakseen toisen ihmisen hengen, työkyvyttömyyskorvaus on vähintään 120 prosenttia vähimmäistoimeentulosta. Tällöin maksut eläkejärjestelmään maksetaan tällöin viraston talousarviosta.
4. Jos työkyvyttömyys on väliaikaisen toimihenkilön tahallisesti aiheuttama, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että asianomainen saa ainoastaan 85 artiklassa tarkoitetun erorahan.
5. Työkyvyttömyyskorvauksen saajalla on oikeus 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettuihin perhelisiin. Kotitalouslisä määritellään liitteen V mukaisesti työkyvyttömyyskorvauksen saajalle maksettavan korvauksen mukaisesti.
77 artikla
1. Työkyvyttömyyden määrittelee 75 artiklassa tarkoitettu työkyvyttömyyslautakunta.
2. Virasto voi ajoittain tutkituttaa työkyvyttömyyskorvauksen saajan varmistaakseen, että tämä edelleen täyttää kyseisen korvauksen saamisen edellytykset. Jos työkyvyttömyyslautakunta toteaa, etteivät edellytykset enää täyty, väliaikaisen toimihenkilön on palattava toimeensa viraston palvelukseen, jollei hänen sopimuksensa voimassaolo ole päättynyt.
Jos asianomaista ei kuitenkaan voida ottaa takaisin viraston palvelukseen, hänen sopimuksensa voidaan sanoa irti siten, että hänelle maksetaan korvaus, jonka määrä vastaa palkkaa, jonka hän olisi saanut irtisanomisajalta, ja tapauksen mukaan 95 artiklassa säädettyä sopimuksen irtisanomisesta maksettavaa korvausta. Tässä tapauksessa sovelletaan myös 85 artiklaa.
78 artikla
Liitteessä VI olevassa 3 luvussa olevien sääntöjen mukaisesti määritellyille kuolleen väliaikaisen toimihenkilön oikeudenomistajille maksetaan perhe-eläkettä 79-82 artiklassa säädetyin edellytyksin.
Jos työkyvyttömyyskorvausta saava entinen väliaikainen toimihenkilö kuolee, liitteessä VI olevassa 3 luvussa määritellyt kuolleen väliaikaisen toimihenkilön oikeudenomistajat saavat perhe-eläkettä tässä liitteessä säädetyin edellytyksin.
Jos väliaikainen toimihenkilö tai entinen väliaikainen toimihenkilö, joka saa työkyvyttömyyskorvausta, on ollut kadoksissa yli vuoden ajan, tilapäiset eläkkeet kadonneen henkilön puolisolle ja niille henkilöille, joiden katsotaan olevan kadonneen henkilön huollettavina, vahvistetaan EY:n henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevissa 5 ja 6 luvussa olevien määräysten mukaisesti.
79 artikla
Oikeus eläkkeeseen alkaa sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona kuolemantapaus sattui, tai tapauksen mukaan sitä ajanjaksoa seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jolta edesmenneen toimihenkilön eloon jäänyt puoliso, lapset tai huollettavina olevat henkilöt saavat 59 artiklan 8 kohdan mukaisesti suoritettavat maksut.
80 artikla
Väliaikaisen toimihenkilön eloonjääneellä puolisolla on oikeus perhe-eläkkeeseen liitteessä VI olevan 3 luvun mukaisesti. Eläke on vähintään 35 prosenttia väliaikaisen toimihenkilön viimeisestä kuukausittaisesta peruspalkasta ja vähintään palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan Euroopan yhteisön väliaikaisen toimihenkilön peruspalkan suuruinen.
Perhe-eläkettä saavalla henkilöllä on liitteessä V säädetyin edellytyksin oikeus 59 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin perhelisiin. Huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän määrä on kuitenkin kaksi kertaa 59 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyn lisän määrä.
81 artikla
Jos väliaikainen toimihenkilö tai työkyvyttömyyskorvauksen saaja kuolee jättämättä jälkeensä puolisoa, jolla olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, väliaikaisen toimihenkilön kuolemantapauksen ajankohtana liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapsen eläkkeeseen liitteessä VI olevassa 10 artiklassa vahvistetuin edellytyksin.
Sama oikeus on lapsilla, jotka täyttävät nämä edellytykset perhe-eläkettä saavan puolison kuollessa tai avioituessa uudelleen.
Jos väliaikainen toimihenkilö tai työkyvyttömyyskorvauksen saaja kuolee ilman että edellä ensimmäisessä kohdassa säädetyt edellytykset ovat täyttyneet, asianomaisen huollettavana liitteessä V olevassa 2 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen liitteessä VI olevassa 10 artiklassa vahvistetuin edellytyksin; eläkkeen määrä on kuitenkin puolet mainitun 8 artiklan säännösten mukaisesta määrästä.
Jos kyseessä on liitteessä V olevan 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu huollettavana olevaan lapseen rinnastettava henkilö, lap seneläkkeen määrä ei voi olla suurempi kuin huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä kaksinkertaisena.
Lapseneläkettä ei makseta, jos luonnollinen vanhempi, jonka sijaan ottovanhempi on tullut, kuolee.
Orvoksi jääneellä lapsella on oikeus koulutuslisään liitteessä V olevan 3 artiklan mukaisesti.
82 artikla
Jos toimihenkilö on eronnut tai kun on olemassa enemmän kuin yksi perhe-eläkkeeseen oikeutettu ryhmä, perhe-eläke jaetaan liitteessä VI säädetyllä tavalla.
83 artikla
1. Sen estämättä, mitä säädetään muissa säännöksissä, jotka koskevat erityisesti perhe-eläkkeen saajille myönnettäviä vähimmäismääriä, voi se yhdessä perhelisien kanssa sekä verojen ja muiden pakollisten pidätysten vähentämisen jälkeen maksettava perhe-eläkkeiden kokonaismäärä, jota eloonjäänyt puoliso ja muut oikeudenomistajat voivat vaatia, olla enintään:
a)
työtehtävissä toimineen tai virkavapaalla henkilökohtaisista syistä tai asepalveluksen suorittamista varten taikka vanhempain- tai perhevapaalla olleen väliaikaisen toimihenkilön kuoltua sen peruspalkan suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus saman palkkaluokan ja -tason mukaan; tähän määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi siinä tapauksessa maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset,
b)
sen päivän jälkeen, jolloin a alakohdassa tarkoitettu väliaikainen toimihenkilö olisi täyttänyt 65 vuotta, sen erorahan suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus kyseisestä päivästä alkaen hänen kuolemaansa mennessä saavuttamansa palkkaluokan ja -tason mukaan; tähän määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset,
c)
työkyvyttömyyskorvausta saavan entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoltua sen eläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus; tähän määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetut lisät ja vähennykset,
2. Sovellettaessa 1 kohdan säännöksiä jätetään kyseisiin määriin mahdollisesti vaikuttavat korjauskertoimet huomiotta.
3. Kukin 1 kohdan a-c alakohdassa määritelty enimmäismäärä jaetaan perhe-eläkkeen saajien kesken niiden oikeuksien suhteessa, jotka heille olisivat kuuluneet, jos 1 kohdan säännöksiä ei otettaisi huomioon.
Näin jakamalla saataviin määriin sovelletaan 84 artiklan 1 kohdan toisen ja kolmannen alakohdan säännöksiä.
84 artikla
1. Edellä tarkoitetut eläkkeet lasketaan sen palkkataulukon perusteella, joka on voimassa sen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona oikeus eläkkeeseen alkaa.
Eläkkeisiin ei sovelleta korjauskertoimia.
Euroina ilmoitetut eläkkeet maksetaan jossakin liitteessä VI olevassa 29 artiklassa tarkoitetussa valuutassa.
2. Jos palkkoja mukautetaan 59 artiklan mukaisesti, sama mukautus koskee eläkkeitä.
3. Työkyvyttömyyskorvauksen saajiin sovelletaan 1 ja 2 kohdan säännöksiä soveltuvin osin.
C jakso
Eroraha
85 artikla
Väliaikaisella toimihenkilöllä on palvelussuhteensa päättyessä oikeus erorahaan tai eläkeoikeuksiensa vakuutusmatemaattisen arvon siirtoon liitteessä VI olevan 1 artiklan mukaisesti.
86 artikla
Jos väliaikainen toimihenkilö on käyttänyt 90 artiklassa säädettyä mahdollisuutta, hänen erorahaansa pienennetään suhteellisesti näitä maksuja vastaavan ajanjakson osalta.
Ensimmäistä kohtaa ei sovelleta väliaikaiseen toimihenkilöön, joka pyytää kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun häneen on alettu soveltaa näitä henkilöstösääntöjä, saada maksaa kyseiset määrät takaisin lisättyinä 3,5 prosentin vuosikorolla, jota voidaan tarkistaa 87 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
87 artikla
1. Kokonaiskorkojen laskemisessa tarvittava korko on 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu tosiasiallinen korko, ja sitä tarkistetaan tarvittaessa viisivuotisten vakuutusmatemaattisten arviointien yhteydessä.
2. Vakuutusmatemaattisissa laskelmissa huomioon otettavat korkokannat perustuvat todettuihin Euroopan unionin jäsenvaltioiden pitkäaikaisen julkisen velan vuosittaisiin keskikorkoihin, jotka Euroopan yhteisöjen komissio julkaisee. Vakuutusmatemaattisissa laskelmissa tarvittavan vastaavan inflaatiosta puhdistetun korkokannan laskennassa käytetään soveltuvaa kuluttajahintaindeksiä.
3. Vakuutusmatemaattisten laskelmien tekemiseksi huomioon otettava todellinen vuosikorko on edeltävien 12 vuoden aikana todettujen keskimääräisten reaalikorkojen keskiarvo.
D jakso
Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjestelmän rahoitus
88 artikla
1. Edellä B ja C jaksossa säädetyn sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan viraston talousarviosta. Viraston toimintaan osallistuvat jäsenvaltiot takaavat yhdessä näiden etuuksien maksamisen näiden menojen rahoittamiseksi vahvistetun jakoperusteen mukaisesti.
2. Palkoista ja työkyvyttömyyskorvauksista vähennetään aina B jaksossa säädetyt sosiaaliturvamaksut.
3. Edellä B ja C jaksossa säädetyn sosiaaliturvajärjestelmän rahoitus on näiden henkilöstösääntöjen 89 artiklan ja liitteen VI 21 ja 22 artiklan mukainen.
4. Väliaikaisen toimihenkilöstön ja viraston osuudet B ja C jaksossa säädettyyn sosiaaliturvajärjestelmään maksetaan kokonaisuudessaan viraston talousarvioon.
89 artikla
Väliaikaiset toimihenkilöt maksavat kolmanneksen tämän eläkejärjestelmän rahoituksesta. Eläkemaksun määräksi vahvistetaan 9,25 prosenttia asianomaisen peruspalkasta, eikä 59 artiklassa säädettyjä korjauskertoimia ei oteta huomioon. Tämä maksu vähennetään kuukausittain asianomaisen palkasta. Maksu mukautetaan EY:n henkilöstösääntöjen liitteessä XII vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.
90 artikla
Väliaikaisella toimihenkilöllä on viraston vahvistamin edellytyksin oikeus pyytää, että virasto suorittaa maksut, jotka hänen mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksiensa perustamiseksi tai ylläpitämiseksi lähtömaassaan. Virasto voi myös päättää suorittaa maksut, jotka väliaikaisen toimihenkilön mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksiensa perustamiseksi tai ylläpitämiseksi lähtömaassaan, vaikka väliaikainen toimihenkilö ei ole sitä pyytänyt. Viraston on tällöin perusteltava päätöksensä asianmukaisesti.
Nämä maksut eivät saa ylittää 89 artiklassa säädettyä määrää kaksinkertaisena, ja ne maksetaan viraston talousarviosta.
E jakso
Väliaikaisten toimihenkilöiden oikeuksien laskeminen
91 artikla
Työkyvyttömyys- ja perhe-eläkejärjestelmästä säädetään liitteessä VI olevissa 19-23 artiklassa.
F jakso
Etuuksien maksaminen
92 artikla
1. Etuudet maksetaan näiden henkilöstösääntöjen 83 ja 84 artiklan ja liitteessä VI olevan 28 artiklan mukaisesti.
2. Määrät, jotka väliaikaisen toimihenkilön on maksettava virastolle tämän vakuutusjärjestelmän mukaan sinä päivänä, jona etuudet maksetaan, vähennetään väliaikaiselle toimihenkilölle tai tämän oikeudenomistajille maksettavasta tämän etuuden määrästä. Tämä vähentäminen voidaan suorittaa useamman kuukauden kuluessa.
G jakso
Viraston sijaantulo
93 artikla
1. Jos kolmas henkilö on vastuussa näissä henkilöstösäännöissä tarkoitetun henkilön kuolemasta, tapaturmasta tai sairaudesta, uhrin tai hänen oikeudenomistajiensa oikeudet ja kanneoikeus vastuussa olevaa kolmatta henkilöä kohtaan siirtyvät suoraan virastolle siltä osin kuin virastolle näiden henkilöstösääntöjen perusteella syntyy velvoitteita kyseisen vahinkotapahtuman vuoksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu sijaantulo koskee muun muassa:
-
palkkoja, jotka maksetaan 52 artiklan mukaisesti väliaikaiselle toimihenkilölle tämän tilapäisen työkyvyttömyyden aikana,
-
henkilöstösääntöjen 59 artiklan 8 kohdan mukaisesti suoritettuja maksuja väliaikaisen toimihenkilön tai työkyvyttömyyskorvaukseen oikeutetun entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoleman vuoksi,
-
sairaus- ja tapaturmavakuutusta koskevia etuuksia, jotka maksetaan 67 ja 68 artiklan ja niiden soveltamisesta annettujen määräysten mukaisesti,
-
72 artiklassa tarkoitettujen ruumiin kuljettamisesta aiheutuneiden kulujen maksamista,
-
täydentäviä perhelisiä, jotka maksetaan 59 artiklan 5 kohdan ja liitteessä V olevan 2 artiklan 3 ja 5 kohdan mukaisesti huollettavana olevan lapsen vakavan sairauden, vamman tai haitan vuoksi,
-
työkyvyttömyyskorvauksia, jotka maksetaan sellaisen tapaturman tai sairauden vuoksi, joka aiheuttaa väliaikaiselle toimihenkilölle pysyvän kyvyttömyyden hoitaa tehtäviään,
-
perhe-eläkkeitä, jotka maksetaan väliaikaisen toimihenkilön tai entisen väliaikaisen toimihenkilön kuoleman vuoksi tai sellaisen väliaikaisen toimihenkilön puolison tai eläkettä saavan entisen väliaikaisen toimihenkilön puolison kuoleman vuoksi, joka ei ole väliaikainen toimihenkilö,
-
lapseneläkkeitä, jotka maksetaan iästä riippumatta väliaikaisen toimihenkilön tai entisen väliaikaisen toimihenkilön lapselle, jos tällä lapsella on vakava sairaus, vamma tai haitta, joka estää häntä huolehtimasta toimeentulostaan huoltajansa kuoleman jälkeen.
3. Viraston sijaantulo ei kuitenkaan koske yksinomaan henkilökohtaisten vahinkojen, kuten aineettoman vahingon, kivun ja säryn korvaamista eikä kosmeettisen ja elämäniloa rajoittavan haitan korvaamista yli sen mitä näistä vahingoista ja menetyksistä 68 artiklan mukaisesti olisi korvauksena myönnetty.
4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa annetut säännökset eivät estä virastoa nostamasta itse kannetta asiassa.
7 LUKU
Aiheettomasti suoritetun etuuden takaisinperiminen
94 artikla
Kaikki aiheettomasti suoritetut määrät peritään takaisin, jos edun saaja on ollut tietoinen suorituksen aiheettomuudesta tai jos suorituksen aiheettomuus oli niin ilmeinen, että hänen olisi täytynyt tietää siitä.
Takaisinperimispyyntö on tehtävä viiden vuoden kuluessa siitä päivästä, jolloin määrä on suoritettu. Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen pystyy osoittamaan, että asianomainen on tahallisesti johtanut hallintoa harhaan kyseisen määrän saadakseen, takaisinperimispyyntö on voimassa tämän määräajan päättymisen jälkeenkin.
8 LUKU
Palvelussuhteen päättyminen
95 artikla
Väliaikaisen toimihenkilön palvelussuhde päättyy, paitsi asianomaisen kuollessa:
a)
sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka kuluessa väliaikainen toimihenkilö täyttää 65 vuotta,
b)
työsopimuksessa mainittuna päivänä, tai
c)
sellaisen työsopimuksessa vahvistetun irtisanomisajan päättyessä, jonka perusteella väliaikainen toimihenkilö tai virasto voi irtisanoa sopimuksen ennen sen voimassaolon päättymistä. Irtisanomisaika on vähintään yksi kuukausi jokaista palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään yksi kuukausi ja enintään kolme kuukautta.
Kun kyseessä on väliaikainen toimihenkilö, jonka palvelussuhde on uusittu, irtisanomisaika on enintään kuusi kuukautta. Irtisanomisaika ei kuitenkaan voi alkaa äitiys- eikä sairausloman aikana, paitsi jos jälkimmäinen kestää yli kolme kuukautta. Toisaalta irtisanomisaika keskeytyy edellä mainituin rajoituksin näiden lomien ajaksi. Jos toimielin irtisanoo työsopimuksen, väliaikaisella toimihenkilöllä on oikeus korvaukseen, jonka määrä on kolmasosa hänen peruspalkastaan palvelussuhteen päättymispäivämäärän ja työsopimuksen päättymispäivämäärän väliseltä ajalta, tai
d)
kun hän ei enää täytä 36 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, jollei sovelleta kyseisessä artiklassa säädettyä poikkeusta. Jos tällaista poikkeusta ei myönnetä, sovelletaan (c) alakohdassa säädettyä irtisanomisaikaa.
96 artikla
Virasto voi irtisanoa työsopimuksen ilman irtisanomisaikaa:
a)
koeajan aikana tai sen päättyessä 38 artiklassa säädetyin edellytyksin,
b)
kun väliaikainen toimihenkilö ei voi palata työtehtäviinsä 52 artiklassa säädetyn palkallisen sairausloman päättyessä. Tällöin väliaikainen toimihenkilö saa korvauksen, joka on yhtä suuri kuin hänen peruspalkkansa ja perhelisiensä määrä kahdelta päivältä jokaista palveluskuukautta kohti.
97 artikla
1. Sen jälkeen kun liitteessä V tarkoitettu kurinpitomenettely on päättynyt, palvelussuhde voidaan purkaa ilman irtisanomisaikaa kurinpidollisista syistä siinä tapauksessa, että väliaikainen toimihenkilö on tahallaan tai huolimattomuuttaan vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee perustellun päätöksen sen jälkeen, kun väliaikaiselle toimihenkilölle on annettu mahdollisuus puolustautua.
Ennen palvelussuhteen purkamista toimihenkilö voidaan tilapäisesti pidättää tehtävistään 160 artiklassa säädetyin edellytyksin.
2. Kun palvelussuhde puretaan 1 kohdan mukaisesti, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää:
a)
rajoittaa 85 artiklassa säädetyn korvauksen määrän näiden henkilöstösääntöjen 89 artiklassa säädetyn maksun palautettavaksi määräksi, johon lisätään 3,5 prosentin vuosikoron mukaan laskettu korko,
b)
pidättää asianomaiselta joko osittain tai kokonaan oikeuden 63 artiklan 2 kohdassa säädettyyn uudelleenasettautumiskorvaukseen.
98 artikla
1. Virasto purkaa väliaikaisen toimihenkilön palvelussuhde ilman irtisanomisaikaa välittömästi sen jälkeen, kun sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen on todennut:
a)
että asianomainen on palvelukseen ottamisen yhteydessä antanut tahallaan vääriä tietoja ammattipätevyydestään ja -kokemuksestaan tai kyvystään täyttää 36 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset, ja
b)
että nämä väärät tiedot ovat olennaisesti vaikuttaneet asianomaisen palvelukseen ottamiseen.
2. Tässä tapauksessa sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee purkamispäätöksen sen jälkeen, kun asianomaista väliaikaista toimihenkilöä on kuultu ja kun V osastossa tarkoitettu kurinpitomenettely on päättynyt.
Ennen palvelussuhteen purkamista väliaikainen toimihenkilö voidaan tilapäisesti pidättää tehtävistään 160 artiklassa säädetyin edellytyksin.
Sovelletaan 97 artiklan 2 kohdan säännöksiä.
99 artikla
Jos väliaikainen toimihenkilö tai entinen väliaikainen toimihenkilö tahallaan tai huolimattomuuttaan laiminlyö velvollisuuksia, jotka hänen on täytettävä näiden henkilöstösääntöjen mukaan, häneen kohdistetaan kurinpitomenettely näiden henkilöstösääntöjen V jaksossa säädetyin edellytyksin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 97 ja 98 artiklan säännösten soveltamista.
III OSASTO
SOPIMUSSUHTEISET TOIMIHENKILÖT
1 LUKU
Yleiset säännökset
100 artikla
Näissä henkilöstösäännöissä tarkoitetaan ’sopimussuhteisella toimihenkilöllä’ toimihenkilöä, joka ei hoida viraston talousarvion liitteenä olevassa henkilöstötaulukossa esitettyä toimea ja joka on palkattu hoitamaan tehtäviä osa- tai kokopäiväisesti.
101 artikla
1. Sopimussuhteisten toimihenkilöiden palkka maksetaan viraston talousarvioon tätä tarkoitusta varten varatuista kokonaismäärärahoista.
2. Johtokunta vahvistaa tarpeen mukaan sopimussuhteisten toimihenkilöiden käyttöä koskevat erityissäännökset yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP puitteissa.
3. Viraston on annettava budjettimenettelyn yhteydessä suuntaa-antava vuosittainen ennakkoarvio sopimussuhteisten toimihenkilöiden käytöstä kunkin tehtäväryhmän osalta.
102 artikla
1. Sopimussuhteiset toimihenkilöt jaetaan neljään tehtäväryhmään, jotka vastaavat heidän hoitamiaan tehtäviä. Kukin tehtäväryhmä jaetaan palkkaluokkiin ja -tasoihin.
2. Tehtävät ja niitä vastaavat tehtäväryhmät esitetään seuraavassa taulukossa:
Tehtäväryhmä
Palkkaluokka
Tehtävät
IV
13-18
Hallinnolliset, avustavat, kieleen liittyvät ja muut vastaavat tekniset tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa
III
8-12
Toimeenpanevat, valmistelevat, kirjanpidolliset ja muut vastaavat tekniset tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa
II
4-7
Avustavat ja sihteerin tehtävät, toimiston hoitoon liittyvät ja muut vastaavat tekniset tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa
I
1-3
Ruumiillisen työn ja hallinnollisen tuen yksikön tehtävät, jotka suoritetaan väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa
3. Virasto päättää edellä olevan taulukon perusteella kuhunkin tehtävään sisältyvistä toimivaltuuksista.
4. Sovelletaan soveltuvin osin 6 artiklaa.
2 LUKU
Oikeudet ja velvollisuudet
103 artikla
Sovelletaan 10-34 artiklaa soveltuvin osin.
3 LUKU
Palvelukseen ottamisen edellytykset
104 artikla
1. Sopimussuhteiset toimihenkilöt otetaan palvelukseen mahdollisimman laajalta maantieteelliseltä alueelta viraston toimintaan osallistuvien jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta, ilman rotuun, poliittiseen, aatteelliseen tai uskonnolliseen vakaumukseen, ikään, vammaisuuteen, sukupuoleen tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää sekä riippumatta heidän siviilisäädystään tai perhetilanteestaan.
2. Jotta henkilö voidaan ottaa palvelukseen sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi, hänellä on oltava vähintään:
a)
tehtäväryhmässä I, suoritettu oppivelvollisuus
b)
tehtäväryhmissä II ja III:
i)
keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, tai
ii)
ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen suorittamisesta annettu tutkintotodistus, joka antaa oikeuden keskiasteen jälkeiseen koulutukseen, sekä vähintään kolmen vuoden pituinen soveltuva työkokemus tai
iii)
yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavan tasoinen ammatillinen koulutus tai työkokemus;
c)
tehtäväryhmän IV osalta:
i)
vähintään kolmevuotisia yliopisto-opintoja vastaavan koulutustason suorittamisesta annettu tutkintotodistus tai
ii)
yksikön edun mukaisissa perustelluissa tapauksissa vastaavantasoinen ammatillinen koulutus.
3. Sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi voidaan ottaa ainoastaan henkilö:
a)
joka on jonkin viraston toimintaan osallistuvan jäsenvaltion kansalainen ja jolla on täydet kansalaisoikeudet,
b)
joka on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa,
c)
joka täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät hyvää mainetta koskevat vaatimukset,
d)
jolla on terveydelliset edellytykset tehtäviensä hoitamiseen, ja
e)
jolla on perusteellinen kielitaito yhdessä Euroopan unionin kielessä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa Euroopan unionin kielessä.
4. Kun kyseessä on ensimmäinen sopimus, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi luopua vaatimasta asianomaista esittämään asiakirjoja, jotka todistavat hänen täyttävän 2 kohdan ja 3 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut edellytykset, jos asianomaisen palvelussuhteen on määrä kestää alle kolme kuukautta.
5. Johtokunta vahvistaa tarpeen mukaan väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseenottoa koskevat erityissäännökset yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP puitteissa.
105 artikla
Ennen palvelukseen ottamista viraston valtuuttama asiantuntijalääkäri suorittaa sopimussuhteiselle toimihenkilölle lääkärintarkastuksen sen varmistamiseksi, että tämä täyttää 104 artiklan 3 kohdan d alakohdan edellytykset.
Sovelletaan 37 artiklaa soveltuvin osin.
106 artikla
1. Sopimussuhteisen toimihenkilön, jonka työsopimus on tehty vähintään vuodeksi, on oltava koeajalla tehtäväryhmässä I ensimmäiset kuusi palveluskuukautta ja muissa tehtäväryhmissä ensimmäiset yhdeksän palveluskuukautta.
2. Jos sopimussuhteinen toimihenkilö on koeaikana estynyt hoitamasta tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään kuukauden ajan, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi pidentää koeaikaa vastaavasti.
3. Viimeistään kuukausi ennen koeajan päättymistä laaditaan arviointi sopimussuhteisen toimihenkilön kyvystä hoitaa tehtäviään sekä hänen tehokkuudestaan ja käytöksestään tehtäviensä hoidossa. Arviointi annetaan tiedoksi asianomaiselle, joka voi tehdä sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Jos sopimussuhteisen toimihenkilön työskentely ei täytä viran hoidolle asetettavia vaatimuksia, hänet irtisanotaan koeajan päättyessä. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin poikkeuksellisesti pidentää koeaikaa enintään kuudella kuukaudella ja mahdollisesti määrätä kyseisen sopimussuhteisen toimihenkilön toisiin tehtäviin.
4. Jos sopimussuhteisen toimihenkilön työskentely osoittautuu ilmeisen riittämättömäksi, arviointi voidaan laatia milloin tahansa koeajan kuluessa. Arviointi annetaan tiedoksi asianomaiselle, joka voi tehdä sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tämän arvioinnin perusteella päättää väliaikaisen toimihenkilön irtisanomisesta ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomisajan jälkeen.
5. Irtisanotulle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksetaan korvauksena kolmannes hänen peruspalkastaan kultakin hänen suorittamaltaan koeajan kuukaudelta.
107 artikla
Sopimussuhteisen toimihenkilön työsopimus voidaan tehdä määräajaksi, jonka pituus voi olla kolmesta kuukaudesta neljään vuoteen. Sopimus voidaan uusia vain kerran enintään viiden vuoden määräajaksi. Ensimmäinen sopimus ja ensimmäinen uusiminen on tehtävä yhteensä vähintään kuudeksi kuukaudeksi tehtäväryhmässä I tai vähintään yhdeksäksi kuukaudeksi muissa tehtäväryhmissä.
108 artikla
1. Sopimussuhteisia toimihenkilöitä voidaan palkata vain:
i)
palkkaluokkiin 13, 14 ja 16 tehtäväryhmän IV osalta
ii)
palkkaluokkiin 8, 9 ja 10 tehtäväryhmän III osalta
iii)
palkkaluokkiin 4 ja 5 tehtäväryhmän II osalta
iv)
palkkaluokkaan 1 tehtäväryhmän I osalta.
Sopimussuhteisten toimihenkilöiden luokittelu kuhunkin tehtäväryhmään perustuu asianomaisten pätevyyteen ja työkokemukseen. Viraston erityistarpeiden huomioon ottamiseksi voidaan myös ottaa huomioon Euroopan unionissa vallitsevat työmarkkinaolosuhteet. Palvelukseen otettu sopimussuhteinen toimihenkilö luokitellaan palkkaluokkansa ensimmäiselle palkkatasolle.
2. Kun sopimussuhteinen toimihenkilö siirtyy toiseen toimeen saman tehtäväryhmän sisällä, häntä ei voida luokitella alempaan palkkaluokkaan tai alemmalle palkkatasolle kuin aiempaa toimea varten on vahvistettu.
Kun sopimussuhteinen toimihenkilö siirtyy ylempään tehtäväryhmään, hänet luokitellaan sellaiseen palkkaluokkaan ja sellaiselle palkkatasolle, jossa hän saa vähintään aiemman sopimuksen mukaisesti saamansa palkan suuruista palkkaa.
109 artikla
1. Edellä 40 artiklan ensimmäistä kohtaa sovelletaan soveltuvin osin vähintään vuodeksi palkattuihin sopimussuhteisiin toimihenkilöihin.
2. Sopimussuhteinen toimihenkilö, joka on ollut kaksi vuotta palkkaluokkansa tietyllä palkkatasolla, siirretään ilman eri toimenpiteitä kyseisen palkkaluokan seuraavalle palkkatasolle.
3. Sopimussuhteisen toimihenkilön osalta päätöksen siirtämisestä samassa tehtäväryhmässä ylempään palkkaluokkaan tekee virasto. Se tapahtuu luokittelemalla sopimussuhteinen toimihenkilö ylemmän palkkaluokan ensimmäiselle palkkatasolle. Ylennys voidaan suorittaa ainoastaan valitsemalla ylennettävät niiden sopimussuhteisten toimihenkilöiden joukosta, jotka on otettu palvelukseen vähintään kolmeksi vuodeksi ja jotka ovat palvelleet vähintään kaksi vuotta palkkaluokassaan, kyseisten sopimussuhteisten toimihenkilöiden, jotka voidaan luokitella ylempään palkkaluokkaan, ansioiden vertailun sekä heistä laadittujen arviointien perusteella. Ansioita verratessaan sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen ottaa erityisesti huomioon väliaikaisista toimihenkilöistä tehdyt arvioinnit, väliaikaisten toimihenkilöiden tehtäviensä hoitamisessa käyttämät muut kielet kuin ne, joiden perusteellinen taito on osoitettu 104 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti, sekä soveltuvin osin väliaikaisten toimihenkilöiden hoitamien tehtävien tason.
4. Sopimussuhteinen toimihenkilö voidaan siirtää ylempään tehtäväryhmään vain yleisen valintamenettelyn kautta.
4 LUKU
Työehdot
110 artikla
Sovelletaan 41-57 artiklan säännöksiä soveltuvin osin.
5 LUKU
Palkka ja kulujen korvaaminen
111 artikla
Sovelletaan 58-66 artiklaa soveltuvin osin, jollei 112 ja 113 artiklassa säädetyistä muutoksista muuta johdu.
112 artikla
Peruspalkka-asteikko määräytyy saman asteikon mukaan kuin se, mikä on määritelty Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehtojen 93 artiklassa.
113 artikla
Poiketen siitä, mitä 63 artiklan 3 kohdassa säädetään, kyseisen artiklan 1 kohdassa tarkoitetun asettautumiskorvauksen ja 2 kohdassa tarkoitetun uudelleenasettautumiskorvauksen on kuitenkin oltava vähintään:
-
734,76 euroa sellaisen sopimussuhteisen toimihenkilön osalta, jolla on oikeus kotitalouslisään, ja
-
435,62 euroa sellaisen sopimussuhteisen toimihenkilön osalta, jolla ei ole oikeutta kotitalouslisään.
6 LUKU
A jakso
Sosiaaliturva
114 artikla
Sovelletaan 67-69 artiklaa soveltuvin osin. Edellä olevan 67 artiklan 4 ja 5 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta sopimussuhteiseen toimihenkilöön, joka on ollut viraston palveluksessa 63 ikävuoteen asti, jollei hänen palvelussuhteensa sopimussuhteisena toimihenkilönä ole jatkunut yli kolmea vuotta.
115 artikla
1. Entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka jää työttömäksi sen jälkeen kun hänen palvelussuhteensa virastossa on päättynyt ja
a)
joka ei saa viraston maksamaa työkyvyttömyyskorvausta,
b)
jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu irtisanoutumisesta tai sopimuksen purkamisesta kurinpitosyistä,
c)
joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta ja
d)
jonka asuinpaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa,
maksetaan kuukausittain työttömyyskorvausta jäljempänä määriteltävin edellytyksin.
Kun toimihenkilö voi saada kansallista työttömyyskorvausta, hänen on ilmoitettava siitä virastolle. Tässä tapauksessa tämä korvaus vähennetään 3 kohdan perusteella maksettavasta korvauksesta.
2. Työttömyyskorvausta saadakseen entisen sopimussuhteisen toimihenkilön on
a)
ilmoittauduttava työnhakijaksi Euroopan unionin sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisille, jossa hänen asuinpaikkansa on,
b)
täytettävä ne velvollisuudet, jotka kyseisen Euroopan unionin jäsenvaltion lainsäädännössä on asetettu sen mukaisen työttömyyskorvauksen saajalle,
c)
toimitettava virastolle kuukausittain toimivaltaisen kansallisen viranomaisen antama todistus, josta käy ilmi, onko hän täyttänyt a ja b alakohdassa vahvistetut velvollisuudet.
Virasto voi myöntää korvauksen tai säilyttää sen ennallaan, vaikka b alakohdassa mainittuja kansallisia velvollisuuksia ei olisi täytetty sairauden, tapaturman, raskauden, työkyvyttömyyden tai muun vastaavan syyn vuoksi tai jos toimivaltainen kansallinen viranomainen on myöntänyt niistä vapautuksen.
Johtokunta vahvistaa tämän artiklan soveltamiseksi tarpeelliseksi katsomansa määräykset.
3. Työttömyyskorvauksen määrä vahvistetaan sen peruspalkan perusteella, jota entinen sopimussuhteinen toimihenkilö sai palvelussuhteensa päättyessä. Työttömyyskorvauksen määräksi vahvistetaan:
a)
60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten kahdentoista kuukauden ajalta,
b)
45 prosenttia peruspalkasta kolmannestatoista kuukaudesta kahdenteenkymmenenteenneljänteen kuukauteen
c)
30 prosenttia peruspalkasta kahdennestakymmenennestäviidennestä kuukaudesta kolmanteenkymmenenteenkuudenteen kuukauteen.
Näin määritellyt määrät eivät voi olla alle 878,64 euroa eivätkä yli 1 757,28 euroa sen jälkeen, kun on kulunut ensimmäisten kuuden kuukauden jakso, jonka aikana sovelletaan edellä määritettyä alarajaa mutta ei ylärajaa. Näitä määriä mukautetaan EY:n henkilöstösääntöjen 65 artiklassa olevien sääntöjen mukaisesti samalla tavalla kuin mainittujen sääntöjen 66 artiklassa olevia taulukkopalkkoja.
4. Entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksetaan työttömyyskorvausta hänen palvelussuhteensa päättymisen jälkeen enintään 36 kuukauden ajalta eikä missään tapauksessa ajalta, joka on pidempi kuin kolmannes todellisesta palvelusajasta. Jos entinen sopimussuhteinen toimihenkilö kuitenkin tänä aikana lakkaa täyttämästä 1 ja 2 kohdassa säädetyt edellytykset, korvauksen maksaminen keskeytetään. Korvausta aletaan maksaa uudelleen, jos entinen sopimussuhteinen toimihenkilö ennen tämän määräajan päättymistä täyttää jälleen mainitut edellytykset eikä hänelle ole myönnetty kansallista työttömyyskorvausta.
5. Työttömyyskorvausta saavalla entisellä sopimussuhteisella toimihenkilöllä on oikeus perhelisiin EY:n henkilöstösääntöjen 67 artiklassa säädettyjen säännösten mukaisesti. Kotitalouslisä lasketaan työttömyyskorvauksen perusteella näiden henkilöstösääntöjen liitteessä V olevassa 1 artiklassa säädetyin edellytyksin.
Asianomaisen on ilmoitettava muista vastaavista korvauksista, joita joko hän tai hänen puolisonsa saa, sillä nämä korvaukset vähennetään tämän artiklan nojalla maksettavista korvauksista.
Työttömyyskorvausta saavalla entisellä sopimussuhteisella toimihenkilöllä on soveltuvin osin sovellettavan 67 artiklan mukaisesti oikeus sairausvakuutukseen ilman että hänen tarvitsee maksaa siihen liittyviä maksuja.
6. Työkyvyttömyyskorvaus ja perhelisät maksetaan euroissa erityisestä työttömyysrahastosta. Korjauskerrointa ei sovelleta.
7. Kukin sopimussuhteinen toimihenkilö maksaa itse kolmanneksen työttömyysvakuutusjärjestelmän rahoittamiseksi tarvittavasta määrästä. Maksun määräksi vahvistetaan 0,81 prosenttia asianomaisen peruspalkasta, jota laskettaessa otetaan huomioon 798,77 euron kiinteämääräinen vähennys mutta ei EY:n henkilöstösääntöjen 64 artiklassa säädettyjä tai muita korjauskertoimia. Maksu vähennetään kuukausittain asianomaisen palkasta ja maksetaan yhdessä viraston suorittaman kahden kolmasosan kanssa EY:n muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 28 a artiklan mukaisesti perustettuun erityiseen työttömyysrahastoon. Virasto tarkistaa ja mukauttaa maksua tarpeen mukaan kuuden vuoden kuluttua viraston sopimussuhteisten toimihenkilöiden työttömyysriskin perusteella.
8. Työttömäksi jääneelle entiselle sopimussuhteiselle toimihenkilölle maksettavaan työttömyyskorvaukseen sovelletaan asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 260/68 sääntöjä.
9. Työllisyyttä ja työttömyyttä koskevissa asioissa toimivaltaiset kansalliset viranomaiset, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, toimivat tehokkaassa yhteistyössä viraston kanssa tämän artiklan soveltamiseksi asianmukaisesti.
10. Yksityiskohtaisia järjestelyjä, jotka on hyväksytty 70 artiklan 10 kohdan nojalla, sovelletaan tähän artiklaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan säännösten soveltamista.
116 artikla
Sovelletaan soveltuvin osin 71 artiklaa ja 72 artiklaa.
117 artikla
Sopimussuhteiselle toimihenkilölle voidaan antaa lahjoituksia ja lainoja ja myöntää ennakkoa hänen palvelussuhteensa aikana tai sen päätyttyä, kun sopimussuhteinen toimihenkilö on työkyvyttömänä vakavan tai pitkäaikaisen sairauden tai vamman tai palvelussuhteen aikana tapahtuneen tapaturman vuoksi ja kun hän voi osoittaa, ettei kuulu minkään muun sosiaaliturvajärjestelmän piiriin.
B jakso
Työkyvyttömyys- ja henkivakuutus
118 artikla
Sopimussuhteinen toimihenkilö kuuluu palvelussuhteensa ajan henki- ja työkyvyttömyysvakuutuksen piiriin jäljempänä säädetyin edellytyksin.
Tässä jaksossa säädettyjen maksujen ja etuuksien suorittaminen keskeytetään, jos toimihenkilön palvelussuhteeseen liittyvän palkan maksaminen keskeytetään näiden henkilöstösääntöjen perusteella.
119 artikla
Jos ennen sopimussuhteisen toimihenkilön palvelukseen ottamista suoritettavassa lääkärintarkastuksessa käy ilmi, että asianomaisella on jokin sairaus tai vamma, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että hän saa työkyvyttömyys- tai henkivakuutuksen kattamat etuudet tämän sairauden tai vamman seurausten osalta vasta viiden vuoden kuluttua siitä, kun hän on tullut viraston palvelukseen.
Toimihenkilö voi tehdä tätä päätöstä koskevan valituksen näiden henkilöstösääntöjen 75 artiklassa säädetylle työkyvyttömyyslautakunnalle.
120 artikla
1. Sopimussuhteiselle toimihenkilölle, joka menettää kokonaan työkykynsä ja joutuu sen vuoksi keskeyttämään työskentelynsä viraston palveluksessa, myönnetään työkyvyttömyyden koko keston ajaksi työkyvyttömyyskorvaus, jonka määrä lasketaan seuraavassa esitetyllä tavalla.
Jos työkyvyttömyyskorvausta saava väliaikainen toimihenkilö saavuttaa 65 vuoden iän, häneen sovelletaan erorahaa koskevia yleisiä sääntöjä. Myönnetty eroraha vahvistetaan sitä palkkaluokkaa ja -tasoa koskevan luokituksen mukaisen palkan perusteella, joka sopimussuhteisella toimihenkilöllä oli työkyvyttömäksi tullessaan.
2. Työkyvyttömyyskorvauksen määrä on 70 prosenttia sopimussuhteisen toimihenkilön viimeisestä peruspalkasta. Se ei kuitenkaan voi olla pienempi kuin tehtäväryhmässä I palkkaluokan 1 palkkatasoon 1 kuuluvan sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittainen peruspalkka. Työkyvyttömyyskorvauksesta suoritetaan yhteisön eläkejärjestelmään maksuosuus, joka lasketaan tämän korvauksen perusteella.
3. Kun sopimussuhteisen toimihenkilön työkyvyttömyys johtuu tehtäviä hoidettaessa sattuneesta tai niiden hoitoon liittyvästä tapaturmasta, ammattitaudista tai yleisen edun vuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, että toimihenkilö on vaarantanut henkensä ihmishengen pelastamiseksi, työkyvyttömyyskorvaus on vähintään 120 prosenttia tehtäväryhmässä I palkkaluokan 1 palkkatasoon 1 kuuluvan sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittaisesta peruspalkasta. Tällöin maksut eläkejärjestelmään maksetaan tällöin entisen työnantajan talousarviosta.
4. Jos työkyvyttömyys on sopimussuhteisen toimihenkilön tahallisesti aiheuttama, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää, että asianomainen saa ainoastaan 128 artiklassa tarkoitetun erorahan.
5. Työkyvyttömyyskorvauksen saajalla on oikeus 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettuihin perhelisiin. Kotitalouslisä määritellään liitteen V mukaisesti työkyvyttömyyskorvauksen saajalle maksettavan korvauksen mukaisesti.
121 artikla
1. Työkyvyttömyyden määrittelee 75 artiklassa tarkoitettu työkyvyttömyyslautakunta.
2. Oikeus työkyvyttömyyskorvaukseen alkaa sitä päivää seuraavana päivänä, jona sopimussuhteisen toimihenkilön palvelusaika päättyy soveltuvin osin sovellettavien 95 ja 96 artiklan mukaisesti.
3. Virasto voi ajoittain tutkituttaa työkyvyttömyyskorvauksen saajan varmistaakseen, että tämä edelleen täyttää kyseisen korvauksen saamisen edellytykset. Jos työkyvyttömyyslautakunta toteaa, etteivät edellytykset enää täyty, sopimussuhteisen toimihenkilön on palattava toimeensa viraston palvelukseen, jollei hänen sopimuksensa voimassaolo ole päättynyt.
Jos asianomaista ei kuitenkaan voida ottaa takaisin viraston palvelukseen, hänen sopimuksensa voidaan sanoa irti siten, että hänelle maksetaan korvaus, jonka määrä vastaa palkkaa, jonka hän olisi saanut irtisanomisajalta, ja tapauksen mukaan 95 artiklassa säädettyä sopimuksen irtisanomisesta maksettavaa korvausta. Asianomaiseen sovelletaan myös 128 artiklaa.
122 artikla
1. Liitteessä VI olevassa 3 luvussa olevien sääntöjen mukaisesti määritellyille kuolleen sopimussuhteisen toimihenkilön oikeudenomistajille maksetaan perhe-eläkettä 123-126 artiklassa säädetyin edellytyksin.
2. Jos aiemmin työkyvyttömyyskorvausta saanut sopimussuhteinen toimihenkilö kuolee, liitteessä VI olevassa 3 luvussa määritellyt oikeudenomistajat saavat perhe-eläkettä tässä liitteessä säädetyin edellytyksin.
3. Jos sopimussuhteinen toimihenkilö tai entinen sopimussuhteinen toimihenkilö, joka saa työkyvyttömyyskorvausta, on ollut kadoksissa yli vuoden ajan, tilapäiset eläkkeet kadonneen henkilön puolisolle ja niille henkilöille, joiden katsotaan olevan kadonneen henkilön huollettavina, vahvistetaan EY:n henkilöstösääntöjen liitteessä VIII olevissa 5 ja 6 luvussa olevien määräysten mukaisesti.
123 artikla
Oikeus eläkkeeseen alkaa sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona kuolemantapaus on sattunut, tai tapauksen mukaan sitä ajanjaksoa seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jolta edesmenneen toimihenkilön eloon jäänyt puoliso, lapset tai huollettavina olevat henkilöt saavat 59 artiklan 8 kohdan mukaisesti suoritettavat maksut.
124 artikla
Sopimussuhteisen toimihenkilön eloonjääneellä puolisolla on oikeus perhe-eläkkeeseen liitteessä VI olevan 3 luvun mukaisesti. Eläke on vähintään 35 prosenttia sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittaisesta peruspalkasta eikä pienempi kuin tehtäväryhmässä I palkkaluokan 1 palkkatasoon 1 kuuluvan sopimussuhteisen toimihenkilön kuukausittainen peruspalkka.
Perhe-eläkettä saavalla henkilöllä on liitteessä V säädetyin edellytyksin oikeus 59 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin perhelisiin. Huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän määrä on kuitenkin kaksi kertaa 59 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyn lisän määrä.
125 artikla
1. Jos sopimussuhteinen toimihenkilö taikka aiemmin työkyvyttömyyskorvausta saanut sopimussuhteinen toimihenkilö kuolee jättämättä jälkeensä puolisoa, jolla olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, asianomaisen huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen soveltuvin osin sovellettavan 81 artiklan mukaisesti.
2. Sama oikeus on lapsilla, jotka täyttävät nämä edellytykset perhe-eläkettä saavan puolison kuollessa tai avioituessa uudelleen.
3. Jos työttymyyskorvausta saava sopimussuhteinen toimihenkilö taikka aiempi sopimussuhteinen toimihenkilö kuolee ilman että ensimmäisessä kohdassa säädetyt edellytykset ovat täyttyneet, sovelletaan 81 artiklan kolmannen kohdan säännöksiä soveltuvin osin.
4. Jos kyseessä on liitteessä V olevan 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu huollettavana olevaan lapseen rinnastettava henkilö, lapseneläkkeen määrä ei voi olla suurempi kuin huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä kaksinkertaisena. Oikeus eläkkeeseen päättyy kuitenkin, jos kolmas osapuoli on elatusvelvollinen sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
5. Kun on kysymys lapseksiottamisesta, luonnollisen vanhemman, joka on korvattu ottovanhemmalla, kuolema ei voi antaa oikeutta lapseneläkkeeseen.
6. Orvoksi jääneellä lapsella on oikeus koulutuslisään liitteessä V olevassa 3 artiklassa säädetyin edellytyksin.
126 artikla
Jos toimihenkilö on eronnut tai kun on olemassa enemmän kuin yksi perhe-eläkkeeseen oikeutettu ryhmä, perhe-eläke jaetaan liitteessä VI olevassa 3 luvussa säädetyllä tavalla.
127 artikla
Edellä 83 ja 84 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin.
C jakso
Eroraha
128 artikla
Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on palvelussuhteensa päättyessä oikeus erorahaan tai eläkeoikeuksiensa vakuutusmatemaattisen arvon siirtoon liitteessä VI olevan 1 artiklan mukaisesti.
129 artikla
1. Kun sopimussuhteinen toimihenkilö on käyttänyt 131 artiklassa säädettyä mahdollisuutta, hänen erorahaansa pienennetään suhteellisesti näitä maksuja vastaavan ajanjakson osalta.
2. Edellisen kohdan säännöstä ei sovelleta sopimussuhteiseen toimihenkilöön, joka pyytää kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun häneen on alettu soveltaa näitä henkilöstösääntöjä, saada maksaa takaisin nämä määrät lisättyinä 3,5 prosentin vuosikorolla, jota voidaan tarkistaa 87 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
D jakso
Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjestelmän rahoitus
130 artikla
Edellä 88 ja 89 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin.
131 artikla
Sopimussuhteisella toimihenkilöllä on viraston vahvistamin edellytyksin oikeus pyytää, että virasto suorittaa maksut, jotka hänen mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksien sekä työttömyys-, työkyvyttömyys-, henki- ja sairausvakuutuksen perustamiseksi tai ylläpitämiseksi maassa, jossa hän on ollut viimeksi näiden järjestelmien kattamana. Virasto voi myös päättää suorittaa maksut, jotka sopimussuhteisen toimihenkilön mahdollisesti olisi suoritettava eläkeoikeuksien perustamiseksi tai ylläpitämiseksi lähtömaassaan, vaikka kyseinen henkilö ei olisi sitä pyytänyt. Viraston on tällöin perusteltava päätöksensä asianmukaisesti. Näiden suoritusten aikana sopimussuhteinen henkilöstö ei voi saada etuja viraston sairausvakuutusjärjestelmästä. Lisäksi näitä suorituksia vastaavalta ajalta sopimussuhteiseen henkilöstöön kuuluva ei ole viraston henki- ja tapaturmavakuutusjärjestelmien turvaama eikä hänelle kerry viraston työttömyysvakuutus- tai eläkevakuutusjärjestelmien mukaisia etuuksia.
Todellinen ajanjakso, jolta näitä maksuja suoritetaan sopimussuhteiselle toimihenkilölle, ei voi ylittää kuutta kuukautta. Virasto voi kuitenkin päättää tämän ajanjakson pidentämisestä yhteen vuoteen. Maksut maksetaan viraston talousarviosta. Maksut eläkeoikeuksien perustamiseksi tai ylläpitämiseksi eivät voi ylittää 89 artiklassa säädetyn prosenttiluvun kaksinkertaista määrää.
E jakso
Sopimussuhteisten toimihenkilöiden eläkkeen laskeminen
132 artikla
Työkyvyttömyyseläkejärjestelmästä ja perhe-eläkejärjestelmästä säädetään liitteessä VI olevissa 19-23 artiklassa.
F jakso
Etuuksien maksaminen
133 artikla
1. Sovelletaan näiden henkilöstösääntöjen 83 ja 84 artiklaa soveltuvin osin ja liitteessä VI olevaa 29 artiklaa.
2. Määrät, jotka sopimussuhteisen toimihenkilön on maksettava virastolle tämän vakuutusjärjestelmän mukaan sinä päivänä, jona etuudet ovat maksettavissa, vähennetään sopimussuhteiselle toimihenkilölle tai tämän oikeudenomistajille maksettavasta tämän etuuden määristä. Tämä vähentäminen voidaan suorittaa useamman kuukauden kuluessa.
G jakso
Viraston sijaantulo
134 artikla
Sovelletaan 93 artiklan säännöksiä soveltuvin osin viraston hyväksi.
7 LUKU
Aiheettomasti suoritetun etuuden takaisinperiminen
135 artikla
Sovelletaan 94 artiklan säännöksiä soveltuvin osin.
8 LUKU
Palvelussuhteen päättyminen
136 artikla
Sopimussuhteisiin toimihenkilöihin sovelletaan soveltuvin osin 95-99 artiklaa.
Sopimussuhteista toimihenkilöä koskevassa kurinpitomenettelyssä 142 artiklassa tarkoitettua kurinpitolautakuntaa täydennetään kahdella jäsenellä, jotka edustavat samaa tehtäväryhmää ja palkkaluokkaa kuin kyseinen sopimussuhteinen toimihenkilö. Nämä kaksi jäsentä nimitetään sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen ja henkilöstökomitean sopiman tapauskohtaisen menettelyn mukaisesti.
IV OSASTO
HENKILÖSTÖN EDUSTUS
137 artikla
1. Perustetaan henkilöstökomitea johtokunnan vahvistamien menettelyjen mukaisesti.
2. Henkilöstökomitea edustaa henkilöstön etua virastossa ja huolehtii jatkuvasta yhteydenpidosta viraston ja sen henkilöstön välillä. Se pyrkii edistämään yksiköiden toimintaa antamalla henkilöstölle mahdollisuuden ilmaista mielipiteensä.
Komitea saattaa viraston toimivaltaisten elinten tietoon kaikki näiden henkilöstösääntöjen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät yleiset ongelmat. Sitä voidaan kuulla tällaisista ongelmista.
Henkilöstökomitea toimittaa viraston toimivaltaisille elimille ehdotukset, jotka koskevat yksiköiden organisaatiota ja toimintaa tai joilla pyritään parantamaan henkilöstön työoloja tai elinoloja yleensä.
Henkilöstökomitea osallistuu viraston henkilöstöään varten perustamien sosiaalisten elinten hallintoon ja valvontaan. Komitea voi viraston suostumuksella tarjota tämäntyyppisiä palveluja.
V OSASTO
KURINPITOMENETTELY
A jakso
Yleiset säännökset
138 artikla
1. Toimihenkilölle tai entiselle toimihenkilölle, joka tahallisesti tai huolimattomuuttaan laiminlyö näiden henkilöstösääntöjen mukaiset velvollisuutensa, voidaan määrätä kurinpitoseuraamus.
2. Kun sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen saa tietoonsa todisteita, jotka antavat aiheen olettaa, että on tapahtunut 1 kohdassa tarkoitettu velvollisuuksien täyttämättä jättäminen, ne voivat aloittaa hallinnollisen tutkimuksen tarkistaakseen, onko tällainen velvollisuuksien täyttämättä jättäminen tapahtunut.
139 artikla
1. Kun viraston sisäisessä tutkimuksessa käy ilmi toimihenkilön tai entisen toimihenkilön mahdollinen osallisuus tutkittavana olevaan asiaan, hänelle on ilmoitettava asiasta, jollei tästä aiheudu haittaa tutkimukselle. Missään tapauksessa ei tutkimuksen päättymisen jälkeen saa tehdä päätelmiä, joissa mainittaisiin toimihenkilön nimi, ennen kuin hänelle on annettu mahdollisuus antaa lausuntonsa kaikista häntä itseään koskevista seikoista. Päätelmissä on viitattava tähän lausuntoon.
2. Jos tutkimus edellyttää ehdotonta salassapitoa ja kansallisen oikeusviranomaisen toimivaltaan kuuluvien tutkimusmenettelyjen aloittamista, velvollisuutta pyytää lausuntoa toimihenkilöltä voidaan lykätä sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen suostumuksella. Näissä tapauksissa minkäänlaista kurinpitomenettelyä ei voida aloittaa ennen kuin toimihenkilö on voinut antaa lausuntonsa.
3. Jos syytösten kohteena olevaa toimihenkilöä vastaan ei viraston sisäisen tutkimuksen perusteella voida nostaa syytettä, kyseinen tutkimus päätetään ilman seurauksia viraston johtajan päätöksellä, ja tämä ilmoittaa asiasta toimihenkilölle ja virastolle. Toimihenkilö voi pyytää tämän päätöksen sisällyttämistä henkilökansioonsa.
4. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen ilmoittaa kyseiselle henkilölle tutkimuksen päättymisestä ja toimittaa hänelle tutkimusraportin päätelmät ja hänen pyynnöstään kaikki muut asiakirjat, jotka koskevat suoranaisesti häntä vastaan esitettyjä syytöksiä, jollei kolmansien osapuolten oikeutettujen etujen suojasta muuta johdu.
140 artikla
Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tutkimusraportin perusteella, toimitettuaan asianomaiselle toimihenkilölle kaiken näytön asiassa ja kuultuaan toimihenkilöä:
a)
päättää, että asianomaista toimihenkilöä vastaan ei voida nostaa syytettä; tällöin toimihenkilölle ilmoitetaan asiasta kirjallisesti; tai
b)
päättää siinäkin tapauksessa, että velvollisuudet on tai on ilmeisesti jätetty täyttämättä, ettei kurinpitoseuraamuksia sovelleta, ja antaa toimihenkilölle tarvittaessa huomautuksen; tai
c)
kun velvollisuudet on jätetty täyttämättä, 138 artiklan mukaisesti
i)
päättää aloittaa tämän osaston D jaksossa säädetyn kurinpitomenettelyn, tai
ii)
päättää aloittaa kurinpitomenettelyn kurinpitolautakunnassa.
141 artikla
Jos toimihenkilöä ei voida tämän osaston säännösten mukaisesti kuulla objektiivisista syistä johtuen, häntä voidaan pyytää esittämään huomautuksensa kirjallisesti tai valtuuttamaan valitsemansa henkilö edustamaan itseään.
B jakso
Kurinpitolautakunta
142 artikla
1. Virastoon perustetaan kurinpitolautakunta. Kurinpitolautakunnassa on vähintään yksi Euroopan unionin neuvoston henkilöstöstä valittu jäsen, joka voi toimia puheenjohtajana.
2. Kurinpitolautakuntaan kuuluu puheenjohtaja ja neljä varsinaista jäsentä, jotka voidaan korvata varajäsenillä, joista ainakin yhden on kuuluttava samaan tehtäväryhmään kuin kurinpitomenettelyn alainen toimihenkilö.
143 artikla
1. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen ja 137 artiklassa tarkoitettu henkilöstökomitea nimittävät kumpikin samanaikaisesti kaksi varsinaista jäsentä ja kaksi varajäsentä.
2. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
3. Puheenjohtaja, jäsenet ja varajäsenet nimitetään kolmeksi vuodeksi. Virasto voi kuitenkin nimittää jäsenet ja varajäsenet lyhyemmäksi ajaksi, kuitenkin vähintään vuodeksi.
4. Asianomainen toimihenkilö saa viiden päivän kuluessa kurinpitolautakunnan muodostamisesta jäävätä yhden kurinpitolautakunnan jäsenen. Virasto saa myös jäävätä yhden kurinpitolautakunnan jäsenen.
Kurinpitolautakunnan jäsenet voivat samassa määräajassa pyytää, että heidät vapautetaan tehtävästä perustellusta syystä, ja eturistiriitatilanteessa heidän on luovuttava jäsenyydestään.
144 artikla
Kurinpitolautakuntaa avustaa sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen nimeämä sihteeri.
145 artikla
1. Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja ja jäsenet hoitavat tehtävänsä täysin riippumattomina.
2. Kurinpitolautakunnan asioiden käsittely ja menettelyt ovat salaisia.
C jakso
Kurinpitoseuraamukset
146 artikla
1. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi soveltaa jotakin seuraavista seuraamuksista:
a)
kirjallinen huomautus,
b)
varoitus,
c)
palkkatason nousun keskeyttäminen vähintään yhden ja enintään 23 kuukauden ajaksi,
d)
palkkatason alentaminen,
e)
palkkaluokan väliaikainen alentaminen vähintään 15 päivän ja enintään yhden vuoden ajaksi,
f)
palkkaluokan alentaminen saman tehtäväryhmän sisällä,
g)
siirtäminen alempaan tehtäväryhmään joko samaan tai alempaan palkkaluokkaan,
h)
toimesta erottaminen ja tarvittaessa työkyvyttömyyskorvauksen osan pidättäminen tietyksi ajaksi; tämän seuraamuksen vaikutukset eivät ulotu toimihenkilön huollettavina oleviin henkilöihin. Tällaisessa alentamistapauksessa entisen toimihenkilön tulot eivät voi olla pienemmät kuin ensimmäisen palkkaluokan ensimmäisellä palkkatasolla olevan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkka, jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä.
2. Kun toimihenkilö saa työkyvyttömyyskorvausta, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi päättää pidättää osan työkyvyttömyyskorvauksesta tietyksi ajaksi; tämän seuraamuksen vaikutukset eivät ulotu toimihenkilön huollettavina oleviin henkilöihin. Kyseisen toimihenkilön tulot eivät kuitenkaan voi olla pienemmät kuin vähimmäistoimeentulo, joka vastaa palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkkaa ja jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä.
3. Yksi virhe voi johtaa vain yhteen kurinpitoseuraamukseen.
147 artikla
Kurinpitoseuraamusten ankaruuden on oltava suhteessa tehdyn virheen vakavuuteen. Virheen vakavuutta määriteltäessä ja kurinpitoseuraamuksesta päätettäessä on otettava erityisesti huomioon:
a)
virheen laatu ja olosuhteet, joissa se tapahtui,
b)
viraston luotettavuudelle, maineelle ja eduille rikkomuksesta koituneen haitan suuruus,
c)
missä määrin virhe johtui tahallisuudesta tai laiminlyönnistä,
d)
syyt toimihenkilön tekemään virheeseen,
e)
toimihenkilön palkkaluokka ja virkaikä,
f)
toimihenkilön henkilökohtaisen vastuun määrä,
g)
toimihenkilön tehtävien ja vastuiden taso,
h)
virheen tai virheellisen käyttäytymisen toistuminen,
i)
toimihenkilön käytös koko hänen uransa aikana.
D jakso
Kurinpitomenettely ilman kurinpitolautakunnassa tapahtuvaa käsittelyä
148 artikla
Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tehdä kirjallista huomautusta tai varoitusta koskevan päätöksen kuulematta kurinpitolautakuntaa. Asianomaista toimihenkilöä on kuultava ennen seuraamuksen määräämistä.
E jakso
Kurinpitomenettelyn aloittaminen kurinpitolautakunnassa
149 artikla
1. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen antaa kurinpitolautakunnalle kertomuksen, jossa on esitettävä selkeästi teot, joista valitetaan, ja tarvittaessa olosuhteet, joissa ne on suoritettu, sekä raskauttavat tai lieventävät asianhaarat.
2. Kertomus toimitetaan asianomaiselle toimihenkilölle ja kurinpitolautakunnan puheenjohtajalle, joka antaa sen tiedoksi kurinpitolautakunnan jäsenille.
150 artikla
1. Kun toimihenkilö on saanut tämän kertomuksen, hänellä on oikeus nähdä itseään koskevat asiakirjat kokonaisuudessaan ja ottaa jäljennökset kaikista menettelyyn liittyvistä, myös vastuusta vapauttamista tukevista, asiakirjoista.
2. Toimihenkilöllä on aikaa valmistella puolustustaan vähintään 15 päivän ajan sen jälkeen, kun kurinpitomenettelyn käynnistävä kertomus on annettu hänelle tiedoksi.
3. Toimihenkilö voi valita avustajakseen haluamansa henkilön.
151 artikla
1. Kun toimihenkilö myöntää kurinpitolautakunnan puheenjohtajan läsnäollessa syyllistyneensä virheelliseen tekoon ja hyväksyy varauksitta näiden henkilöstösääntöjen 148 artiklassa tarkoitetun kertomuksen oikeaksi, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi peruuttaa asian käsittelyn kurinpitolautakunnassa, jotta virheen laadun ja määrättävän seuraamuksen välistä suhteellisuusperiaatetta noudatetaan. Kun asian käsittely kurinpitolautakunnassa peruutetaan, sen puheenjohtaja antaa lausuntonsa määrättävästä seuraamuksesta.
2. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi tämän menettelyn mukaisesti ja 148 artiklan säännöksistä poiketen soveltaa jotakin 146 artiklan 1 kohdan a-d alakohdassa mainituista seuraamuksista.
3. Toimihenkilölle ilmoitetaan, ennen kuin hän myöntää tehneensä virheen, tunnustamisen mahdollisista seurauksista.
152 artikla
Ennen ensimmäistä lautakunnan kokousta puheenjohtaja antaa yhdelle lautakunnan jäsenistä tehtäväksi laatia asiasta yleiskertomuksen, ja hän ilmoittaa tästä muille lautakunnan jäsenille.
153 artikla
1. Kurinpitolautakunta kuulee asianomaista toimihenkilöä. Tällöin hän voi esittää huomautuksensa kirjallisesti tai suullisesti joko henkilökohtaisesti tai valitsemansa edustajan välityksellä. Hän voi kutsua todistajia.
2. Kurinpitolautakunnan käsittelyssä virastoa edustaa toimihenkilö, jonka sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen on määrännyt tähän tehtävään ja jolla on samat oikeudet kuin asianomaisella toimihenkilöllä.
154 artikla
1. Jos lautakunta katsoo, ettei sillä ole riittävän selkeitä tietoja teoista, joista valitetaan, tai olosuhteista, joissa nämä teot on tehty, se määrää aloitettavaksi tutkimuksen, jossa kumpikin osapuoli voi esittää kantansa ja vastata toisen osapuolen kantaan.
2. Lautakunnan puheenjohtaja tai joku sen jäsenistä tekee tutkimuksen lautakunnan nimissä. Lautakunta voi tutkinnallisista syistä pyytää, että sille toimitetaan kaikki käsiteltävään asiaan liittyvät asiakirjat. Viraston on täytettävä kaikki tällaiset pyynnöt lautakunnan mahdollisesti vahvistamassa määräajassa. Jos tällainen pyyntö esitetään toimihenkilölle, mahdollinen kieltäytyminen on kirjattava.
155 artikla
Kurinpitolautakunnalle esitettyjen asiakirjojen perusteella sekä mahdolliset kirjalliset tai suulliset ilmoitukset ja lautakunnan tekemän tutkimuksen tulokset huomioon ottaen kurinpitolautakunta antaa määräenemmistöllä perustellun lausunnon siitä, ovatko väitetyt teot todella tapahtuneet, ja tarvittaessa siitä, millaisia seuraamuksia ne aiheuttavat. Kaikki kurinpitolautakunnan jäsenet allekirjoittavat lausunnon. Jokainen kurinpitolautakunnan jäsen voi liittää lausuntoon eriävän mielipiteensä. Lausunto toimitetaan sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle ja asianomaiselle toimihenkilölle kahden kuukauden kuluessa siitä, kun lautakunta on vastaanottanut sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen kertomuksen, jollei määräaikaa ole muutettu käsiteltävän asian monimutkaisuuden vuoksi. Jos tutkimus on tehty lautakunnan aloitteesta, määräaika on neljä kuukautta, jollei sitä ole muutettu käsiteltävän asian monimutkaisuuden vuoksi.
156 artikla
1. Kurinpitolautakunnan puheenjohtaja osallistuu lautakunnan päätöksentekoon vain kun on kyse menettelytapakysymyksistä tai kun äänet jakautuvat tasan.
2. Puheenjohtaja varmistaa, että kurinpitolautakunnan tekemät päätökset pannaan täytäntöön, ja antaa kaikki asiaan liittyvät tiedot ja asiakirjat tiedoksi kullekin lautakunnan jäsenelle.
157 artikla
Sihteeri laatii pöytäkirjan kurinpitolautakunnan kokouksista. Todistajat allekirjoittavat pöytäkirjan, joka sisältää heidän todistajanlausuntonsa.
158 artikla
1. Toimihenkilö vastaa kurinpitomenettelyn aikana itse omista kuluistaan, ja erityisesti hänelle valittujen avustajien tai puolustusasianajajien palkkioista, jos kurinpitomenettely johtaa johonkin 148 artiklassa säädettyyn seuraamukseen.
2. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi kuitenkin päättää toisin poikkeustapauksissa, joissa toimihenkilön vastattavat kulut olisivat kohtuuttomia.
159 artikla
1. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee päätöksensä toimihenkilöä kuultuaan 146 ja 147 artiklan säännösten mukaisesti kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut kurinpitolautakunnan lausunnon. Päätös on perusteltava.
2. Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen päättää asian käsittelyn määräämättä kurinpidollista seuraamusta, se ilmoittaa päätöksestään kyseiselle toimihenkilölle kirjallisesti ja viivytyksettä. Toimihenkilö voi pyytää päätöksen sisällyttämistä henkilökansioonsa.
F jakso
Tehtävästä pidättäminen
160 artikla
1. Jos sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen syyttää toimihenkilöä vakavasta virheestä, se voi pidättää tämän tehtävästään koska tahansa määräajaksi tai toistaiseksi riippumatta siitä, onko kyse virkavelvollisuuksien laiminlyömisestä vai lain rikkomisesta.
2. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen tekee päätöksen kuultuaan kyseistä toimihenkilöä, paitsi jos kyseessä ovat poikkeukselliset olosuhteet.
161 artikla
1. Toimihenkilön tehtävästään pidättämistä koskevassa päätöksessä on mainittava, saako hän täyden palkan tehtävästä pidättämisen aikana vai pidätetäänkö siitä kyseisessä päätöksessä vahvistettava määrä. Toimihenkilölle maksettava määrä ei kuitenkaan voi missään tapauksessa olla pienempi kuin vähimmäistoimeentulo, joka vastaa palkkaluokan 1 palkkatasolla 1 olevan väliaikaisen toimihenkilön peruspalkkaa ja jota on tarvittaessa korotettu perhelisillä.
2. Tehtävästä pidätettyä toimihenkilöä koskeva lopullinen päätös on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa tehtävästä pidättämistä koskevan päätöksen voimaantulosta. Jos päätöstä ei ole tehty kuuden kuukauden määräajan päätyttyä, toimihenkilö saa jälleen palkkansa kokonaisuudessaan, jollei 3 kohdan säännöksistä muuta johdu.
3. Palkan pidätystä voidaan jatkaa yli 2 kohdassa tarkoitetun kuuden kuukauden määräajan, jos toimihenkilö joutuu syytteeseen samoista teoista ja hänet on pidätetty tämän syytteen vuoksi. Tässä tapauksessa toimihenkilölle voidaan maksaa täysi palkka vasta kun toimivaltainen tuomioistuin päättää vapauttaa hänet.
4. Edellä 1 kohdan nojalla pidätetyt summat maksetaan takaisin toimihenkilölle, jos lopullisella päätöksellä määrätty kurinpitoseuraamus ei ole kirjallista huomautusta, varoitusta, palkkatason nousun keskeyttämistä tai palkkatason alentamista ankarampi tai jos mitään kurinpitoseuraamusta ei ole määrätty; jälkimmäisessä tapauksessa takaisinmaksuun lisätään 87 artiklassa määritellyn kannan mukaan laskettu koronkorko.
G jakso
Rinnakkainen syytteeseenpano
162 artikla
Jos toimihenkilö asetetaan syytteeseen samasta teosta, lopullinen päätös tehdään vasta, kun asiaa käsittelevä tuomioistuin on antanut lopullisen tuomionsa.
H jakso
Loppusäännökset
163 artikla
Toimihenkilö, jolle on määrätty kurinpitoseuraamuksena muu kuin toimesta erottaminen, voi kolmen vuoden kuluttua kirjallisesta huomautuksesta tai varoituksesta ja kuuden vuoden kuluttua muista seuraamuksista tehdä hakemuksen seuraamuksia koskevien merkintöjen poistamiseksi henkilökansiostaan. Sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen päättää, suostutaanko hakijan pyyntöön.
164 artikla
Jos asiassa saadaan uusia tietoja ja niitä koskevia todisteita, sopimuksia tekemään valtuutettu viranomainen voi aloittaa kurinpitomenettelyn uudelleen omasta aloitteestaan tai asianomaisen toimihenkilön hakemuksesta.
165 artikla
Jos toimihenkilöä vastaan ei 159 artiklan mukaisesti ole nostettu syytettä, hänellä on oikeus pyytää vahingon korjaamista siten, että sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen päätös julkistetaan sopivalla tavalla.
166 artikla
Johtokunta vahvistaa näiden menettelyjen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset määräykset.
VI OSASTO
MUUTOKSENHAKU
167 artikla
1. Jokainen näissä henkilöstösäännöissä tarkoitettu henkilö voi pyytää sopimuksia tekemään valtuutettua viranomaista tekemään häntä koskevan päätöksen. Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on ilmoitettava kyseiselle henkilölle perustellusta päätöksestään neljän kuukauden kuluessa pyynnön esittämispäivästä. Jos pyyntöön ei tämän määräajan kuluessa ole vastattu, pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä, ja pyynnön tehnyt työntekijä voi tehdä hylkäämisestä valituksen seuraavan kohdan mukaisesti.
2. Jokainen näissä henkilöstösäännöissä tarkoitettu henkilö voi tehdä pyytää sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle valituksen itseään vastaan kohdistetusta toimenpiteestä, joko kyseisen viranomaisen tekemästä päätöksestä tai siitä, että tämä on jättänyt toteuttamatta henkilöstösäännöissä säädetyn toimenpiteen. Valitus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa
-
päivänä, jona toimenpide julkaistaan, jos kyse on yleisestä toimenpiteestä;
-
päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedon asiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpiteestä; jos toimenpide kuitenkin kohdistuu myös toista henkilöä vastaan, määräaika tämän toisen henkilön osalta alkaa siitä päivästä, jolloin hän sai tiedon asiasta, ja joka tapauksessa viimeistään päivänä, jona päätös julkaistaan, tai
-
vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos valitus koskee 1 kohdassa säädettyä hiljaista päätöstä, jolla pyyntö katsotaan tulleen hylätyksi.
Sopimuksia tekemään valtuutetun viranomaisen on annettava asianomaiselle tiedoksi perusteltu päätöksensä neljän kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä. Jos valitukseen ei ole vastattu tämän määräajan kuluessa, sen katsotaan tulleen hylätyksi hiljaisella päätöksellä, johon voi hakea muutosta 169 artiklan mukaisesti.
VII OSASTO
VALITUSLAUTAKUNTA
168 artikla
1. Perustetaan valituslautakunta, jolla on toimivalta ratkaista viraston ja sellaisen henkilön, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, väliset riidat.
2. Valituslautakunta koostuu neljästä tuomarista, jotka Euroopan unionin neuvosto nimittää kuudeksi vuodeksi osallistuvien jäsenvaltioiden nimeämistä ehdokkaista Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta kuultuaan. Kuitenkin ensimmäistä valituslautakuntaa varten kaksi tuomaria nimitetään kolmeksi vuodeksi ja kaksi tuomaria kuudeksi vuodeksi. Kun valituslautakunta ei onnistu tekemään enemmistöpäätöstä, puheenjohtajan ääni ratkaisee.
3. Tuomarit valitsevat valituslautakunnan puheenjohtajan keskuudestaan kolmeksi vuodeksi. Hänet voidaan valita uudeksi toimikaudeksi.
4. Osa tuomareista vaihtuu joka kolmas vuosi. Tuomari, jonka toimikausi päättyy, voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi.
5. Valituslautakunnan tuomarit ovat riippumattomia. Hei eivät saa ottaa vastaan mitään ohjeita.
6. Tuomarit eivät voi hoitaa virastossa muita tehtäviä toimikautensa aikana.
7. Valituslautakunta nimittää kirjaajansa ja vahvistaa hänen tehtäväänsä koskevat säännöt.
169 artikla
1. Muutoksenhaku otetaan valituslautakunnan käsiteltäväksi ainoastaan, jos:
-
sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle on ennen muutoksen hakemista tehty valitus 167 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, ja
-
tämä valitus on hylätty nimenomaisella tai hiljaisella päätöksellä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu muutoksenhaku on pantava vireille kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa:
-
päivänä, jona valituksen johdosta tehty päätös annetaan tiedoksi,
-
vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos kanne koskee hiljaista päätöstä, jolla 167 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty valitus katsotaan hylätyksi; jos valitus on kuitenkin hylätty nimenomaisella hylkäävällä päätöksellä sen jälkeen, kun se on hylätty hylkääväksi katsottavalla hiljaisella päätöksellä mutta ennen kuin muutoksenhaulle asetettu määräaika on kulunut umpeen, muutoksen hakemiselle asetettu määräaika alkaa uudelleen.
3. Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, asianomainen voi, toimitettuaan sopimuksia tekemään valtuutetulle viranomaiselle 167 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen, saattaa muutoksenhaun välittömästi valituslautakunnan käsiteltäväksi sillä edellytyksellä, että tähän muutoksenhakuun on liitetty hakemus joko sen kohteena olevan toimenpiteen täytäntöönpanon keskeyttämiseksi tai väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi. Tällöin pääasian käsittely valituslautakunnassa keskeytetään, kunnes valitus on hylätty joko nimenomaisella tai hiljaisella päätöksellä.
4. Työjärjestyksessä määritettyjen rajoitusten ja ehtojen mukaisesti osapuolia voi avustaa heidän valitsemansa henkilö.
5. Valituslautakunta vahvistaa työjärjestyksensä, jonka Euroopan unionin neuvoston on vahvistettava yhteisymmärryksessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen kanssa. Valituslautakunta voi muuttaa työjärjestystään. Neuvoston on yhteisymmärryksessä yhteisöjen tuomioistuimen kanssa hyväksyttävä muutokset.
6. Valituslautakunnan työjärjestyksen voimaantuloon saakka sovelletaan soveltuvin osin Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen työjärjestystä.
7. Valituslautakunta päättää asian käsittelyyn liittyvistä kuluista. Ellei työjärjestyksessä toisin määrätä, hävinnyt osapuoli velvoitetaan korvaamaan kulut, jos valituslautakunta niin päättää.
VIII OSASTO
LOPPUSÄÄNNÖKSET
170 artikla
1. Viraston johtokunta voi yhteisen toiminnan 2004/551/YUTP 9 artiklan 1.10 kohtaa ja 11 artiklan 3.1 kohtaa noudattaen tarvittavassa määrin muuttaa näiden henkilöstösääntöjen oikeuksia ja velvoitteita (10-34 artikla ja 103 artikla), palvelukseen ottamisen edellytyksiä (36-40 artikla, paitsi 36 artiklan 2 kohdan a alakohta sekä 104-109 artikla, paitsi 104 artiklan 3 kohdan a alakohta), työoloja (41-57 artikla ja 110 artikla), palvelussuhteen päättymistä (95-99 artikla ja 136 artikla) ja kurinpitomenettelyä (138-166 artikla) koskevia säännöksiä. Nämä muutosehdotukset on toimitettava neuvostolle. Muutokset katsotaan hyväksytyiksi, jollei neuvosto kahden kuukauden kuluessa ja määräenemmistöllä päätä niiden muuttamisesta.
2. Näiden henkilöstösääntöjen muita säännöksiä, erityisesti palkkaa, korvauksia ja lisiä sekä sosiaaliturvaetuuksia, koskevat muutokset hyväksyy neuvosto yksimielisesti johtokunnan ehdotuksesta.
171 artikla
Kolmen vuoden kuluessa näiden henkilöstösääntöjen voimaantulosta tai Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen tullessa voimaan riippuen siitä, kumpi ajankohta on aikaisempi, Euroopan unionin neuvosto tarpeen mukaan arvioi ja muuttaa näitä henkilöstösääntöjä tai tekee päätöksen niiden voimassaolon päättämisestä.
172 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2004.