Rådets afgørelse
af 6. marts 2003
om et socialt trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse
(2003/174/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 202,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Arbejdsmarkedets parter har været knyttet til iværksættelsen af den koordinerede beskæftigelsesstrategi, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Luxembourg den 20. og 21. november 1997, inden for Det Stående Udvalg for Beskæftigelse, som blev nedsat ved Rådets afgørelse 70/532/EØF af 14. december 1970 om nedsættelse af et stående udvalg for beskæftigelse inden for De Europæiske Fællesskaber(1).
(2) Det Europæiske Råd i Köln den 3. og 4. juni 1999 fastlagde en makroøkonomisk dialog mellem repræsentanterne for Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Centralbank og arbejdsmarkedets parter.
(3) Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 opstillede en ny strategisk målsætning for det kommende tiår og vedtog, at opfyldelsen af denne målsætning kræver en overordnet strategi, der integrerer strukturreformer, den koordinerede europæiske beskæftigelsesstrategi, den sociale beskyttelse og de makroøkonomiske politikker som led i samordningen af medlemsstaternes almindelige økonomiske politikker. I sin meddelelse: "Den europæiske sociale dialog som drivkraft bag modernisering og omstilling" understreger Kommissionen, at det sociale trepartstopmøde kan bidrage til drøftelsen af disse temaer.
(4) Arbejdsmarkedets parter anførte i deres fælles bidrag til Det Europæiske Råd i Laeken den 14. og 15. december 2001, at reformen af Det Stående Udvalg for Beskæftigelse ikke havde ført til en tilsvarende integration af samrådsmekanismen, og at udvalget ikke opfyldte behovet for sammenhæng og synergi mellem de forskellige processer, som arbejdsmarkedets parter er tilknyttet. De foreslog derfor, at det afskaffes, og at der fastlægges en ny form for trepartskonsultationsproces.
(5) I samme fælles bidrag foreslog arbejdsmarkedets parter at formalisere deres møder med trojkaen på stats- og regeringschefniveau og Kommissionen, der siden 1997 har været afholdt dagen før Det Europæiske Råds møder som led i Luxembourg-processen. Siden december 2000 har disse møder været kaldt sociale topmøder med deltagelse af Kommissionens formand og trojkaen af stats- og regeringschefer samt arbejds- og socialministrene og arbejdsmarkedets parter repræsenteret ved Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE), De Offentlige Arbejdsgiveres Europæiske Organisation (CEEP), Den Europæiske Organisation for Håndværk og Små og Mellemstore Virksomheder (UEAPME), Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), Eurocadres og CEC.
(6) Det Europæiske Råd i Laeken noterede sig arbejdsmarkedets parters ønske om at udbygge samrådet om de forskellige aspekter af Lissabon-strategien og skabe bedre sammenhæng i denne proces. Det blev besluttet, at et sådant socialt topmøde fremover vil blive afholdt inden hvert forårsmøde i Det Europæiske Råd. Dette blev bekræftet af Det Europæiske Råd i Barcelona den 15. og 16. marts 2002.
(7) Denne afgørelse foregriber ikke, hvordan dialogen mellem arbejdsmarkedets parter i de enkelte medlemsstater tilrettelægges og fungerer.
(8) I forbindelse med udvidelse og udvikling af en selvstændig dialog mellem arbejdsmarkedets parter er den videst mulige repræsentativitet såvel som legitimiteten og effektiviteten af høringen af arbejdsmarkedets parter af allerstørste betydning. Med henblik herpå bør der tages hensyn til Kommissionens undersøgelse af arbejdsmarkedets parters repræsentativitet samt den reviderede liste over de organisationer, der er inddraget i alle dimensioner af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan, og denne liste bør ajourføres -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Etablering
Der indføres et socialt trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse (i det følgende benævnt "topmødet").
Artikel 2
Funktioner
Topmødet skal under overholdelse af traktaten og i fuld overensstemmelse med Fællesskabets institutioners og organers kompetenceområder varigt sikre samrådet mellem Rådet, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter. Det giver arbejdsmarkedets parter mulighed for på europæisk plan inden for rammerne af den sociale dialog at bidrage til de forskellige elementer i den integrerede økonomiske og sociale strategi, herunder bæredygtighedsdimensionen, således som den blev skitseret på Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000 og suppleret på Det Europæiske Råd i Göteborg i juni 2001. Til dette formål baserer topmødet sig på de forudgående forhandlinger og drøftelser mellem Rådet, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter i de forskellige samrådsfora om økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige spørgsmål.
Artikel 3
Sammensætning
1. Topmødet består af repræsentanter på højeste plan for Rådets formandskab og de to følgende formandskaber, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter.
Det sikres ligeledes, at ministrene fra disse tre formandskaber og kommissærerne med ansvar for beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold deltager.
Afhængigt af dagsordenen kan andre ministre fra disse tre formandskaber og andre kommissærer ligeledes anmodes om at deltage.
2. Repræsentanterne for arbejdsmarkedets parter er fordelt på to lige store delegationer med henholdsvis ti repræsentanter for arbejdstagerne og ti repræsentanter for arbejdsgiverne under hensyntagen til nødvendigheden af at sikre en afbalanceret deltagelse af mænd og kvinder.
Hver delegation består af repræsentanter for de europæiske tværfaglige organisationer af generel karakter og de specielle organisationer på europæisk plan, der repræsenterer funktionærer og små og mellemstore virksomheder.
Den tekniske koordinering varetages for arbejdstagerdelegationens vedkommende af Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) og for arbejdsgiverdelegationens vedkommende af Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE). EFS og UNICE sikrer sig, at der i deres bidrag tages hensyn til synspunkter fra specifikke organisationer og sektororganisationer, og lader i relevante tilfælde repræsentanter for nogle af disse organisationer indgå i deres delegationer.
Artikel 4
Forberedelse
1. Rådets formandskab, Kommissionen og de tværfaglige arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer, der deltager i topmødet, fastlægger i fællesskab på nogle forberedende møder dagsordenen for topmødet.
2. Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) drøfter, hvilke emner der skal på dagsordenen.
3. Topmødets sekretariat varetages af Kommissionen. Den sørger navnlig for rettidig udsendelse af dokumenter. Med henblik på forberedelsen og tilrettelæggelsen af møderne tager sekretariatet de relevante kontakter med EFS og UNICE, der sikrer koordinationen af deres respektive delegationer.
Artikel 5
Forretningsorden
1. Topmødet afholdes mindst en gang om året. Der afholdes et topmøde før Det Europæiske Råd om foråret.
2. Topmødet afholdes under forsæde af formanden for Rådet og Kommissionens formand i fællesskab.
3. De to formænd indkalder topmødet på eget initiativ i samråd med arbejdsmarkedets parter.
Artikel 6
Underretning
De to formænd sammenfatter i fællesskab topmødets drøftelser med henblik på underretning af de relevante rådssammensætninger og offentligheden herom.
Artikel 7
Ophævelse
Afgørelse 1999/207/EF ophæves med virkning fra datoen for det første topmøde.
Artikel 8
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft den 6. marts 2003
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. marts 2003.
Neuvoston päätös,
tehty 6 päivänä maaliskuuta 2003,
kasvua ja työllisyyttä käsittelevän kolmikantaisen sosiaalihuippukokouksen perustamisesta
(2003/174/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 202 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Työmarkkinaosapuolet on otettu mukaan Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa sovitun koordinoidun työllisyysstrategian täytäntöönpanoon pysyvän työllisyyskomitean puitteissa. Kyseinen komitea on perustettu Euroopan yhteisöjen pysyvän työllisyyskomitean perustamisesta 14 päivänä joulukuuta 1970 tehdyllä neuvoston päätöksellä 70/532/ETY(1).
(2) Kölnissä 3 ja 4 päivänä kesäkuuta 1999 kokoontunut Eurooppa-neuvosto otti käyttöön neuvoston, komission, Euroopan keskuspankin ja työmarkkinaosapuolten edustajien välisen makrotaloudellisen vuoropuhelun.
(3) Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa määriteltiin tulevalle vuosikymmenelle uusi strateginen päämäärä ja sovittiin, että tavoitteeseen pääsemiseksi on osana jäsenvaltioiden yleisten talouspolitiikkojen koordinointia luotava kattava strategia, joka sisältäisi rakenneuudistukset, Euroopan yhteensovitetun työllisyysstrategian, sosiaalisen suojelun ja makrotalouspolitiikan. Tiedonannossaan "Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu - uudistumisen ja muutoksen taustavoima" komissio korostaa, että työmarkkinaosapuolten kolmikantakokous voisi edistää keskustelua näistä aiheista.
(4) Työmarkkinaosapuolet totesivat Laekenissa 14 ja 15 päivänä joulukuuta 2001 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esittämässään yhteisessä kannanotossa, että pysyvä työllisyyskomitea ei ollut johtanut vastaavaan neuvottelujen yhdentymiseen ja että komitea ei edistä niiden eri prosessien yhtenäisyyttä ja yhteisvaikutusta, joissa työmarkkinaosapuolet ovat mukana. Tämän vuoksi työmarkkinaosapuolet ehdottivat, että komitea lakkautettaisiin ja perustettaisiin uudenlainen kolmikantaneuvottelujen muoto.
(5) Työmarkkinaosapuolet ehdottivat tässä yhteisessä kannanotossa, että kokoukset, joita on järjestetty Luxemburgin prosessin mukaisesti vuodesta 1997 Eurooppa-neuvoston aattona työmarkkinaosapuolten ja valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla kokoontuvan troikan sekä komission välillä, virallistettaisiin. Vuoden 2000 joulukuusta lähtien näitä kokouksia on kutsuttu sosiaalihuippukokouksiksi, ja niihin osallistuvat komission puheenjohtaja, valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla kokoontuva troikka sekä työ- ja sosiaaliministerit ja työmarkkinaosapuolet, joita edustavat Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestö (UNICE), Julkisten yritysten Euroopan keskus (CEEP), Käsiteollisuuden ja pienten ja keskisuurten yritysten eurooppalainen liitto (UEAPME), Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY), Koulutettujen ryhmien ja ylempien toimihenkilöiden neuvottelukunta (Eurocadres) ja Euroopan ylempien toimihenkilöiden liitto (CEC).
(6) Laekenissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi työmarkkinaosapuolten olevan halukkaita kehittämään ja koordinoimaan aiempaa paremmin Lissabonin strategian eri näkökohtia koskevaa neuvottelumenettelyä. Eurooppa-neuvosto sopi, että tällainen sosiaalihuippukokous pidettäisiin vastedes aina ennen kevään Eurooppa-neuvostoa. Barcelonassa 15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti tämän.
(7) Tämä päätös ei vaikuta eri jäsenvaltioissa käytävän sosiaalisen vuoropuhelun organisointiin eikä toimintaan.
(8) Laajentumisen yhteydessä ja kehitettäessä itsenäistä sosiaalista vuoropuhelua on erittäin tärkeää, että työmarkkinaosapuolten kuuleminen tapahtuu mahdollisimman edustavalla sekä legitiimillä ja tehokkaalla tavalla. Tätä varten on syytä ottaa huomioon komission tutkimus työmarkkinaosapuolten edustavuudesta sekä tarkistettu luettelo organisaatioista, jotka osallistuvat Euroopan tasolla sosiaalisen vuoropuhelun kaikkiin muotoihin; tämä luettelo olisi myös syytä ajantasaistaa,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Perustaminen
Perustetaan kasvua ja työllisyyttä käsittelevä kolmikantainen sosiaalihuippukokous, jäljempänä "huippukokous".
2 artikla
Tehtävä
Huippukokouksen tehtävänä on varmistaa perustamissopimusta noudattaen sekä yhteisön toimielinten ja elinten toimivalta huomioon ottaen, että neuvosto, komissio ja työmarkkinaosapuolet neuvottelevat keskenään jatkuvasti. Näin annetaan Euroopan työmarkkinaosapuolille mahdollisuus osallistua työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käynnistämän ja Göteborgissa kesäkuussa 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston täydentämän yhdennetyn talous- ja sosiaalipoliittisen strategian eri osa-alueisiin, joissa otetaan huomioon myös kestävä kehitys. Huippukokous tukeutuu työskentelyssään neuvoston, komission ja työmarkkinaosapuolten valmistelutoimiin ja niiden eri neuvottelufoorumeilla talous-, sosiaali- ja työllisyyskysymyksistä käymiin keskusteluihin.
3 artikla
Kokoonpano
1. Huippukokoukseen osallistuvat neuvoston puheenjohtajana toimivan valtion edustajat, kahden seuraavan puheenjohtajavaltion edustajat, komission edustajat sekä työmarkkinaosapuolten korkeimman tason edustajat.
Näiden kolmen puheenjohtajavaltion työllisyys- ja sosiaaliasioista vastaavat ministerit ja komission jäsen osallistuvat huippukokoukseen.
Käsiteltävien asioiden mukaan huippukokoukseen voidaan kutsua myös muita näiden kolmen puheenjohtajavaltion ministereitä ja muita komission jäseniä.
2. Työmarkkinaosapuolten edustajat jaetaan kahteen yhtä suureen valtuuskuntaan, joista toisessa on kymmenen työntekijöiden ja toisessa kymmenen työnantajien edustajaa, ottaen huomioon se, että naisten ja miesten osuuden määrän on oltava tasapainossa.
Kumpaankin valtuuskuntaan kuuluu edustajia Euroopan tason alojen välisistä yleisistä organisaatioista tai erikoistuneista organisaatioista, jotka edustavat ylempiä toimihenkilöitä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä Euroopan tasolla.
Teknisestä koordinoinnista työntekijöiden valtuuskunnassa vastaa Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY) ja työnantajien valtuuskunnassa Euroopan teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestö (UNICE). EAY ja UNICE huolehtivat siitä, että ne ottavat puheenvuoroissaan huomioon kaikkien erityis- ja alakohtaisten järjestöjen lausunnot, ja ottavat tarvittaessa joidenkin järjestöjen edustajia valtuuskuntiinsa.
4 artikla
Valmistelu
1. Neuvoston puheenjohtaja, komissio ja huippukokoukseen osallistuvat työntekijöiden ja työnantajien alojen väliset organisaatiot päättävät yhdessä huippukokouksen esityslistasta valmistelukokouksissa.
2. Neuvosto (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat) keskustelee asialistalla olevista aiheista.
3. Komissio huolehtii huippukokouksen sihteeristön tehtävistä ja erityisesti siitä, että asiakirjat jaetaan ajoissa. Kokousten valmistelua ja organisointia varten huippukokouksen sihteeristö luo tarvittavat yhteydet EAY:hyn ja UNICEen, jotka huolehtivat omien valtuuskuntiensa koordinoinnista.
5 artikla
Toiminta
1. Huippukokous pidetään vähintään kerran vuodessa. Yksi kokous on pidettävä ennen Eurooppa-neuvoston kevätkokousta.
2. Huippukokouksen puheenjohtajina toimivat yhdessä neuvoston puheenjohtaja ja komission puheenjohtaja.
3. Puheenjohtajat kutsuvat huippukokoukset koolle omasta aloitteestaan neuvotellen työmarkkinaosapuolten kanssa.
6 artikla
Tiedottaminen
Puheenjohtajat tekevät yhteenvedon huippukokouksessa käydyistä keskusteluista, ja niistä tiedotetaan neuvoston asiaankuuluville kokoonpanoille ja yleisölle.
7 artikla
Kumoaminen
Kumotaan päätös 1999/207/EY päivästä, jona huippukokous pitää ensimmäisen kokouksensa.
8 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan 6 päivänä maaliskuuta 2003.
Tehty Brysselissä 6 päivänä maaliskuuta 2003.