Rådets afgørelse
af 20. december 2000
om iværksættelse af et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner (Media Plus - Udvikling, distribution og markedsføring) (2001-2005)
(2000/821/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 157, stk. 3,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Kommissionen afholdt den 6., 7. og 8. april 1998 i samarbejde med Rådets formandskab en europæisk audiovisuel konference "Den digitale tidsalders udfordringer og muligheder" i Birmingham. Denne høring viste, at der er behov for et styrket program til støtte for den europæiske audiovisuelle industri, især på området udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner. I den digitale tidsalder bidrager aktiviteterne på det audiovisuelle område desuden til at skabe nye arbejdspladser, især inden for produktion og transmission af audiovisuelt indhold.
(2) Rådet tilsluttede sig på mødet den 28. maj 1998 resultaterne af den europæiske audiovisuelle konference i Birmingham og understregede dermed det ønskelige i at fremme udviklingen af en stærk og konkurrencedygtig europæisk audiovisuel programindustri under særligt hensyn til den kulturelle mangfoldighed i Europa og de særlige vilkår for begrænsede sproglige områder.
(3) I rapporten af 26. oktober 1998 fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik med titlen "Den digitale tidsalder: Europæisk audiovisuel politik" erkendes det, at det er nødvendigt at styrke støtteforanstaltningerne til fremme af spillefilms- og tv-industrien, navnlig ved at give Media-programmet de ressourcer, der svarer til industriens omfang og strategiske betydning.
(4) Udfordringerne i forbindelse med produktion og distribution af samt adgang til audiovisuelt europæisk indhold var hovedtemaet for det audiovisuelle forum "European content for the digital millenium", som Rådets formandskab afholdt den 10. og 11. september 1999 i Helsingfors i samarbejde med Kommissionen.
(5) I sin meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen "Den audiovisuelle politik: den videre udvikling" erkender Kommissionen, at øget offentlig støtte, især på fællesskabsplan, er nødvendig for at styrke den europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne.
(6) I grønbogen om "Konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf" understreges risikoen for knaphed på kvalitetsindhold til det digitale og analoge fjernsynsmarked.
(7) Den offentlige høring om grønbogen, som Kommissionen gennemførte, viste, at det er nødvendigt at skabe gunstige rammer for distribution og markedsføring af europæisk audiovisuelt indhold til de traditionelle og nye medier i et digitalt miljø.
(8) I sine konklusioner af 27. september 1999 om resultaterne af den offentlige høring om grønbogen om konvergens(1) opfordrede Rådet Kommissionen til at tage hensyn til disse resultater ved udarbejdelse af forslag med henblik på foranstaltninger til styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri, herunder multimedieindustrien.
(9) Kommissionen har i meddelelsen om principper og retningslinjer for Fællesskabets audiovisuelle politik i den digitale tidsalder fastlagt prioriteterne for sin indsats inden for den audiovisuelle sektor i perioden 2000-2005.
(10) Kommissionen har iværksat et "Handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri (Media) (1991-1995)", som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 90/685/EØF(2), og som blandt andet omfatter aktioner med det formål at støtte udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner.
(11) På baggrund af grønbogen om strategiske valgmuligheder for en styrkelse af programindustrien som led i Den Europæiske Unions audiovisuelle politik fremsatte Kommissionen i november 1995 et forslag til Rådets afgørelse om oprettelse af en europæisk garantifond til fremme af film- og fjernsynsproduktionen(3), som Europa-Parlamentet afgav positiv udtalelse om den 22. oktober 1996(4).
(12) Fællesskabets strategi for udvikling og styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri blev bekræftet med programmet Media II (1996-2000), som blev vedtaget ved Rådets afgørelser 95/563/EF(5) og 95/564/EF(6). I betragtning af den viden, der er opnået gennem dette program, bør det forlænges under hensyntagen til de opnåede resultater.
(13) I sin rapport om resultaterne af MEDIA II-programmet (1996-2000) fra 1. januar 1996 til 30. juni 1998 giver Kommissionen udtryk for, at programmet respekterer subsidiaritetsprincippet i forholdet mellem fællesskabsstøtten og den nationale støtte, idet foranstaltningerne under MEDIA II-programmet supplerer og udbygger de nationale mekanismers traditionelle indsatsområder.
(14) Det er nødvendigt at tage hensyn til den audiovisuelle sektors kulturelle aspekter i overensstemmelse med traktatens artikel 151, stk. 4.
(15) I henhold til Rådets forhandlingsmandat til Kommissionen bør Den Europæiske Union under de kommende forhandlinger i Verdenshandelsorganisationen (WTO) ligesom under Uruguay-runden sikre, at Fællesskabet og dets medlemsstater fortsat kan bevare og udvikle deres muligheder for at definere og implementere deres respektive politikker på kulturområdet og med hensyn til den audiovisuelle produktion af hensyn til deres kulturelle mangfoldighed.
(16) Europa Parlamentet, som støtter den samme tilgang og er bevidst om den europæiske audiovisuelle sektors særlige rolle for bevarelsen af den kulturelle mangfoldighed, en sund økonomi og den frie meningstilkendegivelse, bekræftede i sin beslutning af 18. november 1999, at det støttede den handlefrihed inden for den audiovisuelle politik, som blev opnået under Uruguay-runden, og gav udtryk for, at GATS-reglerne (den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser) om kulturelle tjenesteydelser, navnlig i den audiovisuelle sektor, ikke må bringe WTO-parternes kulturelle mangfoldighed og selvstændighed i fare.
(17) For at øge værdien af Fællesskabets indsats er det nødvendigt at sikre komplementariteten mellem de foranstaltninger, der gennemføres på EU-plan og nationale støttemuligheder.
(18) Det er nødvendigt at skabe sammenhæng mellem denne afgørelse og Kommissionens aktion i forbindelse med de nationale støtteforanstaltninger til den audiovisuelle sektor især af hensyn til opretholdelsen af den kulturelle mangfoldighed i Europa, således at de nationale politikker kan udvikle medlemsstaternes produktionspotentiale i passende omfang. Endvidere kan fællesskabsstøtte ydes samtidig med al offentlig støtte.
(19) Det europæiske audiovisuelle marked, som er ved at opstå, kræver, at der udvikles og produceres europæiske programmer, dvs. programmer fremstillet i medlemsstaterne samt programmer fra europæiske tredjelande, der deltager i Media Plus-programmet, eller som har en ramme for samarbejde med det, som opfylder betingelserne i Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv- radiospredningsvirksomhed(7).
(20) Den digitale revolution vil i de næste år bevirke, at adgangen til europæiske audiovisuelle produktioner på grund af nye muligheder for transport af audiovisuelt indhold vil blive lettere, og at også deres udbredelse uden for produktionslandet vil stige.
(21) For at sikre den audiovisuelle programindustris konkurrenceevne skal der bruges nye teknologier ved udvikling, produktion og distribution af programmerne. Som følge heraf bør der sikres en passende og effektiv koordinering med de aktioner, der iværksættes inden for nye teknologier, blandt andet femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002), der blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 182/1999/EF(8). Det fremtidige sjette rammeprogram og de nye muligheder for flersproget produktion, for at sikre kohærens med aktionerne under disse programmer ved navnlig at koncentrere sig om behov og muligheder i de små og mellemstore virksomheder i den audiovisuelle sektor.
(22) Kommissionen vil til fremme af europæiske audiovisuelle projekter undersøge muligheden for supplerende finansiering via andre fællesskabsinstrumenter, især inden for rammerne af "e-Europe" og de initiativer, som følger af konklusionerne af Det Europæiske Råd i Lissabon, f.eks. Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Investeringsfond (EIF) og rammeprogrammerne for forskning. Branchefolk i den audiovisuelle sektor bør have oplysning om de forskellige former for støtte, der er til rådighed for dem inden for Den Europæiske Union.
(23) I henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon skal Rådet og Kommissionen inden udgangen af 2000 aflægge rapport om den igangværende revision af EIB's og EIF's finansielle instrumenter med henblik på at omdirigere midlerne, så der ydes støtte til iværksættere, højteknologivirksomheder og mikrovirksomheder samt andre initiativer med risikovillig kapital eller garantimekanismer, der foreslås af EIB og EIF. I denne sammenhæng bør der tages særligt hensyn til den audiovisuelle industri for at lette dens adgang til kapitalmarkedet og for at styrke dens konkurrenceevne.
(24) I sin rapport til Det Europæiske Råd om jobmuligheder i informationssamfundet konstaterede Kommissionen, at der ligger et stærkt jobskabelsespotentiale i de nye audiovisuelle tjenester.
(25) Kommissionen har i sin meddelelse om Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen anerkendt den positive virkning, Media II-programmet har på beskæftigelsen inden for det audiovisuelle område.
(26) Udviklingen af investeringer i den audiovisuelle industri bør derfor fremmes, ligesom medlemsstaterne bør tilskyndes til på forskellig måde at fremme jobskabelse i denne industri.
(27) Det er vigtigt, at Media Plus-programmet gør det muligt at skabe et miljø, der fremmer nye virksomheder og investeringer for at sikre den europæiske audiovisuelle industris plads på verdensmarkedet og den nødvendige fremme af den kulturelle mangfoldighed.
(28) Det bidrag til udvikling af den audiovisuelle sektor, som små og mellemstore virksomheder kan yde, bør udnyttes.
(29) Betingelserne for distribution og markedsføring af europæiske spillefilm på det europæiske og det internationale marked bør forbedres. Det er nødvendigt at tilskynde til samarbejde mellem internationale distributører, nationale distributører, biografejere og producenter, idet netværk af filmudlejere, navnlig små og mellemstore virksomheder, også bør fremmes, og at støtte samordnede initiativer, der åbner mulighed for fælles aktioner for fremvisning af europæiske værker.
(30) Det er nødvendigt at forbedre vilkårene for tv-spredning af europæiske produktioner på det europæiske og det internationale marked. På baggrund af den afgørende rolle, det europæiske fjernsyn kan spille for spredningen af europæiske værker, og den utilstrækkelige sendetid, det for tiden giver disse værker i programlægningen, bør europæiske tv-spredningsforetagender (som defineret i artikel 2 i direktiv 89/552/EØF) fremme den europæiske spredning af programmer ved at købe programmer, der er produceret i andre medlemsstater.
(31) Der bør sikres lettere markedsadgang for uafhængige europæiske produktions- og distributionsvirksomheder samt lettere markedsføring af såvel europæiske audiovisuelle værker som europæiske audiovisuelle virksomheder.
(32) Offentlighedens adgang til den europæiske audiovisuelle kulturarv bør forbedres gennem dens digitalisering og gennem etablering af netværkssamarbejde på europæisk plan.
(33) De europæiske indehavere af indhold bør tilskyndes til at digitalisere deres kataloger og gøre dem tilgængelige på nettet, herunder arkiver og den filmiske kulturarv.
(34) Der bør i forbindelse med støtten til udvikling, distribution og markedsføring tages hensyn til strukturelle mål som udvikling af potentialet i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet og/eller et begrænset sprogligt eller geografisk område, og/eller udvikling af en uafhængig europæisk produktionssektor, herunder små og mellemstore virksomheder.
(35) De associerede lande i Central- og Østeuropa samt Cypern, Malta, Tyrkiet og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, er anerkendt som potentielle deltagere i fællesskabsprogrammer på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal aftales med disse lande.
(36) De øvrige europæiske lande, der har underskrevet Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, udgør en integreret del af det europæiske audiovisuelle område og har derfor ret til at deltage i dette program på grundlag af supplerende bevillinger og efter de procedurer, der fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. Disse lande bør, såfremt de ønsker det og under hensyntagen til budgetmæssige overvejelser eller andre prioriteter inden for deres audiovisuelle industrier, kunne deltage i programmet eller nyde godt af en mere begrænset samarbejdsordning på grundlag af supplerende bevillinger efter særlige bestemmelser, der skal aftales med disse lande.
(37) Såfremt programmet ønskes åbnet for europæiske tredjelande, undersøges det først, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med fællesskabsretten, især Rådets direktiv 89/552/EØF.
(38) Samarbejde med ikke-europæiske tredjelande, der udvikles på grundlag af fælles, afbalancerede interesser, kan give mulighed for en værditilvækst for den europæiske audiovisuelle industri med hensyn til markedsføring, markedsadgang, distribution, transmission og udnyttelse af europæiske produktioner i disse lande. Medtagelse af tredjelande vil øge bevidstheden om Europas kulturelle mangfoldighed og muliggøre formidling af fælles demokratiske værdier. Et sådant samarbejde bør udvikles på grundlag af supplerende bevillinger og efter særlige bestemmelser, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter.
(39) Der anføres i denne afgørelse et finansielt referencegrundlag som omhandlet i punkt 34 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren(9) for hele programmets varighed, uden at det berører budgetmyndighedens beføjelser i henhold til traktaten.
(40) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(10) -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Iværksættelse af programmet og dets formål
1. Der indføres et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner i og uden for Fællesskabet, i det følgende benævnt "programmet", for perioden 1. januar 2001 til 31. december 2005 med det formål at styrke den europæiske audiovisuelle industri.
2. Programmet har følgende mål:
a) at forbedre den europæiske audiovisuelle sektors og herunder de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne på det europæiske og det internationale marked ved at støtte udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner under hensyntagen til udviklingen af nye teknologier
b) at styrke de sektorer, der bidrager til at fremme den grænseoverskridende udbredelse af europæiske produktioner
c) at sikre respekt for og fremme af den sproglige og kulturelle mangfoldighed i Europa
d) at udnytte den europæiske audiovisuelle kulturarv, især gennem digitalisering og netværkssamarbejde
e) at udvikle den audiovisuelle sektor i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet og/eller et begrænset sprogligt eller geografisk område og at fremme netværk og det grænseoverskridende samarbejde mellem små og mellemstore virksomheder
f) at udbrede nye typer audiovisuelt indhold ved brug af nye teknologier.
Realiseringen af disse mål sker i overensstemmelse med retningslinjerne i bilaget.
Artikel 2
Programmets specifikke mål inden for projektudvikling
Inden for projektudvikling er programmets specifikke mål:
a) ved hjælp af finansiel støtte at fremme udviklingen af produktionsprojekter (fiktion til biograf eller tv, kreative dokumentarfilm, tegne- eller dukkefilm til tv eller biograf, værker, der udnytter den audiovisuelle og filmiske kulturarv), forelagt af uafhængige virksomheder, navnlig små og mellemstore virksomheder, og beregnet for de europæiske og de internationale markeder
b) ved hjælp af finansiel støtte at fremme udviklingen af produktionsprojekter, der gør brug af de nye skabelses-, produktions- og transmissionsteknikker.
Artikel 3
Programmets specifikke mål inden for distribution og transmission
Inden for distribution og transmission er programmets specifikke mål:
a) at udbygge den europæiske distributionssektor for film ved at tilskynde distributørerne til at investere i produktion, erhvervelse, markedsføring og fremme af distribution af europæiske spillefilm uden for produktionslandet
b) at fremme en større grænseoverskridende transmission af europæiske film uden for produktionslandet på de europæiske og de internationale markeder gennem tilskyndelsesforanstaltninger til fremme af distribution og fremvisning af dem i biograferne, navnlig ved at opfordre til samordnede markedsføringsstrategier
c) at styrke distributionssektoren for europæiske produktioner på medier til privat brug ved at tilskynde distributørerne til at investere i digital teknologi og markedsføring af europæiske produktioner uden for produktionslandet
d) at fremme udbredelse i og uden for Fællesskabet af europæiske tv-programmer, der er produceret af uafhængige selskaber, ved at fremme samarbejdet mellem tv-selskaber på den ene side og uafhængige europæiske distributører og producenter på den anden side
e) at fremme oprettelsen af kataloger over europæiske digitale produktioner til udnyttelse gennem de nye medier
f) at støtte sproglig mangfoldighed i europæiske audiovisuelle værker og spillefilm.
Artikel 4
Programmets specifikke mål inden for markedsføring og markedsadgang
Inden for markedsføring og markedsadgang er programmets mål:
a) at lette og fremme markedsføring og udbredelse af europæiske audiovisuelle værker og spillefilm ved kommercielle arrangementer, på faglige messer samt audiovisuelle festivaler i Europa og i resten af verden, for så vidt som disse arrangementer kan spille en vigtig rolle til fremme af europæiske værker og etableringen af netværkssamarbejde mellem branchefolk
b) at fremme netværkssamarbejdet mellem europæiske operatører ved at støtte nationale offentlige eller private markedsføringsorganers fælles aktiviteter på det europæiske og det internationale marked.
Artikel 5
Finansielle bestemmelser
1. Modtagerne af fællesskabsstøtte skal sørge for en væsentlig del af finansieringen, som kan omfatte al anden offentlig finansiering. Fællesskabets andel kan ikke overstige 50 % af omkostningerne ved aktionerne. I de tilfælde, der er udtrykkeligt anført i bilaget, kan der dog finansieres op til 60 % af omkostningerne ved aktionerne.
2. Det finansielle referencegrundlag til gennemførelsen af dette program er for den i artikel 1, stk. 1, nævnte periode på 350 mio. EUR. Den vejledende sektorbaserede fordeling af dette beløb findes i punkt 1.5 i bilaget. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.
3. Med forbehold af de aftaler og konventioner, som Fællesskabet er kontraherende part i, skal de virksomheder, der er omfattet af programmet, være og forblive ejet, enten direkte eller ved majoritetsdeltagelse, af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater.
Artikel 6
Finansiel støtte
Den finansielle støtte, der bevilges i henhold til programmet, ydes i form af forskud, der tilbagebetales på visse betingelser, eller tilskud som fastsat i bilaget. Tilbagebetalinger fra aktioner under programmet samt tilbagebetalinger fra aktioner under programmerne Media (1991-1995) og Media II (1996-2000) anvendes til at dække behovene under Media Plus-programmet.
Artikel 7
Gennemførelse af denne afgørelse
1. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages, for så vidt angår de emneområder, der er nævnt i det følgende, efter forvaltningsproceduren i artikel 8, stk. 2:
a) de generelle retningslinjer for alle de foranstaltninger, der er beskrevet i bilaget
b) indholdet af indkaldelserne af forslag, fastlæggelsen af kriterier og procedurer for projekternes udvælgelse
c) spørgsmål om den årlige interne fordeling under programmet, herunder mellem de påtænkte aktioner inden for udvikling, markedsføring og distribution
d) overvågning og evaluering af aktionerne
e) alle forslag om tildeling af fællesskabsmidler på over 200000 EUR om året, for så vidt angår projektudvikling, og på over 300000 EUR om året, for så vidt angår distribution, samt på over 200000 EUR om året pr. modtager, for så vidt angår markedsføring. Disse tærskler kan revideres af udvalget i lyset af erfaringerne
f) udvælgelsen af pilotprojekter, jf. artikel 10.
2. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse for så vidt angår alle andre emneområder vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 8, stk. 3. Denne procedure anvendes også ved det endelige valg af kontorerne for faglig bistand.
3. Den faglige bistand fastlægges i de bestemmelser, der vedtages i forbindelse med finansforordningen.
4. Kommissionen underretter regelmæssigt og i god tid Europa-Parlamentet og Rådet om, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af denne afgørelse, især for så vidt angår anvendelsen af de disponible midler.
Artikel 8
Udvalg
1. Kommissionen bistås af et udvalg.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
Fristen i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
4. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 9
Sammenhæng og komplementaritet
1. Når Kommissionen gennemfører dette program, sikrer den i nært samarbejde med medlemsstaterne den generelle sammenhæng og komplementaritet med andre fællesskabspolitikker, -programmer og -aktioner, der har indvirkning på det audiovisuelle område.
2. Kommissionen sikrer en effektiv forbindelse mellem dette program og de programmer og aktioner på det audiovisuelle område, der gennemføres som led i Fællesskabets samarbejde med tredjelande og kompetente internationale organisationer.
Artikel 10
Pilotprojekter
1. Under hele programmets varighed iværksættes der pilotprojekter med henblik på at forbedre adgangen til europæisk audiovisuelt indhold og på at drage fordel af de muligheder, der åbnes som følge af udviklingen og indførelsen af ny og innovativ teknologi, herunder digitalisering og nye spredningsformer.
2. I forbindelse med udvælgelsen af de pilotprojekter, som skal iværksættes, bistås Kommissionen af tekniske rådgivningsgrupper, bestående af eksperter, udpeget af medlemsstaterne. Listen over de projekter, der kan komme i betragtning, forelægges jævnligt for udvalget efter proceduren i artikel 8, stk. 2.
Artikel 11
Programmets åbning over for tredjelande
1. Dette program er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med betingelserne i associeringsaftalerne eller tillægsprotokollerne hertil vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer, der er indgået eller skal indgås med disse lande.
2. Cypern, Malta, Tyrkiet og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, kan deltage i programmet på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal aftales med disse lande.
3. Ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lande kan de lande, der har tiltrådt Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, deltage i programmet på grundlag af supplerende bevillinger og på betingelser, der skal fastlægges i aftalerne mellem de berørte parter.
4. Åbningen af programmet for de i stk. 1, 2 og 3 nævnte europæiske tredjelande er betinget af en forudgående undersøgelse af, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret, herunder med artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 89/552/EØF.
5. Programmet er ligeledes åbent for samarbejde med andre tredjelande på grundlag af supplerende bevillinger og efter særlige bestemmelser og eventuelt på medfinansieringsvilkår, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. De i stk. 3 nævnte europæiske tredjelande, der ikke måtte ønske fuld deltagelse i programmet, kan indgå i et samarbejde med programmet på de betingelser, der er fastsat i nærværende stykke.
Artikel 12
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen sikrer, at der foretages forudgående vurdering, overvågning og efterfølgende evaluering af de aktioner, der er omhandlet i denne afgørelse. Den sørger for, at programmerne er tilgængelige, og at iværksættelsen er gennemsigtig.
2. Efter afslutningen af projekterne evaluerer Kommissionen, hvorledes de er udført, og hvilke virkninger deres gennemførelse har haft, for at kunne fastslå, om de oprindeligt fastsatte mål er nået.
3. Efter to års gennemførelse af programmet skal Kommissionen, efter at have forelagt Media-Udvalget sagen, forelægge Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en evalueringsrapport om programmets virkninger og effektivitet på grundlag af de opnåede resultater. Denne rapport ledsages i givet fald af forslag til tilpasninger.
4. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en udførlig beretning om gennemførelsen og resultaterne af programmet efter dets afslutning.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne afgørelse har virkning fra den 1. januar 2001.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2000.
Neuvoston päätös,
tehty 20 päivänä joulukuuta 2000,
eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) (2001-2005)
(2000/821/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Komissio järjesti Birminghamissa 6-8 päivänä huhtikuuta 1998 yhteistyössä silloisen puheenjohtajavaltion Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin "Digitaaliajan haasteet ja mahdollisuudet". Kuulemismenettelyssä ilmeni, että on tarpeen kehittää Euroopan audiovisuaalialan tehostettu tukiohjelma erityisesti eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen alalla. Lisäksi audiovisuaalialan toiminta edistää digitaalisella aikakaudella osaltaan uusien työpaikkojen syntymistä erityisesti audiovisuaalisen sisällön tuotannossa ja jakelussa.
(2) Neuvosto ilmaisi istunnossaan 28 päivänä toukokuuta 1998 tyytyväisyytensä Birminghamissa järjestetyn audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin tuloksiin ja korosti tarvetta edistää vahvan ja kilpailukykyisen Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden kehittymistä erityisesti ottamalla huomioon Euroopan kulttuurien monimuotoisuuden ja pienten kielialueiden erityiset olosuhteet.
(3) Audiovisuaalialan politiikkaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän 26 päivänä lokakuuta 1998 antamassa kertomuksessa "Digitaaliaika ja Euroopan audiovisuaalialan politiikka" todetaan, että on välttämätöntä lujittaa elokuva- ja audiovisuaalisen teollisuuden tukitoimia muun muassa myöntämällä Media-ohjelmalle resurssit, jotka vastaavat alan laajuutta ja strategista merkitystä.
(4) Silloisen puheenjohtajavaltion Suomen yhteistyössä komission kanssa Helsingissä 10 ja 11 päivänä syyskuuta 1999 järjestämän audiovisuaalialan foorumin "Eurooppalainen sisältö digitaalivuosituhannelle" pääaiheita olivat Euroopan audiovisuaalialan sisällön tuottamiseen, levitykseen ja saatavuuteen liittyvät haasteet.
(5) Euroopan parlamentille ja ministerineuvostolle annetussa komission tiedonannossa "Audiovisuaalipolitiikka: tuleva toiminta" komissio toteaa, että on välttämätöntä lisätä julkista tukea erityisesti yhteisön tasolla Euroopan audiovisuaalialan kilpailukyvyn vahvistamiseksi.
(6) Vihreässä kirjassa televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn korostetaan, että digitaalisen ja analogisen television markkinoilla voi olla puutetta laadukkaasta sisällöstä.
(7) Komission vihreästä kirjasta järjestämässä julkisessa kuulemisessa ilmeni, että on tarpeen luoda suotuisa kehys perinteisille ja uusille viestimille tarkoitetun eurooppalaisen audiovisuaalisen sisällön levitykselle ja myynninedistämiselle digitaalisessa toimintaympäristössä.
(8) Lähentymistä koskevan vihreän kirjan johdosta suoritettua julkista kuulemista koskevissa päätelmissään 27 päivältä syyskuuta 1999(1) neuvosto kehotti komissiota ottamaan huomioon nämä tulokset, kun se laatii ehdotuksia toimenpiteistä Euroopan audiovisuaalialan vahvistamiseksi, multimedia-ala mukaan lukien.
(9) Komission 14 päivänä joulukuuta 1999 antamassa tiedonannossa "Periaatteita ja suuntaviivoja yhteisön audiovisuaalipolitiikalle digitaaliaikaa varten" komissio määritteli toimintansa painopisteet audiovisuaalialalla kaudeksi 2000-2005.
(10) Komissio on pannut täytäntöön neuvoston päätöksellä 90/685/ETY(2) hyväksytyn toimintaohjelman Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kehityksen edistämiseksi (Media) (1991-1995), johon sisältyy erityisesti eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämistä ja levitystä tukevia toimenpiteitä.
(11) Komissio esitti marraskuussa 1995 jatkotoimena vihreälle kirjalle "Strategisia vaihtoehtoja ohjelmateollisuuden vahvistamiseksi Euroopan unionin audiovisuaalialan politiikan puitteissa" ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan takuurahaston perustamisesta elokuva- ja televisiotuotannon edistämiseksi(3), josta Euroopan parlamentti antoi 22 päivänä lokakuuta 1996 puoltavan lausunnon(4).
(12) Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kehitystä ja vahvistamista koskeva yhteisön strategia vahvistettiin neuvoston päätöksellä 95/563/EY(5) sekä neuvoston päätöksellä 95/564/EY(6) hyväksytyn Media II -ohjelman (1996-2000) puitteissa. Strategian jatkaminen olisi ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella varmistettava niin, että saadut tulokset otetaan huomioon.
(13) Komission kertomuksessa Media II -ohjelman (1996-2000) puitteissa saaduista tuloksista ajalta 1.1.1996-30.6.1998 todetaan, että ohjelmassa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan yhteisön tuki on toissijaista suhteessa kansalliseen tukeen, sillä Media II -ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla toimenpiteillä täydennetään perinteisesti kansallisten tukijärjestelmien toiminta-alueeseen kuuluvia tehtäviä.
(14) Perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan mukaisesti on tarpeen ottaa huomioon audiovisuaalialan kulttuuriset näkökohdat.
(15) Neuvoston komissiolle antamien neuvotteluvaltuuksien mukaisesti unionin olisi Uruguayn kierroksen tavoin huolehdittava tulevien Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvottelujen aikana siitä, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot voivat edelleen suojella ja kehittää kykyään määritellä ja toteuttaa omaa kulttuuri- ja audiovisuaalipolitiikkaansa kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi.
(16) Euroopan parlamentti vahvisti saman lähestymistavan mukaisesti 18 päivänä marraskuuta 1999 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan audiovisuaalialan erityisen merkityksen kulttuurin monimuotoisuuden, terveen talouden ja ilmaisunvapauden säilyttämisen kannalta ja vahvisti uudelleen sitoutuvansa Uruguayn kierrokseen lopputuloksena olevaan audiovisuaalialan politiikkaa koskevaan toimintavapauteen sekä katsoi, että palvelujen kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS) kulttuuripalveluja ja erityisesti audiovisuaalialan palveluja koskevat säännöt eivät saisi vaarantaa WTO:n sopimuspuolten kulttuurin monimuotoisuutta ja riippumattomuutta.
(17) Yhteisön toimien lisäarvon kasvattamiseksi on tarpeen huolehtia sitä, että yhteisön tasolla toteutettavat toimet ja kansalliset tukimuodot ovat toisiaan täydentäviä.
(18) Erityisesti kulttuurin monimuotoisuuden säilyttämiseksi Euroopassa on tarpeen saattaa keskenään yhdenmukaisiksi tämä päätös sekä audiovisuaalialan kansallisiin tukitoimiin liittyvät komission toimet niin, että kansallisten politiikkojen myötä voidaan kehittää asianmukaisia tuotantomahdollisuuksia jäsenvaltioissa. Lisäksi yhteisön tukea voidaan myöntää yhtäaikaisesti muun julkisen tuen kanssa.
(19) Euroopan audiovisuaalialan markkinoiden syntyminen edellyttää sellaisten eurooppalaisten teosten kehittämistä ja tuotantoa, jotka ovat peräisin jäsenvaltioista tai sellaisista kolmansista Euroopan maista, jotka osallistuvat Media Plus -ohjelmaan tai joilla on yhteistyön puitteet, jotka täyttävät televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 31 päivänä lokakuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/552/ETY(7) vahvistetut edellytykset.
(20) Digitaalinen vallankumous johtaa audiovisuaalisten sisältöjen uusien levitysmahdollisuuksien myötä seuraavien vuosien aikana siihen, että audiovisuaaliteosten saatavuus helpottuu ja ne leviävät yhä useammin myös alkuperämaansa ulkopuolelle.
(21) Audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden kilpailukyky edellyttää uuden teknologian käyttöä ohjelmien kehittämis-, tuotanto- ja levitysvaiheessa. Näin ollen olisi varmistettava tarkoituksenmukainen ja tehokas yhteensovittaminen uuden teknologian alalla toteutettavien toimien ja niiden toimien kesken, joita ovat erityisesti Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskeva viides puiteohjelma (1998-2002), joka on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 182/1999/EY(8), tuleva kuudes puiteohjelma sekä uudet monikielisen tuotannon mahdollisuudet, jotta voidaan varmistaa toimien yhdenmukaisuus mainittujen ohjelmien nojalla toteutettavien toimenpiteiden kanssa, jolloin olisi keskityttävä erityisesti audiovisuaalialalla toimivien pienten ja keskisuurten yritysten vaatimuksiin ja mahdollisuuksiin.
(22) Eurooppalaisten audiovisuaalialan hankkeiden tukemiseksi komissio tarkastelee mahdollisuutta täydentää rahoitusta eurooppalaisten audiovisuaalihankkeiden edistämiseksi muiden yhteisön välineiden, esimerkiksi eEurope-hankkeen ja Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmiin perustuvien aloitteiden kuten Euroopan investointipankin (EIP), Euroopan investointirahaston sekä tutkimuksen puiteohjelman kautta. Audiovisuaalialan ammattilaisille olisi tiedotettava heille Euroopan unionin puitteissa saatavilla olevista erilaisista tukijärjestelmistä.
(23) Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti neuvoston ja komission on laadittava vuoden 2000 loppuun mennessä selvitys EIP:n ja Euroopan investointirahaston rahoitusvälineiden meneillään olevasta tarkistuksesta, jonka tavoitteena on suunnata rahoitusta uudelleen yritysten perustamisen, korkean teknologian yritysten ja mikroyritysten tukemiseen sekä muihin EIP:n ja Euroopan investointirahaston ehdottamiin riskipääoma-aloitteisiin tai takausjärjestelmiin. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota myös audiovisuaalialaan, jotta parannetaan sen mahdollisuuksia hyödyntää pääomamarkkinoita ja edistetään sen kilpailukykyä.
(24) Eurooppa-neuvostolle antamassaan kertomuksessa "Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen" komissio on viitannut siihen, että uusien audiovisuaalisten palvelujen alalla on merkittävät mahdollisuudet uusien työpaikkojen luomiseen.
(25) Komissio totesi tiedonannossaan "Työllisyyttä tukeva yhteisön politiikka" Media II -ohjelmalla olevan myönteinen vaikutus audiovisuaalialan työllisyyteen.
(26) Siksi olisi helpotettava Euroopan audiovisuaalialan teollisuuteen kohdistuvien investointien kehitystä ja kehotettava jäsenvaltioita rohkaisemaan eri tavoin uusien työpaikkojen luomista tällä teollisuuden alalla.
(27) Media Plus -ohjelmalla olisi luotava ympäristö, joka suosii yrittäjyyttä ja investointeja, jotta voidaan taata Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden läsnäolo maailmanmarkkinoilla ja edistää tehokkaasti kulttuurien moninaisuutta.
(28) Olisi syytä arvostaa pienten ja keskisuurten yritysten osuutta audiovisuaalialan kehittämisessä.
(29) On tarpeen parantaa eurooppalaisten elokuvien levityksen ja myynninedistämisen edellytyksiä eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla. Olisi edistettävä elokuvien kansainvälisten ja kansallisten levittäjien, elokuvateatterien omistajien ja tuottajien yhteistyötä sekä erityisesti pienten ja keskisuurten jakelijoiden verkottumista ja tuettava yhteisiä aloitteita eurooppalaista ohjelmatuotantoa koskevien yhteisten toimien edistämiseksi.
(30) On tarpeen parantaa eurooppalaisten teosten televisiolevityksen mahdollisuuksia Euroopan ja kansainvälisillä markkinoilla. Ottaen huomioon televisiokanavien keskeisen aseman eurooppalaisten teosten levityksessä ja näiden teosten liian heikon aseman televisiokanavien ohjelmistoissa on tärkeää, että eurooppalaiset lähetystoiminnan harjoittajat, (sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 89/552/ETY 2 artiklassa) edistävät eurooppalaista ohjelmajakelua hankkimalla teoksia, jotka on tuotettu muissa jäsenvaltioissa.
(31) On tarpeen helpottaa riippumattomien eurooppalaisten tuottajien ja levittäjien pääsyä markkinoille ja edistää audiovisuaalialan eurooppalaisia teoksia ja yrityksiä.
(32) Euroopan audiovisuaalisen kulttuuriperinnön olisi oltava paremmin yleisön saatavilla erityisesti Euroopan tasolla toteutettavan digitalisoinnin ja verkottumisen kautta.
(33) Eurooppalaisia sisältöjen haltijoita olisi rohkaistava saattamaan luettelonsa, myös arkistonsa ja elokuvaperintönsä, digitaaliseen muotoon ja verkostoimaan ne.
(34) Kehittämiseen, levitykseen ja myynninedistämiseen annettavan tuen osalta olisi otettava huomioon rakenteelliset tavoitteet, kuten kehittäminen sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joiden audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ovat vähäiset ja/tai jotka ovat kielialueeltaan tai pinta-alaltaan pieniä, ja/tai riippumattoman eurooppalaisen tuotantoalan sekä erityisesti pienten yritysten kehittäminen.
(35) Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, Kypros, Malta, Turkki ja ETA:n osapuolina EFTA-maat voivat osallistua yhteisön ohjelmiin lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen.
(36) Muut rajat ylittäviä televisiolähetyksiä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen osapuolina olevat Euroopan maat kuuluvat kiinteästi Euroopan audiovisuaalialueeseen ja niiden olisi siten voitava osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella asianomaisten osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättävien menettelytapojen mukaisesti. Näiden maiden olisi halutessaan, talousarvioon liittyvät näkökohdat tai maiden audiovisuaalisen teollisuuden painoalueet huomioon ottaen, voitava osallistua ohjelmaan tai päästävä hyötymään rajoitetummasta yhteistyöstä lisämäärärahojen perusteella ja asianomaisten osapuolten kesken sovittavia erityismenettelyjä noudattaen.
(37) Ennen yhteisön ulkopuolisten Euroopan maiden ottamista mukaan ohjelmaan olisi tutkittava, missä määrin näiden maiden lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, erityisesti direktiiviä 89/552/ETY.
(38) Euroopan ulkopuolisten kolmansien maiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä, joka perustuu yhteiseen ja tasapainoiseen etuun, voi olla lisäarvoa Euroopan audiovisuaaliselle teollisuudelle eurooppalaisten teosten myynninedistämisen, markkinoille pääsyn, levityksen, jakelun ja käytön osalta näissä maissa. Kolmansien maiden osallistuminen lisää tietoisuutta Euroopan kulttuurin monimuotoisuudesta, ja sitä kautta voidaan levittää yhteisiä demokraattisia arvoja. Yhteistyötä olisi kehitettävä lisämäärärahojen perusteella ja asianomaisten osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättäviä erityisjärjestelyjä noudattaen.
(39) Tähän päätökseen sisältyy ohjelman koko keston ajaksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen(9) 34 kohdan mukainen rahoitusohje, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta perustamissopimuksessa määrättyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan.
(40) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(10) mukaisesti,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Ohjelman perustaminen ja tavoitteet
1. Perustetaan ohjelma eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemiseksi yhteisössä ja sen ulkopuolella, jäljempänä "ohjelma", joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2001 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2005. Ohjelman tarkoituksena on vahvistaa Euroopan audiovisuaalista teollisuutta.
2. Ohjelman tavoitteet ovat seuraavat:
a) Euroopan audiovisuaalialan, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan lukien, kilpailukyvyn parantaminen eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla. Tätä varten tuetaan eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämistä, levitystä ja myynninedistämistä uusien teknologioiden kehitys huomioon ottaen;
b) sellaisten toiminta-alojen vahvistaminen, jotka parantavat osaltaan eurooppalaisten teosten valtioiden rajat ylittävää liikkuvuutta;
c) kielellisen ja kulttuurisen moninaisuuden kunnioittaminen ja kehittäminen Euroopassa;
d) Euroopan audiovisuaalisen kulttuuriperinnön esille tuonti erityisesti digitalisoinnin ja verkottamisen avulla;
e) audiovisuaalialan kehittäminen sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joiden audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ovat vähäiset ja/tai jotka ovat kielialueeltaan tai pinta-alaltaan pieniä, sekä pienten ja keskisuurten yritysten verkottumisen ja rajat ylittävän yhteistyön vahvistaminen;
f) uutta teknologiaa käyttävien uudentyyppisten audiovisuaalisten sisältöjen levittäminen.
Nämä tavoitteet toteutetaan liitteessä vahvistettujen yksityiskohtaisten järjestelyjen mukaisesti.
2 artikla
Ohjelman erityistavoitteet kehittämisen alalla
Kehittämisen alalla ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:
a) edistää rahoitustukea antamalla riippumattomien, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten esittämien, Euroopan ja kansainvälisille markkinoille tarkoitettujen tuotantohankkeiden kehittämistä (fiktiiviset elokuvat tai televisioteokset, luovat dokumenttielokuvat, televisio- tai elokuvalevitykseen tarkoitetut animaatioteokset, elokuva- ja audiovisuaalista kulttuuriperintöä esiin tuovat teokset);
b) edistää rahoitustukea antamalla sellaisten tuotantohankkeiden kehittämistä, joissa käytetään uutta tekniikkaa suunnittelussa, tuotannossa ja jakelussa.
3 artikla
Ohjelman erityistavoitteet levityksen ja jakelun aloilla
Levityksen ja jakelun aloilla ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:
a) vahvistaa eurooppalaista elokuva-alan levitystä rohkaisemalla levityksestä huolehtivia investoimaan elokuvateatterilevitykseen tarkoitettujen muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien tuottamiseen, hankintaan, markkinointiin sekä myynninedistämiseen;
b) edistää muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien laajempaa valtioiden rajat ylittävää jakelua eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla toteuttamalla kannustavia toimenpiteitä, jotka edistävät niiden levitystä ja niiden esittämistä elokuvateattereissa muun muassa rohkaisemalla yhteensovitettujen markkinointistrategioiden laatimista;
c) vahvistaa yksityiskäyttöön tarkoitettujen välineiden avulla tapahtuvaa eurooppalaisten teosten levitystoimintaa rohkaisemalla levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan digitaalitekniikkaan ja muissa Euroopan maissa tuotettujen teosten myynnin edistämiseen;
d) edistää riippumattomien yhtiöiden tuottamien eurooppalaisten televisio-ohjelmien liikkumista yhteisössä ja sen ulkopuolella rohkaisemalla lähetystoiminnasta huolehtivien sekä levitystä ja tuotantoa harjoittavien eurooppalaisten riippumattomien yhtiöiden välistä yhteistyötä;
e) rohkaista laatimaan luetteloja niistä digitaalimuodossa olevista eurooppalaisista teoksista, joita voidaan käyttää uusien viestimien avulla;
f) tukea eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten ja elokuvien kielellistä monimuotoisuutta.
4 artikla
Ohjelman erityistavoitteet myynninedistämisen ja markkinoille pääsyn aloilla
Myynninedistämisen ja markkinoille pääsyn aloilla ohjelmalla pyritään:
a) helpottamaan ja rohkaisemaan eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten ja elokuvien myynninedistämistä ja liikkumista kaupallisissa tilaisuuksissa, messuilla sekä audiovisuaalialan festivaaleilla Euroopassa ja koko maailmassa, sikäli kuin tällaisilla tapahtumilla voi olla huomattava merkitys eurooppalaisten teosten myynninedistämisessä ja ammattilaisten verkottumisessa;
b) rohkaisemaan eurooppalaisten toimijoiden verkottumista Euroopassa tukemalla julkisten tai yksityisten kansallisten myynninedistämisjärjestöjen yhteisiä toimia eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla.
5 artikla
Rahoitusta koskevat säännökset
1. Yhteisön tuen saajien on rahoitettava itse huomattava osa kustannuksista, joista osa voidaan kattaa muulla julkisella tuella. Yhteisön rahoitusosuus voi olla enintään 50 prosenttia toimintakustannuksista. Liitteessä nimenomaisesti vahvistetuissa tapauksissa tämä osuus voi kuitenkin olla aina 60 prosenttia toimintakustannuksista.
2. Rahoitusohje tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona on 350 miljoonaa euroa. Tämän määrän ohjeellinen toimialakohtainen jako on vahvistettu liitteen 1.5 kohdassa. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa.
3. Ohjelmasta hyötyvien yritysten on tällä hetkellä ja jatkossakin oltava jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten omistuksessa joko välittömästi tai enemmistöosakkuudella. Tämä ei kuitenkaan rajoita niiden sopimusten ja yleissopimusten soveltamista, joissa yhteisö on sopimuspuolena.
6 artikla
Rahoitustuki
Ohjelman nojalla myönnettävä rahoitustuki voidaan antaa tiettyjen ehtojen mukaisesti takaisin maksettavina ennakoina tai tukina, siten kuin liitteessä määritellään. Ohjelman mukaisista jo suoritetuista toimista takaisinmaksut sekä Media-ohjelman (1991-1995) ja Media II -ohjelman (1996-2000) mukaisista toimista tulevat takaisinmaksut osoitetaan Media Plus -ohjelman tarpeisiin.
7 artikla
Tämän päätöksen täytäntöönpano
1. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista, jäljempänä mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen:
a) liitteessä kuvattuja toimenpiteitä koskevat yleiset suuntaviivat;
b) hakemuspyyntöjen sisältö sekä hankkeiden valintaperusteiden ja -menettelyjen määrittely;
c) ohjelman vuosittaista sisäistä voimavarojen jakoa koskevat kysymykset, myös kehittämisen, myynninedistämisen ja levityksen aloille suunniteltujen toimien osalta;
d) toimien seuranta- ja arviointijärjestelyt;
e) hakemukset yhteisön määrärahojen myöntämiseksi, jotka ylittävät 200000 euroa kehittämisen osalta, 300000 euroa levityksen osalta ja 200000 euroa vuodessa tuensaajaa kohti myynninedistämisen osalta. Komitea voi tarkistaa näitä rajoja saatujen kokemusten perusteella;
f) kokeiluhankkeiden valinta 10 artiklan mukaisesti.
2. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista muita seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Tätä menettelyä sovelletaan myös teknisen avun toimistojen lopullisessa valinnassa.
3. Teknisestä avusta säädetään varainhoitoasetuksen mukaisesti annetuissa säännöksissä.
4. Komissio antaa säännöllisin väliajoin ja hyvissä ajoin Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoja tämän päätöksen täytäntöönpanosta ja erityisesti käytettävissä olevien varojen käytöstä.
8 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.
3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
9 artikla
Yhdenmukaisuus ja täydentävyys
1. Komissio varmistaa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että ohjelman täytäntöönpanoon liittyvät toimet ja yhteisön muut audiovisuaalialaan vaikuttavat politiikat, ohjelmat ja toimet ovat yhdenmukaisia ja toisiaan täydentäviä.
2. Komissio varmistaa, että tämän ohjelman sekä yhteisön kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteistyössä toteuttamien audiovisuaalialan ohjelmien ja toimien välillä on toimiva yhteys.
10 artikla
Kokeiluhankkeet
1. Ohjelman koko keston aikana toteutetaan kokeiluhankkeita, joiden tarkoituksena on saattaa eurooppalaiset audiovisuaaliset sisällöt paremmin kaikkien ulottuville sekä hyödyntää uuden ja innovoivan teknologian kehittämisen ja käyttöönoton tarjoamia mahdollisuuksia, mukaan lukien digitalisointi ja uudet jakelumenetelmät.
2. Toteutettavien kokeiluhankkeiden valinnassa komissio saa neuvoja neuvoa-antavilta teknisiltä työryhmiltä, joiden jäseninä on jäsenvaltioiden nimeämiä asiantuntijoita. Komitealle toimitetaan säännöllisin väliajoin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen luettelo hankkeista, jotka voidaan valinnassa ottaa huomioon.
11 artikla
Kolmansien maiden mahdollisuus osallistua ohjelmaan
1. Ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat näiden maiden kanssa tehdyissä tai tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
2. Kypros, Malta, Turkki ja ne EFTA-maat, jotka ovat ETA-sopimuksen osapuolia, voivat osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen.
3. Muut kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut, rajat ylittäviä televisiolähetyksiä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen sopimuspuolina olevat maat voivat osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella asianomaisten osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättävien edellytysten mukaisesti.
4. Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen eurooppalaisten kolmansien maiden ottamista mukaan ohjelmaan on tutkittava, missä määrin näiden maiden kansallinen lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, mukaan lukien direktiivin 89/552/ETY 6 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan säännökset.
5. Ohjelmaan voivat yhteistyökumppaneina osallistua myös muut kolmannet maat lisämäärärahojen perusteella ja noudattaen asianomaisten osapuolten välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisjärjestelyjä, mukaan lukien kustannusten jakaminen sovittujen menettelytapojen mukaisesti. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut eurooppalaiset kolmannet maat, jotka eivät halua osallistua ohjelmaan täysimääräisesti, voivat päästä mukaan ohjelman mukaiseen yhteistyöhön tässä kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
12 artikla
Seuranta ja arviointi
1. Komissio varmistaa, että tämän päätöksen nojalla toteutettavista toimenpiteistä suoritetaan ennakkoarviointi, seuranta ja jälkiarviointi. Se huolehtii siitä, että ohjelmaan osallistuminen on mahdollista ja että se pannaan täytäntöön avoimesti.
2. Hankkeiden toteuttamisen jälkeen komissio arvioi niiden toteuttamistapaa sekä toteuttamisen vaikutusta selvittääkseen, onko alun perin asetetut tavoitteet saavutettu.
3. Kahden vuoden kuluttua ohjelman täytäntöönpanon alkamisesta komissio antaa 8 artiklassa tarkoitettua komiteaa kuultuaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle saavutettuihin tuloksiin perustuvan arviointikertomuksen ohjelman vaikutuksesta ja tehokkuudesta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia ohjelman tarkistamiseksi.
4. Ohjelman täytäntöönpanon päättyessä komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle yksityiskohtaisen kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista.
13 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001.
Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2000.