KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 6. november 2008
om polens statsstøtte C 19/05 (ex N 203/05) til Stocznia Szczecińska
(meddelt under nummer K(2008) 6770)
(Kun den polske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2010/3/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (1) i overensstemmelse med disse artikler, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 27. april 2004, registreret den 28. april 2004, anmeldte Polen i overensstemmelse med bestemmelserne om interimsproceduren i bilag IV.3 til tiltrædelsestraktaten en række omstruktureringsforanstaltninger, som Polen har planer om at gennemføre til fordel for Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. (det nye skibsværft i Szczecin (SSN)). Foranstaltningen blev registeret under sagsnummeret PL 31/2004.
(2)
Kommissionen anmodede Polen om visse manglende dokumenter ved brev af 19. maj 2004. Polen svarede herpå den 16. juni 2004. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 12. august 2004, 18. november 2004 og 4. marts 2005, som Polen sendte med brev henholdsvis af 24. september 2004, registreret samme dag, af 28. januar 2005, registreret den 2. februar 2005, af 30. marts 2005, registreret den 1. april 2005, og af 18. april 2005, registreret den 20. april 2005. Der blev afholdt møder med de polske myndigheder på følgende datoer: den 9. november 2004, den 17. november 2004 og den 3. marts 2005.
(3)
Ved brev af 22. april 2005, registreret samme dag, accepterede Polen, at Kommissionen ligeledes ville behandle anmeldelsen af sag PL 31/2004 af 27. april 2004 som en anmeldelse i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til eventuelle støtteforanstaltninger, der kunne betragtes som ny statsstøtte. Sagen fik tildelt det nye nummer N 203/05.
(4)
Den 1. juni 2005 besluttede Kommissionen at indlede proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende den omstruktureringsstøtte til SSN, som var blevet meddelt af de polske myndigheder. Kommissionen offentliggjorde denne beslutning i Den Europæiske Unions Tidende (2) og opfordrede Polen og andre interesserede parter til at fremsende bemærkninger.
(5)
Ved brev af 24. juni 2005 meddelte de polske myndigheder, at beslutningen indeholdt fortrolige oplysninger, og anmodede om, at disse oplysninger blev slettet i den offentligt tilgængelige version af beslutningen. Kommissionen svarede herpå den 15. juli 2005. Ved brev af 30. juni 2005, registreret den 1. juli 2005, af 26. juli, registreret den 27. juli 2005, og af den30. august 2005, registreret den 1. september 2005, anmodede Polen om en forlængelse af fristen for indgivelse af bemærkninger. Kommissionen svarede herpå ved brev af henholdsvis 12. juli, 2. august og 9. september 2005. Ved brev af 4. oktober 2005, registreret den 7. oktober 2005, fremsendte de polske myndigheder deres bemærkninger vedrørende beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. I dette brev vedlagde Polen ligeledes en omstruktureringsplan for 2002-2004, der var dateret december 2002 og ændret i oktober 2003 (herefter benævnt »2003-omstruktureringsplanen«). Ved brev af 10. oktober 2005, registreret samme dag, oplyste en juridisk repræsentant for SSN, at virksomhedens holdning og bemærkninger var blevet indarbejdet i de polske myndigheders bemærkninger.
(6)
Følgende tredjeparter indsendte bemærkninger: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (sammenslutningen af polske søfartsindustrier) ved brev af 6. oktober 2005, registreret samme dag, Towimor S.A. ved brev af 6. oktober 2005, registreret samme dag, H. Cegielski - Poznań S.A. ved brev af 6. oktober 2005, registreret samme dag, Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. ved brev af 6. oktober 2005, registreret samme dag, Peter Dohle Shiffahrts-KG ved brev af 5. oktober 2005, registreret den 6. oktober 2005, Odjefjell ASA ved brev af 6. oktober 2005, registreret den 11. oktober 2005, fagforeningerne på SSN (»Solidarność«, »Solidarność 80« og »Stoczniowiec«) ved brev af 7. oktober 2005, registreret den 10. oktober 2005, borgmesteren i Szczecin ved brev af 5. oktober, registreret den 11. oktober 2005, Lubmor Sp. z o.o. ved brev af 6. oktober 2005, registreret den 11. oktober 2005, og erhvervsklubben i Szczecin ved brev af 12. oktober 2005, registreret samme dag. Kommissionen fremsendte disse bemærkninger til Polen ved brev af 27. oktober 2005. De polske myndigheder svarede herpå ved brev af 21. november 2005.
(7)
Kommissionen søgte bistand hos en ekstern konsulent med henblik på at evaluere 2003-omstruktureringsplanen. Denne konsulent forelagde Kommissionen sin rapport i marts 2006.
(8)
Ved brev af 13. januar 2006 anmodede Kommissionen de polske myndigheder om yderligere oplysninger om SSN-omstruktureringsprocessen. Polen svarede herpå ved brev af 20. februar 2006, registreret samme dag. Den 22. februar 2006 blev der afholdt et møde mellem de polske myndigheder, repræsentanter for værftet og Kommissionens tjenestegrene. Efter dette møde anmodede Kommissionen Polen om yderligere oplysninger ved brev af 8. marts 2006, 30. marts 2006, 12. april 2006 og 28. april 2006. De polske myndigheder svarede herpå ved brev af 13. marts 2006, registreret samme dag, af 29. marts 2006, registreret den 30. marts 2006, af 6. april 2006, registreret den 10. april 2006, af 19. april 2006, registreret den 20. april 2006, og af 26. maj 2006, registreret den 30. maj 2006. Ved brev af 23. juni 2006, registreret den 26. juni 2006, fremsendte værftets konsulent et udkast til en omstruktureringsplan med titlen »Udviklingsplan for Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. for perioden 2006-2011« til Kommissionen med henblik på høring.
(9)
Den 12. juli 2006 blev der afholdt et møde mellem de polske myndigheder, værftets repræsentanter og Kommissionens tjenestegrene. De polske myndigheder fremsendte oplysninger vedrørende SSN-omstruktureringsprocessen i et brev af 13. juli 2006, registreret den 17. juli 2006. Ved brev af 17. juli 2006 anmodede Kommissionen de polske myndigheder om yderligere oplysninger. Polen svarede herpå ved brev af 1. september 2006, registreret samme dag. Den 4. september 2006 fremsendte Polen en ændret omstruktureringsplan for SSN med titlen »Udviklingsplan for Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. for perioden 2006-2011« (herefter benævnt »2006-omstruktureringsplanen«).
(10)
Ved brev af 26. september 2006, registreret den 27. september 2006, og af 21. november 2006, registreret den 27. november 2006, fremsendte de polske myndigheder yderligere oplysninger angående sagen.
(11)
Den 7. december 2006 blev der afholdt et møde mellem kommissær Neelie Kroes og den polske økonomiminister Piotr Wozniak. Piotr Wozniak oplyste, at Polen var fast besluttet på at relancere privatiseringsprocessen for SSN gennem en åben og gennemsigtig procedure, der skulle afsluttes senest i juni 2007. Polen bekræftede denne erklæring ved brev af 27. december 2006, registreret den 4. januar 2007, og henviste til det polske ministerråds beslutning af 19. december 2006, hvorved der blev vedtaget et dokument med titlen »Oplysninger om værftsindustriens situation«. Polen anmodede Kommissionen om drøftelse af spørgsmålet om kompensationsforanstaltninger. Kommissionens tjenestegrene samt en ekstern konsulent besøgte værftet den 18. december 2006 for at kortlægge de faktiske omstændigheder og indhente de oplysninger, der var nødvendige for at vurdere kompensationsforanstaltningerne. Den eksterne konsulent fremlagde den 16. januar 2007 sin rapport med en vurdering af værftets aktuelle kapacitet.
(12)
Ved brev af 29. januar 2007 besvarede Kommissionen et brev af 27. december 2006 og anmodede bl.a. Polen om at fremsende et forslag til kompensationsforanstaltninger for SSN senest ultimo februar 2007.
(13)
Ved brev af 28. februar 2007, registreret samme dag, fremsendte Polen nogle redegørelser vedrørende privatiseringen af SSN og et forslag til kompensationsforanstaltninger. De polske myndigheder foreslog lukning af en af værftets tre beddinger med virkning fra marts 2010.
(14)
Med udgangspunkt heri blev der den 15. marts 2007 afholdt et teknisk møde mellem Kommissionens tjenestegrene, de polske myndigheder og repræsentanter for værftet, hovedsagelig vedrørende kompensationsforanstaltninger, men ligeledes med henblik på drøftelse af den igangværende privatiseringsproces. Kommissionen og de polske myndigheder var enige om, at Kommissionen skulle drøfte tekniske spørgsmål direkte med SSN for at få alle de oplysninger, den havde brug for i forbindelse med sin vurdering af Polens forslag til kompensationsforanstaltninger.
(15)
Efter mødet anmodede Kommissionen ved brev af 29. marts 2007, 27. april 2007 og 30. maj 2007 SSN om en række oplysninger. Værftet besvarede denne anmodning ved brev af 18. april 2007, registreret den 27. april 2008, af 8. maj 2007, registreret den 10. maj 2007, og af 4. juni 2007, registreret den 5. juni 2006. Den 8. juni blev der afholdt et møde mellem Kommissionens tjenestegrene, de polske myndigheder og repræsentanter for værftet. SSN fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 15. juni 2007, registreret samme dag.
(16)
Ved brev af 31. juli 2007 oplyste Kommissionen Polen om, at den umiddelbart mente, at lukningen af Wulkan 1-beddingen ville udgøre en tilstrækkelig kompensationsforanstaltning på visse betingelser. I deres svar af 24. august 2007, registreret den 28. august 2007, bekræftede de polske myndigheder, at de havde til hensigt at gennemføre de kapacitetsnedskæringer, som fremgik af Kommissionens brev.
(17)
Ved brev af 5. januar 2007, registreret samme dag, og af 9. januar, registreret den 11. januar 2007, fremsendte de polske myndigheder oplysninger vedrørende privatiseringen og omstruktureringen af SSN. Kommissionen svarede herpå ved brev af 29. januar 2007. Ved brev af 28. februar 2007, registreret samme dag, forpligtede de polske myndigheder sig til at finde en investor til værftet og undertegne en aftale om privatisering senest ultimo juni 2007.
(18)
Ved brev af 29. maj 2007, 28. juni 2007 og 30. juli 2007 anmodede Kommissionen om yderligere præciseringer vedrørende privatiseringen af SSN. Polen fremsendte oplysninger herom ved brev af 1. juni 2007, registreret den 4. juni 2007, som indeholdt en fortegnelse over virksomheder, hvortil der var blevet sendt en opfordring til at afgive bud på SSN. Der blev fremsendt yderligere oplysninger ved brev af 25. juni 2007, registreret samme dag, og af 11. juli 2007, registreret samme dag.
(19)
Ved brev af 1. august 2007, registreret den 6. august 2007, fremsendte de polske myndigheder SSN's første udkast til et informationsmemorandum. Ved brev af 13. august 2007 fremsendte Kommissionen sine bemærkninger til dette informationsmemorandum. Ved brev af 21. august 2007, registreret den 27. august 2007, oplyste de polske myndigheder Kommissionen om, at værftets økonomiske situation var blevet væsentligt forværret, og at værftets offentlige ejere derfor påtænkte at støtte det med kapitalindsprøjtninger. Polen meddelte ligeledes, at informationsmemorandummet ville blive ajourført i overensstemmelse hermed.
(20)
Ved brev af 4. september 2007 anmodede Kommissionen om præciseringer. De polske myndigheder svarede herpå ved brev af 7. september 2007, registreret den 10. september 2007, og af 11. september 2007, hvor Polen fremsendte den nye version af informationsmemorandummet og oplyste Kommissionen om, at 221 potentielle investorer var blevet opfordret til at afgive bud.
(21)
Ved brev af 12. september 2007 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. Ved brev af 14. september 2007 og 3. oktober 2007 fremsatte Kommissionen sine bemærkninger til informationsmemorandummet og anmodede om præciseringer. De polske myndigheder svarede herpå ved brev af 12. oktober 2007, registreret den 16. oktober 2007, og anførte, at seks potentielle investorer havde bedt om en kopi af værftets informationsmemorandum. Ved brev af 23. oktober 2007, registreret samme dag, fremsendte de polske myndigheder en ajourført privatiseringskøreplan, hvori det blev antaget, at der ville blive indledt forhandlinger med potentielle investorer i januar 2008.
(22)
Ved brev af 30. november 2007 stillede Kommissionen krav om, at værftets nye ejer senest ved udgangen februar 2008 skulle fremsende et udkast til en omstruktureringsplan. Ved brev af 11. december 2007, registreret den 13. december 2007, og af 19. december 2007, registreret den 20. december 2007, fremsendte Polen yderligere oplysninger om privatiseringsprocessen. Ved brev af 21. december 2007, registreret samme dag, meddelte Polen Kommissionen, at Amber Sp. z o.o. (herefter benævnt »Amber«, et helejet datterselskab af en polsk stålforhandler, Złomrex) den 20. december 2007 var den eneste tilbudsgiver, der havde afgivet et bindende bud med hensyn til køb af aktier i SSN.
(23)
Den 10. januar 2008 blev der afholdt et møde mellem de polske myndigheder og Kommissionen. Efter mødet anmodede Kommissionen de polske myndigheder om yderligere oplysninger om privatiseringsprocessen ved brev af 17. januar 2008, 30. januar 2008, 28. februar 2008, 18. marts 2008 og 2. april 2008. De polske myndigheder besvarede Kommissionens anmodninger ved brev af 23. januar 2008, registreret den 24. januar 2008, af 25. januar 2008, registreret den 28. januar 2008, og af 30. januar, registreret den 31. januar 2008. Ved brev af 8. februar 2008, registreret samme dag, fremsendte Polen en kopi af Ambers bindende bud.
(24)
Ved brev af 14. februar 2008, registreret den 19. februar 2008, oplyste Polen Kommissionen om, at det ikke ville være muligt at afslutte privatiseringen af værftet inden fristens udløb ved udgangen af februar 2008, og at de polske myndigheder forpligtede sig til at afslutte privatiseringsprocessen og vedtage en omstruktureringsplan senest i sommeren 2008.
(25)
Ved brev af 29. februar 2008, registreret den 3. marts 2008, fremsendte de polske myndigheder to dokumenter, udarbejdet af Amber: »Supplerende redegørelser, udkast til omstruktureringsprogrammet og erklærede forpligtelser vedrørende køb af SSN, fremsendt af Amber« af 29. februar 2008 og »Første version af omstruktureringsplanen for SSN inklusive forretningsplan for SSN for perioden 2008-2012 under hensyntagen til de erhvervede oplysninger under due diligence-processen på skibsværftet«.
(26)
Ved brev af 28. marts 2008, registreret samme dag, anførte de polske myndigheder, at den eneretsperiode, der var tildelt Amber i forhandlingsøjemed, var blevet forlænget til den 15. april 2008. På opfordring fra de polske myndigheder ved brev af 4. april 2008, registreret den 7. april 2008, blev der afholdt et møde den 10. april 2008 mellem de polske myndigheder, repræsentanter for SSN, Amber og Kommissionens tjenestegrene.
(27)
Ved e-mail af 9. april 2008, registreret den 24. april 2008, fremsendte Ambers konsulent de foreløbige økonomiske prognoser for værftet. Amber fremlagde ligeledes oplysninger på mødet den 10. april 2008, og disse oplysninger blev registreret den 18. april 2008.
(28)
Polen fremsendte ved brev af 7. april 2008, registreret den 18. april 2008, af 23. april 2008, registreret samme dag, af 25. april 2008, registreret samme dag, af 28. april 2008, registreret den 29. april 2008, og af 29. april 2008, registreret den 5. maj 2008, oplysninger om forløbet af forhandlingerne med Amber. Kommissionen anmodede om oplysninger ved brev af 30. april 2008. Den 8. maj 2008 blev der afholdt et møde mellem de polske myndigheder og Kommissionen.
(29)
Kommissionen fremsatte bemærkninger om privatiseringsprocessens forløb ved brev af 21. april 2008 og 30. april 2008.
(30)
Ved brev af 12. maj 2008, registreret samme dag, oplyste Polen endelig Kommissionen om, at Amber havde trukket sig ud af privatiseringsprocessen.
(31)
Polen meddelte ligeledes Kommissionen, at de polske myndigheder var i færd med at iværksætte tiltag for at relancere privatiseringsprocessen med henblik på at undertegne privatiseringsaftaler inden udgangen af november 2008. Den 3. juni 2008 begyndte Polen at indsende daglige rapporter til Kommissionen om de interesserede parters tiltag i den relancerede privatiseringsproces. Kommissionen holdt et møde med de polske myndigheder den 13. juni 2008.
(32)
Den 20. juni 2008 blev der på anmodning fra de polske myndigheder afholdt et møde mellem Kommissionens tjenestegrene, de polske myndigheder og den norske virksomhed Ulstein, og den 24. juni mellem Kommissionens tjenestegrene, de polske myndigheder og den polske virksomhed Mostostal Chojnice. Disse virksomheder blev præsenteret for Kommissionen som mulige købere af SSN. Ved brev af 26. juni 2008, registreret samme dag, fremsendte Polen et udkast til en omstruktureringsplan for SSN, der var udarbejdet af Mostostal Chojnice. Ved brev af 7. juli 2008, registreret den 8. juli 2008, blev der fremsendt yderligere oplysninger.
(33)
Ved brev af 14. juli 2008 forpligtede Polen sig til at fremlægge en fuldstændig omstruktureringsplan for Kommissionen inden den 12. september 2008.
(34)
Den 16. juli 2008 udarbejdede Kommissionen en foreløbig vurdering og konklusion i et udkast til afgørelse med henblik på at afslutte den formelle undersøgelsesprocedure, og det blev heri konkluderet, at den statsstøtte, der var ydet til SSN, var uforenelig med fællesmarkedet og skulle tilbagebetales. I lyset af et brev fra Polen af 14. juli 2008 besluttede Kommissionen imidlertid at udskyde vedtagelsen af denne beslutning med henblik på at vurdere, hvorvidt den nye omstruktureringsplan, som de polske myndigheder skulle indsende inden den 12. september 2008, i væsentlig grad ville forbedre situationen og gøre det muligt at vurdere støtten til at være forenelig med fællesmarkedet.
(35)
Herefter gav Polen Kommissionen en ugentlig orientering om privatiseringsprocessens forløb (brev af 28. juli, 4. august, 12. august, 21. august, 25. august, 1. september, 8. september, 16. september og 23. september 2008, registreret samme dag).
(36)
Ved brev af 18. juli 2008, registreret den 21. juli 2008, anmodede Polen om en høringsrunde med Kommissionens tjenestegrene vedrørende udkastet til omstruktureringsplanen, således at der kunne blive udarbejdet en endelig udgave af planen, hvori der blev taget højde for bemærkningerne fra Kommissionens tjenestegrene. Ved brev af 31. juli 2008 indvilligede Kommissionen i høringsplanen.
(37)
Ikke før den 3. september 2008 modtog Kommissionen uformelt et udkast til omstruktureringsplan for SSN. Efter modtagelsen heraf blev der den 4. september 2008 afholdt et møde mellem de polske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene med deltagelse af Mostostal. Den 8. september modtog Kommissionen et revideret udkast til omstruktureringsplan, og den 10. september 2008 blev der arrangeret endnu et møde med de polske myndigheder, Mostostal og den potentielle medinvestor Ulstein.
(38)
Ved brev af 12. september 2008, registreret samme dag, fremsendte Polen den endelige omstruktureringsplan for SSN, der var udarbejdet af Mostostal i samarbejde med det norske skibsværft Ulstein.
(39)
Ved brev af 16. september 2008, registreret den 17. september 2008, fremsendte Polen et udkast til privatiseringsaftalen mellem Mostostal og SSN's offentlige ejere, nemlig industriudviklingskontoret og det polske skibsværftsselskab.
(40)
Ved brev af 22. september 2008, registreret samme dag, informerede Ulstein Kommissionen om, at selskabet trak sig ud af privatiseringsprocessen og ikke ville deltage i omstruktureringen af SSN.
(41)
Ved brev af 22. september 2008, registreret den 25. september 2008, informerede Mostostal Kommissionen om, at Mostostal i lyset af Ulsteins beslutning ville være indstillet på at gennemføre hele omstruktureringsplanen for SSN alene. Den 30. september 2008 blev der afholdt et møde mellem de polske myndigheder, Kommissionen og Mostostal.
(42)
Ved brev af 27. oktober 2008 orienterede Kommissionen Polen om rammebetingelserne for gennemførelsen af denne beslutning. Ved brev af 3. november 2008, registreret den 4. november 2008, forpligtede Polen sig til at opfylde samtlige disse betingelser. Ved brev af 6. november 2008 godkendte Kommissionen denne forpligtelse.
(43)
Ved brev af 14. juni 2007 anmodede Kommissionen de polske myndigheder om yderligere oplysninger om den statsstøtte, som SSN havde modtaget efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure. Polen svarede herpå ved brev af 11. juli 2007, registreret samme dag. Ved brev af 13. november 2007 anmodede Kommissionen om yderligere redegørelser. Polen svarede skriftligt herpå den 9. januar 2008, og brevet blev registreret samme dag. Ved brev af 9. januar 2008, registreret den 10. januar 2008, fremsendte Polen yderligere oplysninger om statsstøtte ydet til værftet. Ved brev af 6. december 2007, registreret samme dag, af 9. januar 2008, registreret den 10. januar 2008, af 12. februar, registreret den 13. februar 2008, af 26. juni, registreret den 27. juni 2008 og af 12. september 2008, registreret samme dag, oplyste Polen Kommissionen om de supplerende foranstaltninger, der var blevet ydet til SSN.
2. BESKRIVELSE
2.1. VIRKSOMHEDEN
(44)
Støttemodtageren er beliggende i regionen Zachodniopomorskie (Vestpommern) i det nordvestlige Polen. Kommissionen bemærker, at virksomheder, der er beliggende i denne region i henhold til bestemmelserne om statsstøtte er berettiget til at modtage tilskud fra strukturfondene under konvergensmålsætningen (3) og fra Samhørighedsfonden (4). Virksomheder i denne region er potentielt berettigede til at modtage tilskud inden for rammerne af det regionale handlingsprogram for Zachodniopomorskie-regionen under prioriteterne for støtte til små og mellemstore virksomheder, innovation og teknologioverførselsforanstaltninger (med henblik på skabelse af arbejdspladser på lang sigt) og til social infrastruktur og uddannelsesinfrastruktur med fokus på erhvervsuddannelse og livslang uddannelse. Virksomheder i denne region er ligeledes støtteberettigede inden for rammerne af det operative program for innovativ økonomi.
(45)
SSN blev stiftet den 25. juni 2002 med henblik på overtagelse af værftsaktiviteterne i Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A. (herefter »SSPH«) og denne virksomheds største værftsdatterselskab Stocznia Szczecińska (herefter »SS«), der blev erklæret konkurs den 29. juli 2002. SSN blev stiftet som en tom skal, der ikke var tynget af gældsforpligtelserne fra SSPH og SS' tidligere aktiviteter.
(46)
Det nye værft blev overtaget af det statsejede Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (industriudviklingskontoret, herefter »ARP«) og finansministeriet med henblik på færdiggørelse af den igangværende produktion og genoptagelse af værftsaktiviteterne sideløbende med gennemførelse af den nødvendige omstrukturering. Formelt var den virksomhed, der overtog de tidligere værftsaktiviteter, et datterselskab til SSPH, der blev stiftet i 1989, Allround Ship Services Sp. z o.o. (herefter »ASS«). Så tidligt som i 2001 besluttede det 100 % statsejede selskab SSPH, der befandt sig i en vanskelig økonomisk situation, at koncentrere værftsaktiviteterne i ASS, der ansås for at være mere åben for omstrukturering end SS. I januar 2002 indgik ASS, der oprindelig var et lille datterselskab, som beskæftigede sig med malerarbejder, en rammeaftale med SSPH om bygning af skibsskrog og leasede i denne forbindelse produktionsaktiver fra SSPH. Nogle uger inden SSPH indgav konkursbegæring, solgte selskabet ASS til ARP for 1 PLN. ASS blev herefter omdøbt til Stocznia Szczecinska Nowa (SSN - støttemodtageren).
(47)
På daværende tidspunkt overtog SSN ikke SSPH's og SS' aktiver, men leasede dem i stedet fra det konkursramte selskabs kurator indtil juli 2004. Den 20. juli 2004 undertegnede SSN aftaler med kuratorerne for SSPH og SS, i henhold til hvilke SSN købte de pågældende aktiver. SSN overtog ikke SSPH's eller SS' gæld, så disse gældsforpligtelser påhvilede stadig disse to selskaber og blev behandlet i forbindelse med konkursbehandlingen. SSN overtog nogle igangværende opgaver ved at indgå nye kontrakter med skibsrederne.
(48)
ASS overtog SSPH's og SS' ansatte, men værftet reducerede gradvist sin arbejdsstyrke fra 8 071 i 2001 til 5 322 ved udgangen af 2006. I 2007 var der gennemsnitligt 4 700 ansatte.
(49)
Produktionsmængden steg fra 158 000 KBT i 2003 til 213 000 KBT i 2005, men i 2006 faldt den til 167 000 KBT. Pr. august 2007 var der i ordrebeholdningen bestillinger på 30 skibe til en samlet værdi af 1 134 mio. EUR SSN er det 32. største værft i verden og det sjettestørste i Europa målt på ordrebeholdningens størrelse.
(50)
Værftets største kunder kommer fra Tyskland, Nederlandene, Rusland og Italien. Dets største konkurrenter i Europa er spanske, tyske og kroatiske skibsværfter.
(51)
For øjeblikket ejes 80 % af SSN af Korporacja Polskie Stocznie S.A. (det polske skibsværftsselskab, herefter »KPS«), og 18 % ejes af ARP. 2 % af aktierne ejes af det polske finansministerium. ARP er et aktieselskab, der er stiftet ved lov, og som ejes 100 % af det polske finansministerium. ARP's aktiviteter er fastlagt ved lov og omfatter deltagelse i ejerskabsomstruktureringsprocesser i statsejede virksomheder, forvaltning af finansministeriets aktiver og aktier på vegne af de statslige institutioner samt ydelse af lån og garantier til omstrukturering af offentlige virksomheder. KPS ejes 100 % af ARP og blev stiftet med henblik på at tilvejebringe finansiering til skibsværfter i Polen.
(52)
SSN beskæftiger sig med produktion af skibe, herunder containerskibe, kemiske tankskibe, Ro-Ro-skibe og multi-purpose-skibe. Produktion af metalkonstruktioner og forskellige tjenesteydelser, der vedrører skibsbygning, udgør 1 % af selskabets virksomhed.
(53)
SSN's hovedproduktionsfaciliteter er tre beddinger: Wulkan Nowy, Odra Nowa og Wulkan 1.
(54)
Umiddelbart efter etableringen af SSN i 2002 begyndte selskabet at udføre omstruktureringsaktiviteter. Selskabet udarbejdede 2003-omstruktureringsplanen, der indledningsvis blev vedtaget af selskabets aktionærer den 19. december 2002 og senere ændret i oktober 2003. Følgende faktorer blev fastslået som værende hovedårsagerne til Szczecins tidligere skibsværfts konkurs: tekniske problemer, projekteringsfejl, lav produktivitet, høje omkostninger og eksterne faktorer såsom den polske zlotys høje vekselkurs og konkurrence fra Asien. Som følge af disse problemer blev finansmarkederne tilbageholdende med at finansiere skibsværftet, og dette medførte leveringsforsinkelser og således akkumulerede bøder og gæld.
(55)
Formålet med omstruktureringsstrategien var at opnå en varig rentabilitet ved at fokusere på containerskibsmarkedet og ved at blive en stor producent af kemiske tankskibe, Ro-Ro-skibe og Con-Ro-fartøjer samt special-purpose-fartøjer. Omstruktureringsplanen omfattede ligeledes muligheden for at finde en strategisk investor. I 2003 var det nødvendigt at ændre den oprindelige omstruktureringsplan som følge af samarbejdsvirksomhedernes økonomiske vanskeligheder, medarbejderne og de aktiviteter, der var tæt forbundet med SSN.
(56)
Gradvist forværredes SSN's økonomiske situation betragteligt.
Tabel 1
SSN's produktion
(mio. PLN)
2002
2003
2004
2005
2006
30/09/2007
Omsætning
424,88
1 114,44
1 303,46
1 416,04
1 199,38
655,87
Drifts-resultat
-6,16
-39,64
- 119,80
-11,44
- 194,24
- 134,36
Kapital
65,01
62,01
112,83
247,96
149,43
81,96
Kilde: 2006-informationsmemorandummet, der blev fremsendt af de polske myndigheder den 12. oktober 2007, og »forretningsplan for SSN for perioden 2008-2012 under hensyntagen til oplysninger indhentet i due diligence-processen på skibsværftet«, der blev fremsendt ved brev af 29. februar 2008.
(57)
De eksterne faktorer, der bidrog til den vanskelige økonomiske situation, omfattede devalueringen af dollaren (den valuta, som værftets omsætning opgøres i), samt revalueringen af zlotyen (den valuta, som omkostningerne opgøres i), de stigende stålpriser og vanskelighederne med at opnå skibsfinansiering efter SSPH's konkurs. For så vidt angår de interne årsager til værftets vanskeligheder er det blevet anerkendt, at faciliteterne var i ringe stand og forudsatte væsentlige moderniseringer. Fra 2006 havde værftet alvorlige problemer, der vedrørte medarbejderne: en høj fraværsrate, rotation af medarbejdere og udstrømning af kvalificerede medarbejdere til andre skibsværfter, især i Tyskland og Norge, hvor lønningerne var væsentligt højere.
2.2. BESLUTNING OM AT INDLEDE PROCEDUREN EFTER EF-TRAKTATENS ARTIKEL 88, STK. 2
(58)
I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fandt Kommissionen indledningsvis, at nogle af de meddelte foranstaltninger udgjorde ny støtte i henhold til bilag IV.3 i tiltrædelsestraktaten, da de ikke blev iværksat på tiltrædelsestidspunktet. Kommissionen anførte disse foranstaltninger i del B i tillægget til denne beslutning.
(59)
Kommissionen besluttede ligeledes, at en række foranstaltninger, der står opført i del A i tillægget til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, blev iværksat over for SSN inden den 1. maj 2004 og ikke fandt anvendelse efter tiltrædelsen i den i bilag IV.3 til tiltrædelsestraktaten anførte betydning og derfor ikke ville blive analyseret i forbindelse med den procedure, der er beskrevet i EF-traktatens artikel 88, stk. 2. Disse foranstaltninger er således ikke omfattet af nærværende beslutning. De skal ikke desto mindre tages i betragtning ved vurderingen af de efter tiltrædelsen iværksatte foranstaltningers forenelighed med fællesmarkedet.
(60)
Med hensyn til de foranstaltninger, der står opført i del B til bilaget til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure gjorde Kommissionen grundlæggende gældende, at der ikke var blevet truffet en juridisk bindende beslutning om disse foranstaltninger forud for tiltrædelsen, om end den anerkendte, at der var taget nogle indledende skridt i retning mod denne beslutning.
(61)
Den første af disse foranstaltninger er en kapitalindsprøjtning fra ARP. 2003-omstruktureringsplanen indeholdt en kapitalindsprøjtning på 241 752 900 PLN, men kun en del af denne kapitalindsprøjtning (180 mio. PLN) blev gennemført før tiltrædelsen. ARP var af økonomiske årsager imidlertid ude af stand til at realisere hele kapitalforhøjelsen på 241 752 900 PLN. Ifølge Polen blev beslutningen om at gennemføre den resterende kapitalforhøjelse (61 752 652 PLN) truffet den 21. december 2004.
(62)
Den anden og tredje støtteforanstaltning er resultatgarantier, der indrømmes af ARP (hver især svarende til støtte på 1 935 000 PLN). Disse garantier vedrører skibe, hvorom der er undertegnet kontrakt i 2002. Garantierne for de efterfølgende skibe skulle udstedes, så snart de førnævnte skibe var blevet leveret. Det var således meningen, at garantierne for skib syv og otte skulle udstedes, når skib fire og fem var blevet leveret (i 2005).
(63)
Det sidste hold foranstaltninger, der i henhold til de foreliggende oplysninger ikke blev iværksat inden tiltrædelsen, er Szczecin kommunes støtte til SSN i form af afskrivninger og udsættelse af betalinger af ejendomsskat. Denne støtte udgjorde i alt 12,5 mio. PLN. Den ovennævnte støtte er i henhold til de oplysninger, som de polske myndigheder har fremsendt (5), endnu ikke blevet betalt til værftet.
(64)
Kommissionen besluttede at indlede den formelle undersøgelse på grund af følgende tvivlsspørgsmål om omstruktureringsstøttens forenelighed med fællesmarkedet.
(65)
For det første var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt SSN var berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte. Det fremstod som om, at selskabet var blevet stiftet med henblik på at overtage sin konkursramte forgængers aktiviteter uden dog at overtage dennes gældsforpligtelser. Kommissionen vurderede derfor, at SSN var et nyt selskab i den i Fællesskabets gældende retningslinjers anførte betydning.
(66)
For det andet var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt (de allerede gennemførte og de igangværende) omstruktureringsaktiviteter ville medføre, at SSN blev rentabel på lang sigt. Den omstrukturering, som værftet havde foretaget, omfattede hovedsagelig nedbringelse af gælden og forbedring af likviditeten for at gøre det muligt at videreføre produktionen. De påståede udgifter til de faktiske omstruktureringsaktiviteter omfattede udgifterne til køb af produktionsmidlerne fra kuratoren for konkursboerne SSPH og SS. Kommissionen bemærkede, at det planlagte produktionsniveau selv i slutningen af omstruktureringsperioden fortsat ville være forholdsvis lavt sammenholdt med konkurrerende europæiske skibsværfters produktionsniveau.
(67)
For det tredje betvivlede Kommissionen med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger, at der var blevet iværksat passende kompensationsforanstaltninger, da der ikke var blevet gennemført nogen egentlig reduktion af værftets produktionskapacitet.
(68)
For det fjerde var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt nogle af de påståede omstruktureringsomkostninger, herunder udgifterne til køb af produktionsaktiver, burde anses for at være støtteberettigede og for at være omkostninger, der virkelig vedrørte omstruktureringen.
(69)
Endelig betvivlede Kommissionen, at støttemodtagerens eget bidrag til omstruktureringsplanen fra enten støttemodtagerens egne ressourcer eller fra ekstern finansiering på markedsvilkår var væsentligt. Kommissionen betvivlede især, at anvendelsen af akkumuleret fortjeneste udgjorde et egetbidrag. Kommissionen bemærkede endvidere, at 78 % af det påståede egetbidrag blev udgjort af skibsrederes forudbetalinger, der var garanteret af det polske eksportkreditagentur, KUKE. I lyset af at SSN var en virksomhed i økonomiske vanskeligheder, var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt præmieindbetalingerne korrekt afspejlede den risiko, der var forbundet med virksomheden, hvorvidt den af KUKE krævede sikkerhedsstillelse var tilstrækkelig og derfor, hvorvidt det foreslåede egetbidrag omfattede statsstøtte.
2.3. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
2.3.1. BEMÆRKNINGER FRA POLEN
(70)
Efter Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, fremsendte de polske myndigheder deres bemærkninger til beslutningen. Støttemodtageren fremsendte ingen separate argumenter, men tiltrådte den polske regerings bemærkninger.
(71)
De polske myndigheder tog adskillige problemstillinger op. Det væsentligste omtvistede spørgsmål var, hvorvidt visse støtteforanstaltninger var blevet iværksat, inden Polen tiltrådte Den Europæiske Union, dvs. før den 1. maj 2004, og ikke var gældende efter tiltrædelsen. Kommissionen kan ikke analysere foranstaltninger af denne art. Kun foranstaltninger, der ikke blev indrømmet før tiltrædelsen, vurderes af Kommissionen som anmeldt støtte eller som ulovlig støtte i henhold til den procedure, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.
(72)
De polske myndigheder bestred Kommissionens konklusion om, at de foranstaltninger, der står opført i del B i bilaget til beslutningen om at indlede en formel undersøgelsesprocedure, udgør ny støtte. De polske myndigheder hævdede, at alle foranstaltningerne i tabellen var blevet indrømmet forud for Polens tiltrædelse, og at der således ikke blev påtænkt eller indrømmet SSN ny støtte.
(73)
For det første hævdede de polske myndigheder, at SSN havde berettigede forventninger om, at den støtte, der var planlagt i 2003-omstruktureringsplanen, var forenelig med lovgivningen om statsstøtte. De polske myndigheder henviste navnlig til to dokumenter: »Situationen for den polske skibsværftsindustri, anbefalede tiltag og støtte til denne sektor« (vedtaget af ministerrådet den 16. juli 2002) og »Midtvejsstrategi for finansministeriets garantier indtil 2010« (vedtaget af ministerrådet den 10. juni 2003). De polske myndigheder hævdede, at disse og tilsvarende tiltag, der var iværksat af de nationale, regionale og kommunale myndigheder havde udgjort en del af et omfattende program til redning af skibsværftsindustrien.
(74)
For det andet hævdede de polske myndigheder, at Kommissionen med sit krav om vedtagelse af en »juridisk bindende retsakt« anvendte krav i fællesskabslovgivningen på begivenheder og national lovgivning, der lå forud for tiltrædelsen. Polen gjorde gældende, at den polske lovgivning om statsstøtte havde fundet anvendelse inden tiltrædelsen, og at denne lovgivning »ikke indeholdt bestemmelser om en formel beslutning om tildeling af støtte til støttemodtageren på noget punkt i proceduren«. Det eneste, som den polske lovgivning krævede, var formanden for konkurrence- og forbrugerbeskyttelsesstyrelsens godkendelse af omstruktureringsplanen og af de deri indeholdte støtteforanstaltninger, og denne godkendelse var faktisk blevet givet. De polske myndigheder hævdede, at »det ikke kan bestrides, at enhver foranstaltning i den endelige, godkendte omstruktureringsplan var led i en aftale indgået mellem SSN og den relevante myndighed, der havde tildelt støtten«. Polen bemærkede ydermere, at fællesskabslovgivningens bestemmelser ikke fandt anvendelse på begivenheder, der fandt sted før Polens tiltrædelse, og at Fleuren-sagen (6), hvortil Kommissionen henviste i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelse, grundlæggende afveg fra den foreliggende sag.
(75)
For det tredje blev det hævdet, at tilsynsrådet for SSN's godkendelse af omstruktureringsplanen burde vurderes som værende en begivenhed, der berettigede til støtte. Som svar på Kommissionens tvivl om, hvorvidt tilsynsrådet var det organ, der var berettiget til at vedtage beslutninger med økonomiske konsekvenser, som var bindende for aktionærerne, gjorde Polen gældende, at tilsynsrådet repræsenterede aktionærernes interesser, da det var blevet udpeget af aktionærerne. Tilsynsrådets medlemmer handlede efter instrukser fra aktionærerne (ARP og finansministeriet), og deres dokumenter forpligtede ARP og det polske finansministerium til at yde støtten.
(76)
For det fjerde gjorde Polen gældende, at ARP-teamets godkendelse af 2003-omstruktureringsplanen for skibsværftsindustrien havde styrket værftets berettigede forventninger, da alle teamets medlemmer repræsenterede ARP i tilsynsrådet. Polen bekræftede ligeledes, at de virkelige beslutninger blev truffet af tilsynsrådet og på ARP-aktionærmødet.
(77)
De polske myndigheder hævdede afslutningsvis, at støtten var blevet ydet før tiltrædelsen, da statens risiko var anført i 2003-omstruktureringsplanen og derfor var kendt før tiltrædelsen.
(78)
De polske myndigheder henviste til refinansieringsordningen, som indebærer udstedelse af en ny garanti, når den hidtidige garanti udløber, og hævdede, at denne ordning og således alle de garantier, der er omfattet heraf, var blevet godkendt af tilsynsrådet som led i 2003-omstruktureringsplanen. De anførte vurderingskriterierne for, hvorvidt en garanti fandt anvendelse efter tiltrædelsen, og anså disse kriterier for at være afgørende for, hvorvidt der skulle ydes støtte.
(79)
De polske myndigheder reagerede ikke på Kommissionens argument om, at ARP ikke havde taget de samme proceduremæssige skridt med hensyn til de to omtvistede garantier, som det havde gjort i forbindelse med tidligere indrømmede garantier. De polske myndigheder bestred ikke Kommissionens opfattelse af, at de kontrakter om skibsbygning, der var indgået i 2002, indeholdt en klausul, der tillod køberen at ophæve kontrakten ensidigt, hvis værftet ikke udstedte en resultatgaranti inden en nærmere fastsat tidsfrist.
(80)
Polen hævdede, at statens præcise økonomiske risiko i forbindelse med disse foranstaltninger var velkendt inden tiltrædelsen. Polen bekræftede, at udstedelsesmyndigheden ikke på forhånd kunne træffe endelige beslutninger om udsættelse og afskrivning.
(81)
Som reaktion på Kommissionens tvivl om, hvorvidt skibsværftet i sin egenskab af en virksomhed der blev stiftet i kølvandet på konkursen i det tidligere selskab, der drev skibsværftsvirksomhed i Szczecin, var berettiget til omstruktureringsstøtte, gjorde Polen gældende, at støttemodtageren havde drevet virksomhed under et andet navn (ASS) inden den tidligere virksomheds konkurs og havde beskæftiget sig med skibsbygning.
(82)
De polske myndigheder fremlagde også bemærkninger vedrørende andre aspekter af Kommissionens beslutning. Polen gjorde navnlig gældende, at omstruktureringen af SSN havde haft indvirkning på mange områder af værftets aktiviteter, og at målet med omstruktureringen var at forbedre værftets effektivitet væsentligt. Værftet havde anlagt en mere målrettet strategi, gennemført en reorganisering af arbejdsstyrken, øget produktiviteten, indført en mere effektiv ledelsesstrategi og forbedret sin økonomiske situation. Selskabet forventede et overskud i 2005.
(83)
Polen gjorde ligeledes gældende, at værftet havde iværksat passende kompensationsforanstaltninger, da SSN kun havde købt en del af både grunden og de anlæg, som SSPH tidligere havde ejet, og at disse var direkte knyttet til værftets skibsbygningskapacitet.
(84)
De polske myndigheder hævdede, at det foreslåede egetbidrag var tilstrækkeligt. Navnlig det fremtidige overskud, hvormed værftet har til hensigt at finansiere en del af omstruktureringsomkostningerne, kan ikke anses for at være statslige midler, og udgjorde derfor et egetbidrag. De polske myndigheder hævdede, at de forudbetalinger, som det polske eksportkreditagentur, KUKE, havde garanteret, og som finansierede værftets drift, ligeledes bør vurderes som værende et egetbidrag. Polen beskrev vilkårene for KUKE's udstedelse af disse garantier (præmieindbetalingerne og den krævede form for sikkerhedsstillelse) og understregede, at KUKE ikke var blevet nødt til at betale skibsrederne inden for rammerne af garantierne.
(85)
De polske myndigheder bemærkede, at iværksættelsen af omstruktureringsforanstaltningerne havde forbedret værftets økonomiske situation, og at værftet som følge heraf havde kunnet bevise sin rentabilitet.
2.3.2. BEMÆRKNINGER FRA ØVRIGE INTERESSEREDE PARTER
(86)
De polske skibsværfters arbejdsgiverorganisation, Forum Okrętowe, redegjorde for årsagerne til værftets vanskeligheder og anførte, at værftet efter organisationens mening kun havde overlevet takket være en vellykket gennemførelse af omstruktureringsplanen og den statsstøtte, som værftet havde modtaget i forbindelse med omstruktureringen.
(87)
Værftets leverandør af dækkraner og anker- og fortøjningsudstyr, Towimor S.A., anførte, at værftet kun havde genskabt sin skibsbygningskapacitet og overlevet krisen i 2002-2004, fordi ARP var gået i spidsen for omstruktureringsprocessen. Virksomheden understregede, at gennemførelsen af omstruktureringsplanen var vellykket, og at de opnåede forbedringer var langsigtede.
(88)
Lubmor Sp. z o.o., en leverandør af apteringsudstyr til skibe, fremhævede betydningen af SSN's eksistens for sig selv og for andre virksomheder, der samarbejdede med værftet.
(89)
En anden leverandør, H. Cegielski, der hovedsagelig producerer skibsmotorer, lagde vægt på, at den vellykkede omstrukturering af SSN havde reddet hele skibsværftssektoren i 2002-2004, og at værftets systematisk bedre økonomiske resultater tydede på, at omstruktureringsforanstaltningerne medførte langsigtede forbedringer.
(90)
Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V., en af SSN's kunder, fremhævede værftets omfattende knowhow inden for forskellige områder af skibsbygning og kvaliteten af de skibe, som værftet havde bygget. Skibsrederen påpegede, at SSN havde bygget otte multi-purpose-skibe for virksomheden, og at der blev stillet høje tekniske krav til og kvalitetsstandarder for disse. Skibsrederen udtrykte håb om, at Kommissionen ville godkende den støtte, der var ydet til værftet. Andre af værftets kunder, Peter Dohle Schiffahrts-KG og Odfjell, kom med tilsvarende udtalelser.
(91)
Fagforeningen Solidarność fremhævede skibsværftets betydning for beskæftigelsen og den økonomiske situation i hele regionen. Den udtrykte håb om, at Kommissionen omgående ville afslutte undersøgelsen og godkende den støtte, som værftet havde modtaget.
(92)
Szczecins borgmester understregede værftets betydning for regionen og bemærkede, at den gennemførte omstrukturering på trods af visse forsinkelser havde givet de ventede resultater, og at værftet var i stand til at konkurrere på markedet på lang sigt.
(93)
Erhvervssammenslutningen i Szczecin, en sammenslutning af arbejdsgivere, der har til formål at fremme udviklingen i Szczecin og Vestpommern, gav udtryk for sin støtte til omstruktureringen af SSN. Den beskrev regionens vanskeligheder efter SSPH's konkurs i 2002 og anførte, at de polske myndigheders støtte til værftet havde gjort det muligt at overvinde krisen.
2.4. UDVIKLINGEN EFTER KOMMISSIONENS BESLUTNING OM AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE
(94)
Kommissionens undersøgelse og de relevante begivenheder resumeres i det nedenstående.
(95)
Som svar på Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fremsendte de polske myndigheder i efteråret 2005 to ræsonnementer: På den ene side betvivlede de Kommissionens kompetence til at handle i forbindelse med de støtteforanstaltninger, der i Kommissionens beslutning var blevet anset for at være nye, og på den anden side hævdede de, at disse foranstaltninger, i det omfang de faktisk udgjorde ny støtte, var forenelige med fællesmarkedet, da det drejede sig om omstruktureringsstøtte.
(96)
Til støtte for sit argument om, at støtteforanstaltningerne var forenelige med fællesmarkedet, fremsendte Polen 2003-omstruktureringsplanen til Kommissionen. Kommissionen analyserede 2003-omstruktureringsplanen og søgte bistand hos en ekstern konsulent. Kommissionen konkluderede, at 2003-omstruktureringsplanen ikke opfyldte nogen af betingelserne for godkendelse af omstruktureringsstøtte, der er fastlagt i de relevante retningslinjer.
(97)
I december 2005 erfarede Kommissionen fra offentlige kilder (7), at KPS, en offentligt ejet kapitalfond, var blevet stiftet med henblik på at samle Polens tre største skibsværfter i Gdynia, Gdansk og Szczecin under ét (herefter »konsolideringsplanen«). Hovedformålet med KPS var at tilvejebringe finansiering til skibsværfternes produktion. Polen havde ikke oplyst Kommissionen om konsolideringsplanen på noget tidspunkt i proceduren, dvs. hverken før eller efter beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.
(98)
På Kommissionens anmodning forklarede de polske myndigheder i begyndelsen af 2006, at konsolideringsplanen faktisk havde været under overvejelse på et tidligere tidspunkt, men at den var blevet skrinlagt, og at der snart ville blive vedtaget en ny strategi for omstrukturering af den polske skibsbygningssektor. Polen præciserede, at KPS' rolle var at tilvejebringe driftsfinansiering til de polske skibsværfter, navnlig i form af kortfristede lån.
(99)
På et møde mellem de polske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene den 22. februar 2006 oplyste Kommissionen Polen om, at den på grundlag af de foreliggende oplysninger ikke kunne konkludere, at 2003-omstruktureringsplanen var tilstrækkelig til at genoprette værftets rentabilitet på lang sigt. Kommissionen understregede, at 2003-omstruktureringsplanen snarere var en etableringsplan, der hovedsagelig omfattede de økonomiske foranstaltninger, som var nødvendige for at genoptage driften efter SSPH's konkurs, end en omstruktureringsplan, der sikrede genetablering af den langsigtede rentabilitet. Særlig var de planlagte investeringer utilstrækkelige i lyset af den ringe tilstand, der karakteriserede værftets udstyr og anlæg. De polske myndigheder og værftet hævdede, at værftets rentabilitet allerede var genoprettet. Polen anerkendte ikke desto mindre, at værftet virkelig havde behov for væsentlige investeringer til modernisering på mindst 200 mio. PLN, og at det derfor ville blive solgt til en privat investor i 2008-2009. På mødet bekræftede de polske myndigheder, at der ville blive fremsendt en ny omstruktureringsplan eller en revideret udgave af 2003-omstruktureringsplanen til Kommissionen.
(100)
Efter mødet forpligtede (8) de polske myndigheder sig til at tilsende Kommissionen en omstruktureringsplan for SSN med ændringer inden den 22. maj 2006.
(101)
Den 26. juni 2006 modtog Kommissionen første udkast til en omstruktureringsplan med titlen »Udviklingsplan for Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. for perioden 2006-2011«, der var udarbejdet med bistand fra konsulentfirmaet Deloitte Advisory.
(102)
I forbindelse med sit besøg på stedet den 13. juni 2006 og i sit brev af 17. juli 2006 udtrykte Kommissionen dyb bekymring med hensyn til dette udkast, idet den påpegede, at det første udkast til omstruktureringsplanen ikke syntes at være tilstrækkeligt vidtrækkende til at sikre værftets genetablering af den langsigtede rentabilitet. Kommissionen understregede, at en væsentlig del af omstruktureringen skulle finansieres med egne ressourcer, der ikke omfattede statsstøtte, hvilket ikke var tilfældet i det udkast til planen, der var blevet fremsendt, og at der skulle iværksættes kompensationsforanstaltninger, der gav mening. Kommissionen noterede sig værftets fortsatte afhængighed af garantier udstedt af KUKE, et offentligt organ, og advarede i den forbindelse værftet og de polske myndigheder om, at disse garantier udgjorde statsstøtte. Kommissionen opfordrede Polen til at revidere udkastet til omstruktureringsplanen og fremsende en endelig version af planen inden udgangen af august 2006.
(103)
På trods af disse advarsler afveg den 2006-omstruktureringsplan, som Polen med to måneders forsinkelse omsider fremsendte i september 2006, ikke væsentligt fra det første udkast. De væsentligste kritikpunkter vedrørende 2006-omstruktureringsplanen beskrives i det nedenstående.
(104)
I september 2006 underrettede Polen Kommissionen om, at SSN's generalforsamling den 31. august 2006 havde besluttet at forøge værftets kapital med 95 mio. PLN og inden den 15. oktober 2006 at udarbejde tilbudsmateriale til potentielle investorer, der måtte være interesserede i at købe de nyudstedte aktier. Den 31. december 2006 havde kun to virksomheder udtrykt interesse for at købe aktier i SSN: et polsk stålhandelsselskab, Złomrex, og ISD Polska, et datterselskab til den ukrainske stålproducent Donbas.
(105)
På et møde den 7. december 2006 (og i sit brev af 29. januar 2007) forklarede Kommissionen de polske myndigheder, at 2006-omstruktureringsplanen ikke opfyldte nogen af betingelserne for godkendelse af omstruktureringsstøtte, der var fastlagt i de relevante retningslinjer. På mødet forpligtede de polske myndigheder sig til at privatisere værftet for at forbedre udsigten til at genoprette rentabiliteten og sikre et tilstrækkeligt egetbidrag til omstruktureringen. Herefter bekræftede de polske myndigheder i deres brev af 5. januar 2007 forpligtelsen til at privatisere værftet inden den 30. juni 2007. Mens privatiseringsdokumenterne blev udarbejdet, anmodede Polen Kommissionen om at anføre, hvilke kompensationsforanstaltninger Kommissionen anså for at være nødvendige for SSN, således at potentielle investorer kunne blive oplyst herom.
(106)
Efter indgåelsen af en aftale i december 2006 mellem kommissær Neelie Kroes og minister Piotr Wozniak tog Kommissionen del i intensive drøftelser med de polske myndigheder og SSN med henblik på at fastslå, hvilke kompensationsforanstaltninger der var nødvendige. Polen fremsendte et forslag til kompensationsforanstaltninger i SSN og forpligtede sig til at lukke beddingen Wulkan 1, når de allerede undertegnede skibsbygningskontrakter var blevet opfyldt, dvs. i marts 2010.
(107)
Kommissionen anmodede SSN om en lang række oplysninger. Endelig oplyste Kommissionens tjenestegrene i deres brev af 31. juli 2007 Polen om, at de foreløbig vurderede lukningen af Wulkan 1-beddingen til at være en tilstrækkelig kompensationsforanstaltning under forudsætning af, at anlægget blev endegyldigt taget ud af drift, således at det ikke kunne anvendes til skibsbygning og søsætning, og at lukningen blev gennemført inden 1. juni 2009 eller tidligere, hvis det sidste fartøj, 587-IV/09, der efter planen skulle bygges på denne bedding, blev færdigbygget før tid. Desuden måtte Wulkan 1-beddingen i 2009 kun anvendes til bygning af 587-IV/09-fartøjet. Grundlaget for Kommissionens konklusion i denne henseende beskrives i det nedenstående. De polske myndigheder bekræftede, at de agtede at gennemføre kapacitetsnedskæringerne som beskrevet i Kommissionens brev.
(108)
I februar 2007 udsendte værftets ledelse indbydelser til 57 potentielle investorer til at købe aktiemajoriteten i SSN. På daværende tidspunkt havde værftet allerede forhandlet med Zlomrex i adskillige måneder, men det endte med, at der ikke blev truffet nogen beslutning.
(109)
I efteråret 2007 blev der indledt et nyt privatiseringsforsøg. Kommissionen blev i august og september 2007 konsulteret vedrørende et udkast til et informationsmemorandum. I september udsendte KPS og ARP's privatiseringskonsulent indbydelser til 221 potentielle investorer til at afgive bud.
(110)
Seks potentielle investorer udtrykte interesse i at købe aktier i værftet og anmodede om et eksemplar af værftets informationsmemorandum. Fristen for potentielle investorers indgivelse af tilbud var blevet udskudt adskillige gange.
(111)
Kommissionen havde bemærket forsinkelserne i privatiseringsprocessen og opfordrede i sit brev af 3. oktober 2007 Polen til at afslutte processen uden ophold. I brev af 23. oktober 2007 oplyste Polen Kommissionen om, at privatiseringen ikke som planlagt ville blive tilendebragt inden udgangen af 2007. Polen forpligtede sig i stedet til at indlede forhandlinger med udvalgte investorer i januar 2008. Kommissionen gentog i sit brev af 30. november 2007 sin bekymring vedrørende forsinkelserne og anførte, at den forventede, at den nye ejer af SSN indsendte det første udkast til en ny omstruktureringsplan inden udgangen af februar 2008. Kommissionen gentog herefter dette krav utallige gange. Kommissionen fastholdt gentagne gange, at privatiseringskøreplanen nøje skulle overholdes.
(112)
Efter afslutningen af en due diligence-proces fremsendte Amber, der var den eneste potentielle investor, som var interesseret i at købe SSN, den 20. december 2007 et bindende, betinget købstilbud, som blev vurderet af KPS og ARP's privatiseringskonsulent.
(113)
Den 20. marts 2008 fik Amber eneretten til forhandling, der blev forlænget adskillige gange og endelig udløb den 12. maj 2008.
(114)
Den 29. februar 2008 tilsendte Polen Kommissionen det første udkast til en omstruktureringsplan, udarbejdet af Amber (9). Den 9. april 2008 fremsendte Amber ajourførte økonomiske prognoser. På et møde i Warszawa den 10. april 2008 mellem Kommissionens tjenestegrene, de polske myndigheder, værftet og Amber, fremsatte Kommissionen sine mundtlige bemærkninger til udkastet og fremsendte skriftlige bemærkninger i et brev af 21. april 2008.
(115)
På et møde med de polske myndigheder den 12. maj 2008 meddelte Amber, at selskabet ville trække sig fra SSN-privatiseringsprocessen. Samme dag underrettede Polen Kommissionen om denne udvikling. I sin redegørelse til finansministeriet forklarede Amber, at hovedårsagen til tilbagetrækningen var det forhold, at selskabet efter en tilbundsgående due diligence-analyse af værftets situation havde konkluderet, at værftet ikke ville blive rentabelt, selv om man gennemførte omstruktureringsforanstaltningerne, herunder væsentlige investeringer. Da Amber var den eneste tilbudsgiver, var dets tilbagetrækning ensbetydende med en afslutning af den privatiseringsproces, der blev indledt i 2007.
(116)
Den 26. maj 2008 oplyste Polen Kommissionen om, at privatiseringsprocessen var sat i gang igen. I efterfølgende daglige rapporter oplyste Polen Kommissionen om de polske myndigheders tiltag med hensyn til at finde en køber til SSN. Polen tilsendte Kommissionen adskillige breve, hvori potentielle investorer anmodede om at blive informeret om den løbende privatiseringsproces samt at få tilsendt informationsmemorandummet, når dette forelå.
(117)
På et møde den 13. juni 2008 oplyste de polske myndigheder Kommissionen om, at adskillige virksomheder agtede at tilsende Kommissionen omstruktureringsplaner inden den 26. juni 2008. På de polske myndigheders anmodning og med deltagelse af de polske myndigheder mødte Kommissionen efterfølgende to potentielle investorer, der havde udtrykt interesse i at købe SSN: den norske virksomhed Ulstein og den polske virksomhed Mostostal Chojnice. På disse møder fremlagde begge virksomheder deres omstruktureringsstrategier for Kommissionen.
(118)
Efterfølgende tilsendte Polen Kommissionen et udkast til en omstruktureringsplan, der var udarbejdet af Mostostal Chojnice, dateret juni 2008 og bar titlen »Udkast til omstruktureringsplan for SSN for perioden 2008-2018, igangværende arbejde« (herefter »juni 2008-omstruktureringsplanen«). Den 7. juli underrettede Polen Kommissionen om, at Mostostal og Ulstein havde undertegnet en hensigtserklæring om et eventuelt samarbejde, såfremt Mostostal blev SSN's fremtidige ejer. I forbindelse med denne hensigtserklæring fremsendte Polen en ajourført omstruktureringsplan, udarbejdet af Mostostal, til Kommissionen.
(119)
I sit brev af 14. juli 2008 oplyste Polen Kommissionen om, at SSN-privatiseringsprocessen fortsat var i gang, og anmodede om mere tid, således at de potentielle investorer ville få mulighed for at færdiggøre omstruktureringsplanen. De polske myndigheder forpligtede sig til at tilsende Kommissionen en fuldstændig omstruktureringsplan for SSN senest den 12. september 2008.
(120)
Kommissionen var enig i den foreslåede frist for den fuldstændige omstruktureringsplan
(121)
Den 12. september 2008 fremsendte Polen en endelig omstruktureringsplan for værftet med titlen »Omstruktureringsplan for Stocznia Szczecinska Nowa for perioden 2008-2012« (herefter »omstruktureringsplanen af 12. september 2008«).
(122)
Den 22. september oplyste Ulstein Kommissionen om, at den trak sig fra privatiseringsprocessen. I lyset af denne situation vurderede Kommissionen, at planen fra september 2008, der var baseret på et samarbejde mellem Ulstein og Mostostal, ikke længere var gyldig. Denne plan vil ikke desto mindre blive beskrevet og vurderet i det nedenstående, navnlig eftersom Mostostal i sit brev af 22. september meddelte, selskabet ville gennemføre planen selv.
(123)
På et møde den 30. september 2008 oplyste Mostostal Kommissionen om, at selskabet stadig agtede at samarbejde med Ulstein om omstruktureringen af SSN. Mostostal fremlagde et udkast til en aftale med Ulstein, der hverken var underskrevet eller forsynet med initialer, hvorefter de to virksomheder agtede at indgå en aftale om et begunstiget leverandør-kundeforhold. Ulstein skulle anvende Szczecin-værftet som underleverandør i forbindelse med produktionen af skibsskrog og senere hele offshorefartøjer til Ulstein-koncernen på markedsbetingelser. Ulstein skulle ligeledes på markedsbetingelser udveksle knowhow og erfaring inden for skibsbygningssektoren med Mostostal. Det nye udkast til en samarbejdsaftale indeholdt ingen bestemmelser om økonomisk støtte fra Ulstein til omstruktureringsplanen af 12. september 2008.
2.5. OMSTRUKTURERINGSPLANEN AF SEPTEMBER 2006
(124)
Den ændrede omstruktureringsplan omfattede perioden 2006-2011. Den var blevet udarbejdet i samarbejde med konsulentfirmaet Deloitte, og målet med planen var at afslutte den omstrukturering, der var blevet indledt i 2002, på grundlag af en plan, der var blevet tilsendt Kommissionen i oktober 2005, og som var blevet anset for at være utilstrækkelig til at genoprette virksomhedens rentabilitet. I henhold til den ændrede omstruktureringsplan ville værftets rentabilitet være genoprettet i 2009.
(125)
Et af kerneelementerne i den nye omstruktureringsplan var omlægningen af SSN til produktion af højteknologiske fartøjer. Denne omlægning var baseret på følgende overvejelser: højere merværdi, voksende priskonkurrence i lavteknologiske segmenter, SSN's manglende tekniske kapacitet til at producere meget store containerskibe, der på daværende tidspunkt var meget efterspurgte, samt SSN's eksisterende knowhow, navnlig for så vidt angår højt specialiserede, dobbeltbundede kemikalietankskibe af rustfrit stål.
(126)
Selv om den daværende ordrebeholdning (med levering i 2008-2009) hovedsagelig omfattede containerskibe (70 %), producerede værftet allerede kemikalietankskibe og Con-Ro-skibe (30 %) i højprissegmentet. I planen blev det antaget, at værftet inden 2010 ville udvide sit produktsortiment inden for tre markedssegmenter, nemlig kemikalietankskibe, Ro-Ro (herunder Con-Ro og Ro-Pax) samt højteknologiske multi-purpose-skibe.
(127)
Gennemførelsen af den nye strategi skulle ledsages af markedsførings- og salgskampagner samt af organisatoriske og teknologiske ændringer på værftet. Den samlede udgift til de påtænkte investeringer og initiativer blev anslået til 203,9 mio. PLN Investeringerne og initiativerne skulle gennemføres i perioden 2006-2009.
(128)
Planen omfattede lønforhøjelser for at løse problemet med den store fraværsprocent og kvalificerede medarbejderes flugt. Dette ville betyde, at gennemsnitslønnen i 2011 ville være 28 % højere end gennemsnitslønnen i 2006.
(129)
I henhold til planen skulle arbejdsstyrken reduceres yderligere til 4 298 ansatte inden 2011, hvilket svarede til en reduktion af arbejdsstyrken på 20 % i forhold til niveauet i 2006 (5 332) og på i alt 53 % i forhold til niveauet i 2001 (8 071). Ikke desto mindre fremgik det ikke tydeligt af planen, om denne reduktion skulle opnås gennem afskedigelser eller overførsler til datterselskaber.
(130)
Andre foranstaltninger, der var udformet med henblik på at motivere de faglærte arbejdstagere, blev formuleret meget generelt: Der ville blive udviklet en ny personalepolitik, det optimale beskæftigelsesniveau ville blive kortlagt, det daværende evalueringssystem ville blive revideret, og der ville blive udviklet en motivationsplan. Der var planlagt tilsvarende projekter for mellemledelsen.
(131)
Planen indeholdt foranstaltninger, der vedrørte optimering af den økonomiske strategi, såsom planen om at indføre kontraktbestemmelser, der mindskede risikoen for negativ påvirkning som følge af udsving i materialepriser og valutakurser (naturlig hedging), samt planen om at indlede forhandlinger med banker om terminskontrakter. Der forelå ingen dokumentation for et positivt udfald af forhandlingerne med de private banker om terminskontrakter.
(132)
Ved udgangen af omstruktureringsperioden i 2011 forventedes værftets produktion at nå 211 682 KBT mod 213 044 KBT i 2005.
(133)
Reduktionen i arbejdsstyrken ville medføre en øget produktivitet fra 34 KBT/medarbejder i 2003 til 49,3 KBT/medarbejder i 2011. I 2003 lå produktiviteten på 47 arbejdstimer/KBT. Produktivitetsmålet for 2011 var 34 arbejdstimer/KBT.
(134)
I planen beregnes det, at forrentningen af den investerede kapital (ROCE) uden hensyntagen til lønstigninger gennemsnitligt vil udgøre 19 % p.a., hvilket blev hævdet at være det forrentningsniveau, som en privat investor ville forvente. Hvis lønstigninger blev medregnet, lå prognosen på 1,45 % p.a.
(135)
Planen omfattede ligeledes en følsomhedsanalyse med hensyn til ændringer i de formodede valutakurser, lønomkostninger og stålpriser. I planen blev nedenstående faktorer analyseret: en opskrivning af zloty'en med 5 % og 10 % i løbet af omstruktureringsperioden 2006-2011 (den underliggende antagelse udgjorde PLN 3,26/USD), årlige lønstigninger på 7,5 % (den underliggende antagelse udgjorde 5 % pr. år) og en stigning i stålpriserne på 20 %.
(136)
I planen forudsættes det, at den anvendte model, hvorefter driften finansieres med KUKE's garanti for skibsredernes forudbetaling, finansministeriets garantier og statslån, ville blive erstattet med KUKE's garanti for skibsredernes forudbetaling og erhvervslån.
(137)
I planen blev der henvist til finansiering i form af yderligere garantier fra finansministeriet for lån på 35 mio. USD for 2006 og 2007 og på 25 mio. USD for 2008 og 2009. Det blev ligeledes overvejet at erstatte KUKE's garantier med garantier stillet af markedet og optagelse af erhvervslån. I 2006-omstruktureringsplanen blev der kun afdækket én vellykket garantikontrakt. I planen blev det overvejet at fortsætte med at anvende KUKE's garantier med en gennemsnitlig årlig grænse på 200 mio. USD.
(138)
I planen blev det anslået, at omstruktureringsomkostninger ville udgøre 374,7 mio. PLN, og at driftsomkostningerne i omstruktureringsperioden ville udgøre 11 120 mio. PLN. Begge disse tal omhandlede perioden 2002-2009. Udgifterne til planlagte initiativer og investeringer blev anslået til 203,9 mio. PLN. Den økonomiske omstrukturering blev erklæret for afsluttet bortset fra en afskrivning på 20,7 mio.PLN.
(139)
Omstruktureringen skulle finansieres ved hjælp af eksterne midler, der beløb sig til 190 mio. PLN, herunder 95 mio. PLN fra en forøgelse af værftets aktiekapital gennem udstedelse af nye aktier, som skulle afhændes til en privat investor. På en ekstraordinær generalforsamling var der blevet vedtaget en beslutning om at forøge aktiekapitalen. I september 2006 ville en tegning af nye aktier til en værdi af 95 mio. PLN svare til en andel på 21 % i SSN, hvorefter de resterende aktier fortsat ville være ejet af staten.
(140)
Det ventedes, at de resterende 95 mio. PLN skulle komme fra langfristede investeringslån, ligeledes fra en privat kilde. I henhold til den økonomiske prognose ventedes det, at kapitaludvidelsen samt det langfristede investeringslån ville blive gennemført i perioden 2006-2009.
(141)
Desuden var der i planen medregnet et egetbidrag i form af en handelskredit på 165,9 mio. PLN, der ikke var nærmere beskrevet.
(142)
I planen blev det anført, at yderligere betalinger fra skibsredere på 628,7 mio. PLN efter genforhandlingen af kontrakterne skulle anses for at udgøre et egetbidrag.
(143)
I henhold til planen regnede man med at finansiere den igangværende drift med erhvervslån og de af skibsredernes forudbetalinger, der ikke var garanteret af KUKE, til en anslået samlet værdi af 3 200 mio. PLN i hele omstruktureringsperioden 2002-2009.
(144)
I planen antoges det, at den kommende likviditet på 399 mio. PLN dels (14,5 mio. PLN) ville blive anvendt til investeringer og dels til driftsmæssige aktiviteter. Det blev imidlertid udtrykkeligt anerkendt i planen, at dette beløb ikke udgjorde et egetbidrag i den i Fællesskabets gældende retningslinjers anførte betydning.
(145)
I henhold til omstruktureringsplanen havde SSN iværksat kompensationsforanstaltninger i form af en kapacitetsreduktion som følge af, at SSN ikke havde overtaget en væsentlig del af SSPH's aktiver og arbejdsstyrke efter SSPH's konkurs. I 2001, dvs. før SSPH's konkurs, havde SSN angiveligt haft en maksimal årlig produktionskapacitet på 345 600 KBT, mens selskabet i 1995-1999 havde en maksimal produktionskapacitet på 322 000 KBT (den gennemsnitlige årlige produktion i denne periode udgjorde 244 000 KBT). Af omstruktureringsplanen fremgik det, at SSN's aktuelle kapacitet var 255 720 KBT. Således udgjorde kapacitetsreduktionen ifølge planen næsten 100 000 KBT i henhold til planen.
2.6. JUNI 2008-OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(146)
Mostostal er en virksomhed med hjemsted i Polen, der ejes 100 % af KEM-koncernen. Virksomheden producerer forskellige former for stålkonstruktioner (broer, kraner, bygninger osv.). Den var tidligere en statsejet virksomhed, men blev privatiseret i 1992 og har siden 2003 været ejet af den familieejede industrikoncern KEM. KEM beskæftiger sig med forarbejdning af og handel med stålskrot samt engroshandel inden for metallurgiske produkter, såsom de produkter, der fremstilles af Mostostal. I 2007 udgjorde KEM's omsætning 700 mio. PLN (207 mio. EUR), hvoraf 100 mio. PLN (30 mio. EUR) hidrørte fra Mostostal.
(147)
Kerneforretningsstrategien bestod i en diversificering af værftet inden for to hovedområder: stålkonstruktion og skibsbygning. Formålet var at mindske værftets sårbarhed over for udsving på markedet for skibsbygning. Produktomstruktureringen skulle gennemføres i to faser. I den første fase, dvs. indtil begyndelsen af 2009, ville værftet afslutte arbejdet ifølge sin aktuelle ordrebog for skibe og indlede arbejdet med stålkonstruktioner. I den anden fase skulle stålkonstruktionsdelen udvides med henblik på at nå det endelige mål på 50 % af produktionskapaciteten, og de øvrige 50 % skulle herefter anvendes til skibsbygning.
(148)
I forbindelse med skibsbygningsdelen baserede Mostostal sin plan på et partnerskab med det norske skibsværft Ulstein. Den 7. juli 2008 undertegnede de to virksomheder en hensigtserklæring, hvori de enedes om at forhandle om en eventuel samarbejdsaftale. Samarbejdet skulle hovedsagelig bestå i, at Ulstein anvendte en del af SSN's kapacitet.
(149)
Med hensyn til stålkonstruktionsdelen agtede Mostostal at anvende produktionsanlæggene på Szczecin-værftet for at udvide sin egen produktion og for at udnytte adgangen til søtransport. Planen var optimistisk, for så vidt angår udviklingen af det polske marked for stålkonstruktioner, idet der især ventedes store infrastrukturinvesteringer i Polen. Ifølge planen skulle skibsbygningsdelen omfatte bygning af Ro-Pax-fartøjer og multi-purpose-skibe med den begrundelse, at priserne i disse segmenter var »på vej op uafhængigt af udviklingen på skibsbygningsmarkederne«.
(150)
I henhold til planen skulle der gennemføres en omstrukturering af aktiverne, der omfattede udskillelse af ca. 30 % af de daværende produktionsfaciliteter til andre formål end kerneaktiviteterne, herunder leasing til tredjemand. En bedding, Wulkan 1, skulle tages ud af skibsbygningsproduktionen og anvendes til stålkonstruktioner til andre formål end skibsbygning. Dette tiltag blev i planen fremlagt som en kompensationsforanstaltning.
(151)
Planen omfattede investeringer på 264 mio. PLN i perioden 2008-2012 og yderligere investeringer på 90 mio. PLN i 2013-2018. Planen indeholdt en fortegnelse over investeringerne og de anslåede besparelser opgjort i arbejdstimer og driftsudgifter. I planen blev det imidlertid ligeledes nævnt, at værftet den 12. juni 2008 havde indgået en aftale med en ekstern konsulent om at udarbejde en moderniseringsplan for værftet, herunder kortlægning af de nødvendige investeringer.
(152)
Ifølge omstruktureringsplanen skulle arbejdsstyrken øges med 14 % til 5 010 ansatte i 2012.
(153)
Det blev formodet, at skibsbygningen ville blive finansieret af skibsredernes forudbetaling af 80-90 % af salgsprisen.
(154)
I henhold til planen var omstruktureringens succes betinget af, at værftet modtog yderligere statsstøtte. Planen omfattede adskillige kapitalindsprøjtninger og »gæld for aktier«-aftaler med finansministeriet eller underordnede offentlige organer til en samlet værdi af 588 mio. PLN. Medregnet heri var den kapitalindsprøjtning på 145 mio. PLN fra ARP, der var blevet besluttet i juni 2008. Ifølge planen skulle der ligeledes optages et lån på 32 mio. USD (68 mio. PLN) hos ARP. Endelig omfattede planen yderligere forudbetalingsgarantier fra KUKE til en nominel værdi af 431 mio. PLN.
(155)
Investoren havde anført at være villig til at indskyde kapital i størrelsesordenen 149,5 mio. PLN til finansiering af en del af investeringsprogrammet for 2008-2012. Den resterende del af investeringsprogrammet for denne periode skulle finansieres ved hjælp af værftets likvide midler.
(156)
Endelig indeholdt planen økonomiske prognoser for omstruktureringsperioden 2008-2012, hvoraf det fremgik, at rentabiliteten ville være genoprettet i 2010. Planen indeholdt en udokumenteret række antagelser af generel karakter, der var lagt til grund for udarbejdelsen af de økonomiske prognoser, men indeholdt ikke den økonomiske model, som var blevet anvendt til at komme frem til antagelserne. Den egenkapitalforrentning, der skulle opnås i 2012, ville ifølge planen være omtrent 26 %, men i planen blev det anerkendt, at denne tilsyneladende høje rentabilitet skyldtes en fortsat lav egenkapital som følge af akkumulerede tab fra de foregående år. Et mere realistisk scenarie, hvori der ikke blev taget højde for akkumulerede tab, var, at egenkapitalforrentningen skulle nå 7,6 % i 2011 og 9,8 % i 2012, hvilket i henhold til planen ville medføre, at den pågældende investering ville ligge på grænsen til rentabilitet.
(157)
Af den forventede balance fremgik det, at værdien af anlægsaktiver skulle stige fra ca. 100 mio. PLN i 2008 til 200 mio. PLN i 2012.
2.7. OMSTRUKTURERINGSPLANEN AF 12. SEPTEMBER 2008
(158)
Omstruktureringsplanen af 12. september 2008 var baseret på antagelser, der svarede til antagelserne i juni 2008-planen. Spredningen af aktiviteter udgjorde fortsat den væsentligste strategiske idé, og omstruktureringens succes skulle opnås gennem et samarbejde mellem Mostostal og Ulstein i form af en kombination af deres erfaring inden for stålkonstruktions- og skibsbygningssektoren. Sammenholdt med juni-planen var den reviderede omstruktureringsplan videreudviklet for så vidt angår nogle omstruktureringsforanstaltninger og den praktiske gennemførelse af den planlagte spredning af aktiviteter, hvilket afspejles i den påtænkte organisations- og selskabsomstrukturering (jf. nedenstående tabel 2).
(159)
I planen forventedes det, at det eksisterende værft, der var blevet omdøbt til »SSN Nowa«, ville færdigproducere de tabsgivende skibe i den aktuelle ordrebeholdning og herefter blive afviklet. Værftets aktiver ville blive solgt til tre nye selskaber: SSN Mostostal (der ejes 100 % af Mostostal), SSN Ulstein (der ejes 100 % af Ulstein) og SSN Wspólna (der ejes af Mostostal og Ulstein, idet hvert af selskaberne ejer 50 % af aktierne). Det daværende projekteringskontor ville desuden blive udskilt i et selvstændigt selskab med navnet SSN Biuro Projektowe. Ifølge planen ville Mostostal i 2010 stifte et andet selskab, SSN Odra, der ville videreføre værftets aktuelle skibsbygningsaktiviteter og producere Ro-Pax-, Ro-Ro- og Con-Ro-skibe og kemikalietankere.
Tabel 2
Selskabsomstrukturering af SSN ifølge omstruktureringsplanen af 12. september 2008
Ejerskab
Virksomhed
Kapitalindsprøjtninger
(mio. PLN)
Omsætning
(mio. PLN)
Arbejdsstyrke
Investeringsprogram
(mio. PLN)
SSN Nowa
Mostostal 100 %
Skibsbygning - aktuel ordrebeholdning
434 (statsstøtte)
I 2009: 680
I 2010: 1 000
Senere: 0
4 011 i 2009, mål - 0
Intet
SSN Mostostal
Mostostal 100 %
Stålkonstruktioner
80
148 (10 %)
297 i 2009, mål - 352
59
SSN Ulstein
Ulstein 100 %
Skibsbygning - offshorefartøjer
67,3
155 (11 %)
150
10
SSN Wspólna
Mostostal 50 %, Ulstein 50 %
Præfabrikation af stål
95
370-400 (28 %)
1 062 i 2009, mål - 663
34,5
SSN Biuro Projektowe
Mostostal 50 %, Ulstein 50 %
Projektering
0,2
9 (0,6 %)
150
0,5
SSN Odra
Mostostal 100 %
Skibsbygning - Ro-Pax, Ro-Ro, kemikalietankskibe
0,2
600-700 (49 %)
835 i 2010, mål - 500
Intet
I alt
434 fra staten og 242,7 fra investorer
1 412
1 815
104
(160)
I planen forventedes det, at virksomhederne SSN Nowa og SSN Odra, der skulle videreføre værftets daværende skibsbygningsaktiviteter, ikke ville besidde nogen aktiver og ville give SSN Wspólna præfabrikeringen af stål i underentreprise og anvende SSN Mostostals eller SSN Ulsteins kapacitet til montering og aptering af skibe. I planen blev det ikke beskrevet, hvordan denne kapacitetsfordeling ville blive administreret i praksis, eller på hvilke betingelser SSN Nowa og senere SSN Odra ville få stillet kapacitet til rådighed.
(161)
De to virksomheder, SSN Ulstein og SSN Mostostal, skulle ind på nye markeder, inden for hvilke SSN ingen erfaring havde. Ikke desto mindre indeholdt planen ingen analyser af disse markeder.
(162)
I planen blev det forklaret, at Ulstein for øjeblikket benyttede sig af underleverandører i forbindelse med produktionen af skrog, men at selskabet tilmed agtede at styre de tidlige produktionsfaser og således opnå en vertikal integration af produktionsprocessen ved at købe kapacitet i Szczecin. SSN Ulstein muliggjorde en rimelig indlæringskurve og planlagde indledningsvist at bygge skrog og herefter halvfærdige og helt færdige offshorefartøjer. Planen indeholdt ingen oplysninger om den planlagte produktionsmængde, de anslåede skrog-/fartøjspriser, omkostninger, rentabilitet osv.
(163)
Begrundelserne for Mostostals ønske om at investere i værftet i Szczecin var de samme som i juni 2008-omstruktureringsplanen. Investorens mål var at udvide sin kapacitet med hensyn til stålkonstruktioner og at få direkte adgang til søtransport, hvilket ville medføre lavere transportudgifter, idet store fuldmonterede konstruktioner kunne transporteres. Der blev ikke redegjort for den planlagte produktionsmængde, de anslåede priser, omkostninger, tolerancer osv.
(164)
Ifølge planen skulle SSN Nowa ikke omstruktureres, idet det forventedes, at selskabet ville blive afviklet efter færdiggørelsen af de tabsgivende skibe i den aktuelle ordrebog. Planen omfattede en markedsanalyse af skibsbygningssektoren, der imidlertid i vid udstrækning vedrørte markedssegmenter, inden for hvilke værftet ikke planlagde at være aktiv fremover.
(165)
Planen omfattede ikke en forretningsplan for SSN Odra. For så vidt angår strategien for SSN Odra, forventedes det i planen, at virksomheden ville få indbringende kontrakter af det statsejede selskab Polska Żegluga Morska (det polske dampskibsselskab) på produktionen af Ro-Pax-passagerskibe. Desuden ville SSN Odra muligvis overveje at opstarte produktionen af en militær version af disse fartøjer, men der blev ikke fremlagt yderligere oplysninger herom.
(166)
Endelig skulle SSN Wspólna hovedsagelig servicere de øvrige virksomheder. I planen blev det anslået, at SSN Wspólnas stålforarbejdningskapacitet ville udgøre 74 000 ton. SSN Ulstein ville have behov for 15-20 000 ton og SSN Mostostal 12-15 000 ton. Ifølge planen ville ca. 30 000 ton stål blive afsat til skibsbygningsarbejder ud over dem, der udføres af SSN Ulstein. I planen blev det endvidere antydet, at SSN Wspólnas resterende kapacitet (9-17 000 ton stål, dvs. 12-23 % af kapaciteten) skulle anvendes i forbindelse med underentrepriser for andre virksomheder, men målmarkedet, efterspørgslen eller det forventede indtjeningsniveau blev ikke beskrevet.
(167)
Ud over den organisatoriske omstrukturering skulle der ifølge planen gennemføres en omstrukturering af aktiverne, en økonomisk omstrukturering og en væsentlig reduktion af arbejdsstyrken.
(168)
Planen omfattede investeringer på i alt 104 mio. PLN i SSN Ulstein, SSN Mostostal og SSN Wspólna. SSN Nowa ville ydermere investere […] (10) mio. PLN i flytningen af nogle produktionsaktiver for at frigøre plads, og midlerne fra dette salg skulle anvendes til omstruktureringen.
(169)
Vedrørende den planlagte lukning af en bedding blev det i planen af 12. september (som i juni-planen) anført, at beddingen Wulkan 1 ikke ville blive anvendt til skibsbygning, men derimod til SSN Mostostals produktion af stålkonstruktioner.
(170)
Med hensyn til beskæftigelsen regnede man ifølge planen med en reduktion på næsten 60 % af arbejdsstyrken, som herefter ville udgøres af 1 815 ansatte.
(171)
Af de økonomiske prognoser fremgik det, at SSN Ulstein ville starte op i 2009 og begynde at give overskud i 2010. Det var meningen, at SSN Mostostal og SSN Wspólna skulle starte op i 2009 og begynde at give overskud med det samme. SSN Odras skibsbygningsproduktion skulle starte i 2010 og ville ifølge de økonomiske prognoser give overskud med det samme.
(172)
Afkastet i forhold til omsætningen skulle efter planen udgøre 6 %, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt. For SSN Odra ville afkastet i forhold til omsætningen være 11 % det første produktionsår (hvilket var begrundet i sammenfaldet af to yderst indbringende kontrakter det pågældende år) og ville falde til 7-8 % de følgende år. SSN Mostostal ventede et afkast i forhold til omsætningen på 6-9 % i 2009-2011 og på 11 % i 2012. For SSN Wspólna og SSN Biuro Projektowe ville afkastet i forhold til omsætningen være marginal: 0,4 % i hele perioden for SSN Wspólna og 1,6 % for SSN Biuro Projektowe. Ifølge planen ville årsagen til disse to virksomheders lave afkast i forhold til omsætningen være lave tolerancer, og afkastets størrelse var berettiget, idet det drejede sig om servicevirksomheder, som arbejdede for virksomheder, der producerede slutprodukter ved anvendelse af materialer, der i vid udstrækning blev leveret af de førstnævnte virksomheder.
(173)
SSN Nowa skulle færdigproducere de tabsgivende skibe i værftets daværende ordrebeholdning, hvilket betød, at det fortsat ville give tab i hele perioden indtil afviklingen. Planens gennemførelse var derfor afhængig af yderligere statsstøtte på 430 mio. PLN til dækning af SSN Nowas fremtidige tab. Sammenholdt med juni-planen, ifølge hvilken staten skulle indskyde kapital i størrelsesordenen 588 mio. PLN, og der skulle optages et lån på 68 mio. PLN, var dette nødvendige beløb tilsyneladende lavere. Kommissionen bemærkede imidlertid, at der i mellemtiden (august 2008) var indgået en »gæld for aktier«-aftale med offentlige organer (ARP og KPS), der beløb sig til 130 mio. PLN.
2.8. KOMPENSATIONSFORANSTALTNINGER
(174)
I henhold til en aftale, der blev indgået mellem de polske myndigheder og Kommissionen i december 2006, indledte Kommissionen intensive samtaler med de polske myndigheder og SSN for at fastslå, hvilke kompensationsforanstaltninger der var nødvendige.
(175)
I samarbejde med sin eksterne konsulent og værftet definerede Kommissionen følgende metode til vurdering af den kapacitetsnedskæring, som Polen havde foreslået som kompensationsforanstaltning.
(176)
Hvis kompensationsforanstaltningerne skulle give mening, skulle kapacitetsnedskæringen være tilstrækkelig til at sikre, at værftets fremtidige kapacitet efter omstruktureringen ville være lavere end den eksisterende kapacitet.
(177)
Kommissionen vurderede indledningsvis værftets eksisterende tekniske kapacitet og antog, at monteringen af fartøjerne på beddingerne udgjorde en af flaskehalsene i værftets produktionsproces, som ikke var let at afhjælpe gennem udlicitering. I henhold til den metode, som Kommissionen anvendte, og som ikke blev bestridt af de polske myndigheder eller værftet, beregnes kapaciteten med udgangspunkt i varigheden af monteringen på en bedding og en typisk skibstype (da skibenes KBT-værdi varierer, mens monteringstiden kan være den samme).
(178)
Ved beregningen af den eksisterende kapacitet blev der taget højde for den tid, som rent faktisk var nødvendig for at montere en (vis type) skib på en bedding. Denne tid skulle afspejle alle de aktuelle mangler i produktionsprocessen, f.eks. lav produktivitet, flaskehalse, forældede aktiver, ineffektiv produktionsstrøm og problemer vedrørende arbejdsstyrken. Kun virkningerne af de økonomiske begrænsninger som følge af værftets vanskelige økonomiske situation kunne fratrækkes monteringstiden. Uregelmæssig adgang eller ingen adgang til arbejdskapital kan indebære alvorlige forstyrrelser af produktionsprocessen. Da dette er en ekstern faktor, der kendetegner alle virksomheder i økonomiske vanskeligheder, og som ikke er knyttet til selve virksomhedens ineffektivitet, accepterede Kommissionen, at værftets faktiske resultater kunne tilpasses, idet man herefter antog, at der var uhindret adgang til arbejdskapital.
(179)
Ved beregningen af den anslåede fremtidige kapacitet blev der taget højde for den tid, der sandsynligvis var nødvendig for at montere (en vis type) skib på beddingen, idet det antoges, at værftets produktivitet kunne sammenholdes med et referencepunkt, der var fastsat af andre, konkurrerende europæiske skibsværfter. Med andre ord skulle virkningerne af den nødvendige modernisering af faciliteterne og optimeringen af arbejdsforholdene (organisation, økonomi, materiel, arbejdsstyrke) tages i betragtning.
(180)
Denne modernisering var uundgåelig, hvis værftet ønskede at genoprette sin rentabilitet på lang sigt. Den hermed forbundne øgede produktivitet ville gøre det muligt for værftet både at mindske produktionsfaktorernes omfang og producere hurtigere. Som følge af forbedringen af adskillige produktionsaspekter ville kapaciteten med hensyn til muligheden for at producere en vis mængde blive øget. Det var derfor væsentligt at bemærke, at lukningen af visse faciliteter, som f.eks. den foreslåede lukning af en bedding på skibsværftet i Szczecin, kan blive udlignet som følge af en forøgelse af den resterende del af dokkens kapacitet. Hvis kompensationsforanstaltningerne fortsat skulle give mening, skulle kapacitetsnedskæringerne være af et omfang, der gjorde, at værftets kapacitet efter omstruktureringen, dvs. efter investeringerne og produktivitetsforbedringerne, var lavere end den eksisterende kapacitet. Kun på denne måde kunne de to mål - rentabilitet på lang sigt, der nødvendiggjorde en øget produktivitet, og størst mulig minimering af de negative indvirkninger på handelen - forenes.
(181)
For at sikre overensstemmelse mellem beregningen af både den eksisterende kapacitet og den fremtidige kapacitet bør samme produktsammensætning, dvs. de samme skibstyper, anvendes. Som erstatning kan man alternativt anvende et »gennemsnitsskib« (dvs. gennemsnitlig KBT-værdi i lyset af værftets ordrebeholdning).
(182)
På grundlag af de af SSN indsendte oplysninger, blev den eksisterende kapacitet, mens virksomheden var underlagt økonomiske begrænsninger, anslået til at udgøre mellem 177 000 KBT og 202 000 KBT, afhængig af, om værftets produktion skulle omfatte kemikalietankskibe eller ej. Værftets kapacitet uden økonomiske begrænsninger udgjorde 208 000 KBT (9,15 skibe), hvis produktionen skulle omfatte kemikalietankskibe, og 238 000 KBT (10,7 skibe), hvis den ikke skulle omfatte kemikalietankskibe.
(183)
Værftet anførte, at investeringerne ifølge 2006-omstruktureringsplanen ikke ville få indvirkning på monteringstiden, men nærmere blive omsat til en omkostningsreduktion. Det anførte endvidere, at selv om nogle af investeringerne muligvis kunne resultere i en kortere monteringstid, ville dette blive udlignet af en væsentlig ændret produktionsmetode, som omfattede en tidligere aptering. Værftet anførte ligeledes, at det ville være nødvendigt at investere i selve beddingerne, hvis monteringstiden skulle nedbringes betydeligt. Værftet opgjorde denne investering til 200 mio. EUR, hvilket tydeligvis overstiger værftets formåen.
(184)
Den fremtidige kapacitet ville, såfremt ingen faciliteter blev lukket, være identisk med den eksisterende kapacitet uden økonomiske begrænsninger, dvs. 208 000 KBT, hvis produktionen skulle omfatte kemikalietankskibe, og 238 000 KBT, hvis kemikalietankskibene ikke skulle medregnes.
(185)
Efter lukningen af den mindste bedding (Wulkan 1) ville værftets kapacitet udgøre mellem 149 000 KBT (6,25 skibe), for så vidt angår de mindst KBT-intensive fartøjstyper (inklusive kemikalietankskibe) og 178 000 KBT (7,8 skibe), for så vidt angår de mest KBT-intensive fartøjstyper (eksklusive kemikalietankskibe).
(186)
På grundlag af disse tal konstaterede Kommissionen, at kapacitetsreduktionen efter lukningen af den mindste bedding ville udgøre mellem 25 % og 46 % afhængig af den valgte produktsammensætning. I lyset heraf og under hensyntagen til, at lukningen af yderligere en bedding ville resultere i en kapacitetsreduktion på mindst 59 %, konkluderede Kommissionen foreløbig, at lukningen af den mindste bedding, Wulkan 1, som foreslået af Polen, ville udgøre en tilstrækkelig kompensationsforanstaltning.
2.9. STØTTEFORANSTALTNINGER
(187)
Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure på baggrund af de støtteforanstaltninger, der er beskrevet i del B i bilaget til beslutningen. Foranstaltningerne omfattede en kapitalindsprøjtning og to resultatgarantier stillet af ARP samt Szczecin kommunes foranstaltninger i form af adskillige udsættelser og afskrivninger af ejendomsskat. Den nominelle værdi af disse foranstaltninger udgjorde 126 524 652 PLN.
(188)
Polen oplyste Kommissionen om, at de to resultatgarantier, der stod opført som foranstaltning nr. 62 og 63 i del B i bilaget til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, ikke blev stillet (11). Polen oplyste endvidere Kommissionen om, at de afskrivninger af ejendomsskat, der stod opført som foranstaltning nr. 64 og 68 i del B i bilaget til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, var blevet udsat (12).
(189)
Af nedenstående tabel 3 fremgår de foranstaltninger, som blev indrømmet i perioden mellem den 1. maj 2004, som var datoen for Polens tiltrædelse af EU, og den 30. juni 2007. Polen meddelte disse foranstaltninger ved brev af 11. juli 2007. Foranstaltningernes nominelle værdi udgør 259 560 990 PLN. Foranstaltning 1 svarer til foranstaltning nr. 61 i del B i bilaget til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.
(190)
Tabel 3 omfatter lån fra KPS, der er anvendt til finansiering af værftets arbejdskapitalbehov. I brev af 11. juli 2007 og af 9. januar 2008 hævdede Polen, at disse lån ikke udgjorde statsstøtte, da den opkrævede rente svarede til risikovurderingen for det konkrete projekt, der lå til grund for låneansøgningen.
(191)
Med hensyn til disse lån, der blev ydet i perioden 2005-2007 opkrævede KPS en rente på lige godt 6 %. Referencerenten for Polen i den periode, hvor KPS-lånene blev ydet til værftet, lå mellem 5,56 % og 6,24 %. Desuden opkrævede KPS et engangsgebyr på mellem 0,1 % og 0,4 %. I henhold til de polske myndigheder krævede KPS sikkerhedsstillelse i form af en tvangsfuldbyrdelseserklæring, en aftale om samlet overdragelse af fordringer, en ubetinget betalingsanvisning, et gældsbrev uden angivelse af pålydende værdi eller pant i form af aktiver (13).
(192)
KPS blev stiftet i 2004 som et 100 % ejet datterselskab af ARP, hvis formål var at fungere som risikokapitalfond for ARP. KPS' væsentligste rolle bestod i at fungere som et instrument for konsolideringen af de tre største skibsværfter i Polen, men dette projekt blev skrinlagt i 2006. I henhold til de oplysninger, der blev fremsendt af Polen i 2006 (14), skulle KPS finansieres af en kapitalindsprøjtning fra ARP, et bidrag i form af naturalier (aktier i tredjemandsvirksomheder) tilvejebragt af ARP og et revolverende banklån garanteret af ARP, der specifikt var udformet med henblik på at støtte finansieringen af skibsværfter. Ifølge de tilgængelige oplysninger på statens websted skulle KPS ligeledes støtte skibsbygningsaktiviteterne i Polen gennem emission af obligationer, som var 100 % garanteret af ARP. I dokumentet »Strategi for skibsbygningssektoren (skibsværfter med produktion af havkonstruktioner) i Polen 2006-2010« (15) bekræftes det konkret, at KPS skulle tilvejebringe ressourcer ved at udstede gældsbreve til en værdi af omtrent 100 mio. USD med sikkerhed i de aktiver, der var øremærket omstruktureringen af skibsbygningsindustrien i form af midler overført fra finansministeriet til ARP.
(193)
Af tabel 4 fremgår den støtte, der blev ydet af ARP og KPS i perioden mellem den 30. juni 2007 og den 15. februar 2008, og som blev meddelt Kommissionen efter den 11. juli 2007 ved brev af 6. december 2007 og af 12. februar 2008. Af tabellen fremgår ligeledes yderligere lån fra ARP og KPS, som Kommissionen fik kendskab til gennem SSN's informationsmemorandum af juni 2008 (16), den af Mostostal udarbejdede omstruktureringsplan, der blev fremsendt i juni 2008 (17) og den omstruktureringsplan, der blev fremsendt i september 2008. Den nominelle værdi af disse foranstaltninger er 417 531 254 PLN.
(194)
I tabel 5 vises ufuldbyrdede offentligretlige gældsforpligtelser i form af ejendomsskatterestancer på 12 402 000 PLN vedrørende perioden fra juli 2003 til december 2004. Denne støtte svarer til foranstaltning nr. 64-68 i del B i bilaget til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.
(195)
I lyset af værftets usikre økonomiske situation kan Kommissionen ikke udelukke, at SSN har fået bevilget yderligere statsstøtte af samme art.
(196)
Afslutningsvis blev SSN begunstiget af produktionsgarantier fra KUKE (herefter »forudbetalingsgarantier« eller »KUKE-garantier«). Fra 1. maj 2004 blev så godt som hele værftets skibsproduktion finansieret i kraft af disse garantier. I perioden mellem den 1. maj 2004 og den 30. maj 2008 modtog SSN 96 garantier til en samlet værdi af 1 928 869 694 PLN (18). I de oplysninger, som Polen afgav den 11. juli 2007 meddelte Polen Kommissionen, at KUKE fortsat ville yde garantier til SSN i perioden indtil udgangen af 2008. Ifølge den omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 12. september 2008 var der den 26. juni blevet ydet yderligere 10 KUKE-garantier til SSN på i alt 429 578 282.
(197)
Det er kendetegnende for branchen, at skibsværfter typisk ikke har tilstrækkelig arbejdskapital til bygningen af skibe og er afhængige af ekstern finansiering, enten i form af lån (de såkaldte produktionslån) eller forudbetaling fra skibsredere, som produktionen finansieres med. Skibsrederne forudbetaler typisk 80 % af prisen i rater, der erlægges i forbindelse med visse centrale faser i bygningsprocessen, mens de resterende 20 % betales ved levering. Skibsredernes deltagelse i finansieringen af byggeprocessen er derfor af afgørende betydning. Formålet med KUKE's forudbetalingsgarantier til SSN var at sikre skibsredernes forudbetaling mod risikoen for værftets manglende levering af skibet.
(198)
Ifølge oplysningerne fra Polen blev KUKE-garantierne ydet SSN på følgende måde: Først blev der undertegnet en kontrakt med skibsrederen, og denne kontrakt var typisk betinget af, at værftet inden for en given periode dokumenterede, at KUKE ville garantere produktionsfinansieringen. KUKE affattede en beslutning, hvoraf det fremgik, at KUKE ville sikre finansieringen af hele skibet ved at garantere forudbetalingerne. I efterfølgende individuelle aftaler aktiverede KUKE garantien for hver enkelt forudbetaling (typisk fire). KUKE's overordnede risiko for værftets eventuelle manglende levering er almindeligvis 80 % af hele købsprisen, hvilket svarer til det samlede beløb, som skibsrederen betaler i forskud inden levering. Denne overordnede risiko er kendt, når KUKE udfærdiger beslutningen, hvori den sikrer skibsrederens forudbetalinger. Garantien udløber ved skibets levering.
(199)
KUKE's aktiviteter som et polsk eksportkreditagentur varierer (19), og der kan grundlæggende skelnes mellem den kommercielle del af virksomheden og den del af virksomheden, der drives på vegne af og baseret på en garanti fra finansministeriet. Sidstnævnte del af virksomheden udøves gennem en særskilt bankkonto, »Interes Narodowy«. Garantierne til SSN henhører under de aktiviteter, der er garanteret af finansministeriet.
(200)
Ifølge Polens oplysninger blev KUKE's forudbetalingsgarantier indrømmet SSN mod en garantipræmie, der varierede i henhold til den pågældende garantis værdi. Præmien udgjorde 2 % p.a. for garantier, der ikke oversteg 35 mio. PLN, og 1 % p.a. for garantier over 35 mio. PLN. Som sikkerhedsstillelse stillede KUKE krav om overdragelse af ejendomsretten til skibet, det skib, der er ved at blive bygget, eller materialerne hertil.
(201)
Det fremgår af tabel 3-5 og af ovenstående oplysninger, at SSN siden den 1. maj 2004 har været begunstiget af støtteforanstaltninger til en nominel værdi på i alt 3 047 943 120,5 (ca. 896 mio. EUR).
Tabel 3
Statsstøtte til SSN i perioden mellem den 1. maj 2004 og den 30. juni 2007 - oplysninger fra de polske myndigheder
Nr.
Støttebevil-gende myndighed
Støtteform
Retsgrundlag
Beslutningens eller aftalens nummer
Dato for ind-rømmelse
Ikrafttræ-delsesdato
Rentesats
Støtte-periode
Nominelt støttebeløb
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1.
ARP
Kapitalind-sprøjtning
Lov af 15. september 2000, lov om erhvervsvirk-somheder (Dz.U. nr. 94, poz. 1037, med ændringer)
Rep. A nr. 4528/2004
21.12.2004
20.6.2005
Ikke relevant
Engangsstøttebeløb
61 752 652,83
2.
KPS
Lån
Lov af 23. april 1964, borgerlig lov (Dz.U. nr. 16, poz. 93, med ændringer)
Aftale nr. 1.10.2005
13.10.2005
14.10.2005
1M-lån (WIBOR) + 2 %
13.4.2006
20 000 000,00
3.
KPS
Lån
Lov af 23. april 1964, borgerlig lov (Dz.U. nr. 16, poz. 93, med ændringer)
Aftale nr. 1.2.2006
15.2.2006 (bilag: 27.4.2006, 24.8.2006, 26.9.2006, 27.11.2006, 21.12.2006, 31.1.2007)
21.2.2006
27.4.2006
27.9.2006
16.2.2007
21.2.2007
30.3.2007
1.5.2007
31.5.2007
Ingen oplysninger
31.8.2009
68 405 400,00
(18 000 000,00 USD)
4.
KPS
Lån
Lov af 23. april 1964, borgerlig lov (Dz.U. nr. 16, poz. 93, med ændringer)
Aftale af 12.1.2007
12.1.2007
3.4.2007
5.4.2007
16.4.2007
26.4.2007
30.4.2007
16.5.2007
31.5.2007
Ingen oplysninger
31.1.2009
82 902 937,50 (21 375 000,00 USD)
5.
KPS
Lån
Lov af 23. april 1964, borgerlig lov (Dz.U. nr. 16, poz. 93, med ændringer)
Aftale nr. 1.2.2007
9.2.2007 (bilag: 29.3.2007, 4.4.2007)
9.2.2007
1M-lån (WIBOR) +2,25 %
27.4.2007
12 200 000,00
6.
KPS
Lån
Lov af 23. april 1964, borgerlig lov (Dz.U. nr. 16, poz. 93, med ændringer)
Aftale nr. 2.2.2007
12.2.2007
12.2.2007
1M-lån (WIBOR) +2,25 %
12.8.2007
14 300 000,00
I alt:
259 560 990,33
Tabel 4
Yderligere statsstøtte til SSN i perioden mellem den 30. juni 2007 og den 12. september 2008 - oplysninger fra de polske myndigheder
Nr.
Støttebevilgende myndighed
Støtteform
Retsgrundlag
Dato for indrømmelse
Nominelt støttebeløb
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7.
KPS
Kapitalindsprøjtning
Aftale
7.8.2007
9 999 954,69
8.
KPS
Kapitalindsprøjtning
7.8.2007
33 999 919,80
9.
ARP
Kapitalindsprøjtning
Aftale indgået mellem SSN og ARP om statsstøtte i form af kapitalindsprøjtning
19.9.2008
86 000 151,93
10.
ARP
Lån
Lov af 30/08/1996 om kommercialisering og privatisering (Dz. U. 02.171.1397, med ændringer)
5.12.2007
49 000 000,00
11.
ARP
Lån
Aftale OPP/3/08
6.2.2008
41 000 000,00
12.
KPS
Lån
Aftale af 1.11.2007
23.11.2007
9 000 000,00
13.
KPS
Lån
Aftale af 1.3.2008
5.3.2008
20 000 000,00
14.
ARP
Lån
Aftale OPP/5/08
30.9.2009
32 250 000,00
15.
KPS
Lån
12.8.2007
4 709 380,37
16.
ARP
»Gæld for aktier«-aftale
Rep. A. nr. 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008
110 999 077,11
17.
KPS
»Gæld for aktier«-aftale
Rep. A. nr. 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008
20 572 770,24
I alt:
417 531 254,1
Tabel 5
Offentligretlige gældsforpligtelser, der ikke er fuldbyrdet efter den 1. maj 2004
Nr.
Støttebevilgende myndighed
Støtteform
Gældsforpligtelse
Skyldigt beløb
(PLN)
12.
Szczecin kommune
Udsættelse af betaling
Skyldig ejendomsskattegæld vedrørende perioden juli 2003-december 2004
12 402 000,00
3. VURDERING
3.1. KOMMISSIONENS BEFØJELSER
(202)
Bilag IV.3 til tiltrædelsestraktaten indeholder bestemmelse om den såkaldte interimsprocedure. Den udgør den retlige ramme for bedømmelse af støtteordninger og individuelle støtteforanstaltninger, som er indført i en ny medlemsstat forud for tiltrædelsestidspunktet, og som stadig er gældende efter tiltrædelsen.
(203)
Støtteforanstaltninger iværksat forud for tiltrædelsen, og som ikke længere finder anvendelse efter tiltrædelsen, kan ikke undersøges af Kommissionen, hverken under interimsproceduren eller under den procedure, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.
(204)
Foranstaltninger, der ikke blev iværksat før efter tiltrædelsen, vil imidlertid blive bedømt af Kommissionen som anmeldt støtte eller som ulovlig støtte i henhold til den procedure, der er fastlagt i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.
(205)
For at fastslå datoen for iværksættelsen af en nærmere bestemt foranstaltning er det relevante kriterium det juridisk bindende dokument, hvormed de kompetente nationale myndigheder tilkender støtte (20). Spørgsmålet om, hvorvidt en forvaltningsakt er juridisk bindende, henhører under national lovgivning. Imidlertid skal Kommissionen navnlig i grænsetilfælde have adgang til at vurdere disse forvaltningsakter og på grundlag af deres form og indhold vurdere, hvorvidt de kunne have givet modtagerne anledning til berettigede forventninger, som kan håndhæves ved en polsk domstol. Denne mulighed for at vurdere de nationale forvaltningsakter er absolut nødvendig for Kommissionens udøvelse af sin eksklusive kompetence til at godkende fravigelser fra det generelle forbud mod statsstøtte med hensyn til foranstaltninger iværksat i Polen efter den 1. maj 2004.
(206)
En foranstaltning er gældende efter tiltrædelsen, hvis den blev iværksat før tiltrædelsestidspunktet, men stadig efter tiltrædelsen kan give anledning til tildeling af yderligere støtte eller forøgelse af en allerede tildelt støtte, dvs. hvis statens nøjagtige økonomiske risiko ikke er kendt på den dato, hvor foranstaltningen blev iværksat, og stadig ikke er kendt på tiltrædelsesdatoen.
(207)
I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure konkluderede Kommissionen på grundlag af Polens oplysninger, at en række foranstaltninger, der var anmeldt til Kommissionen, faktisk udgjorde ny støtte, der skulle bevilges efter den 1. maj 2004, som var datoen for Polens tiltrædelse af EU. Kommissionen vurderede specifikt, at en kapitalindsprøjtning, to resultatgarantier og en afskrivning og udsættelse af ejendomsskattegæld udgjorde ny støtte.
(208)
For det første oplyste Polen til Kommissionen, at de to anfægtede resultatgarantier (foranstaltning 62 og 63 i del B i bilaget til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure) i sidste ende slet ikke var blevet indrømmet. De er derfor ikke omfattet af denne beslutning.
(209)
For det andet bekræftede Polen, at ejendomsskattegælden til Szczecin kommune, der vedrørte perioden mellem juli 2003 og december 2004 (foranstaltning 64-68 i del B i bilaget til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure), indtil videre ikke var blevet inddrevet eller afskrevet. Dette betød, at denne gæld blev videreført og ikke inddrevet i god tid inden tiltrædelsesdatoen. Det er fast retspraksis (21), at en vedvarende undladelse af at inddrive offentlig gæld kan udgøre statsstøtte, hvilket vil blive beskrevet yderligere i det nedenstående. Denne form for manglende inddrivelse henhører tydeligvis under Kommissionens beføjelser i medfør af EF-traktatens artikel 88, idet den vedrører perioden efter tiltrædelsen. Disse foranstaltninger er derfor omfattet af denne beslutning.
(210)
For så vidt angår kapitalindsprøjtningen fra ARP (foranstaltning 61 i del B i bilaget til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure) forholder det sig for det tredje således, at bemærkningerne fra Polen og tredjemand vedrørende beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure ikke har overbevist Kommissionen om, at denne foranstaltning ikke udgør ny støtte. Denne foranstaltning er derfor omfattet af denne beslutning.
(211)
I det nedenstående redegør Kommissionen for årsagerne til, at den ikke kan godtage de argumenter, som Polen og de relevante parter har fremsat.
(212)
Med hensyn til Polens argument om, at kapitalindsprøjtningen bør ses i lyset af den polske regerings omfattende redningsprogram for Polens skibsbygningsindustri, vurderer Kommissionen, at et generelt, statsligt program af denne art ikke kan foranledige, at SSN berettiget kan stille krav til en af sine aktionærer, ARP, om at den skal gennemføre hele kapitalindsprøjtningen. Faktisk var ARP af budgetmæssige årsager oprindelig ude af stand til at gennemføre kapitalindsprøjtningen fuldt ud som fastlagt i 2003-omstruktureringsplanen.
(213)
For så vidt angår Polens argument om, at Kommissionen anvender fællesskabsretlige kriterier på begivenheder og på den nationale lovgivning forud for tiltrædelsen, er Kommissionens beføjelser til at gribe ind over for foranstaltninger bevilget forud for tiltrædelsen fastlagt i tiltrædelsesakten, der er bindende for Fællesskabet og Polen. Kommissionen har fortolket begrebet »iværksat forud for tiltrædelsen« analogt med begrebet »tilkendt støtte« (22).
(214)
Polen hævder, at det eneste krav i den nationale lovgivning var, at formanden for konkurrence- og forbrugerstyrelsen godkendte omstruktureringsplanen og støtteforanstaltningerne heri. Kommissionen vurderer ikke, at denne godkendelse i sig selv kan betegnes som »at iværksætte foranstaltningen forud for tiltrædelsen«. Den nationale konkurrencestyrelse kontrollerede, at støtten var forenelig med den nationale lovgivning om statsstøtte, men i lighed med når Kommissionen vurderer statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 88, gav dens godkendelse ikke anledning til berettigede forventninger i henhold til national lovgivning om, at støtten faktisk ville blive bevilget.
(215)
Polen anser det ligeledes for at være en ubestridt kendsgerning, at den kapitalindsprøjtning, der fremgår af 2003-omstruktureringsplanen, var aftalt mellem SSN og ARP. Som anført af Kommissionen i dens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure betragtes støtten som værende iværksat, hvis den kompetente myndighed vedtager en national retsakt, som kan give anledning til berettigede forventninger, der kan tvangsfuldbyrdes ved en national domstol, om at støtten vil blive bevilget. For at kunne udøve sine beføjelser i henhold til tiltrædelsesakten og EF-traktaten skal Kommissionen naturligvis kunne kontrollere, om dette er tilfældet. Hverken Polen eller de relevante tredjeparter har fremlagt dokumentation for, at SSN ville kunne påberåbe sig berettigede forventninger ved den nationale domstol med den begrundelse, at en kapitalindsprøjtning på i alt 241 mio. PLN var omfattet af den 2003-omstruktureringsplan, der var aftalt med ARP. Faktisk var det nødvendigt, at der på den ekstraordinære generalforsamling blev vedtaget to beslutninger, for at denne kapitalindsprøjtning kunne gennemføres: beslutningen af 29. april 2004 (180 mio. PLN) (23) og af 24. december 2004 (61 mio. PLN).
3.2. STATSSTØTTE I DEN I EF-TRAKTATENS ARTIKEL 87, STK. 1, ANFØRTE BETYDNING
3.2.1. BEVILGET STATSSTØTTE
(216)
I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, bestemmes det, at støtte, som ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(217)
Kommissionen finder, at alle de foranstaltninger, der er beskrevet i ovenstående afsnit 2.7, blev bevilget af staten eller ved hjælp af statens midler, og at de var selektive, idet de blev bevilget til en konkret virksomhed.
(218)
SSN er et af Europas største skibsværfter. I de senere år har containerskibe udgjort over 60 % af værftets ordrebeholdning. SSN udøver derfor sin virksomhed i skarp konkurrence med skibsværfter i Tyskland og Danmark. Den vedvarende støtte til SSN, som gjorde det muligt at indgå kontrakter uden fuldt ud at bedømme eller modregne de medfølgende risici, havde en negativ indflydelse på andre europæiske værfter med kapacitet til at producere containerskibe.
(219)
Kommissionen bemærker, at SSN ligeledes udøver virksomhed inden for andre fragtskibssegmenter, idet SSN tilbyder produkter såsom multi-purpose-skibe, kemikalietankskibe og Ro-Ro-skibe (herunder Ro-Pax og Con-Ro) og konkurrerer inden for disse segmenter med andre europæiske skibsværfter. Eksempelvis udgjorde produkt- og kemikalietankskibe ca. 8 % af de europæiske skibsværfters ordrebeholdning ved udgangen af 2006. Navnlig tyske og rumænske skibsværfter er aktive i disse segmenter.
(220)
På grundlag heraf konkluderer Kommissionen, at den statsstøtte, der blev ydet til SSN, påvirkede samhandelen mellem medlemsstaterne
(221)
Afslutningsvis skal Kommissionen fastslå, hvorvidt den støtte, der blev ydet til SSN, medførte en uberettiget fordel og derved fordrejede eller truede med at fordreje konkurrencevilkårene. Kommissionen bemærker, at de polske myndigheder anfægtede benævnelsen af lån fra KPS og garantier fra KUKE som statsstøtte, idet de hævdede, at foranstaltningerne var i overensstemmelse med markedsinvestortesten. Polen anfægtede ikke benævnelsen af de øvrige foranstaltninger, der er omfattet af denne beslutning, som statsstøtte.
(222)
I det nedenstående redegør Kommissionen for årsagen til, at den konsekvente undladelse af at inddrive offentligretlig gæld ikke opfylder kriterierne for det private kreditorprincip. Kommissionen vil herefter foretage en grundig bedømmelse af de af Polen anfægtede foranstaltninger. Kommissionen vil endelig foretage en vurdering af de omstændigheder, der lå til grund for indrømmelsen af de foranstaltninger, der er omfattet af denne beslutning, og deres indvirkning på konkurrencen.
a) Manglende inddrivelse af offentligretlig gæld
(223)
Det er fast retspraksis (24), at en konsekvent undladelse af at inddrive offentligretlig gæld kan udgøre statsstøtte, hvilket vil blive beskrevet yderligere i det nedenstående. Denne form for manglende inddrivelse henhører tydeligvis under Kommissionens beføjelser i medfør af EF-traktatens artikel 88, idet den vedrører perioden efter tiltrædelsen. Det er Kommissionens opfattelse, at ingen privat kreditor ville acceptere en sådan langvarig udsættelse af betalingen af sit tilgodehavende. Polen har endvidere ikke fremlagt dokumentation for, at den relevante skattemyndighed har taget nogen form for skridt med henblik på at inddrive sit offentligretlige tilgodehavende hos SSN, navnlig i form af tvangsfuldbyrdelse eller konkursbegæring. Denne manglende inddrivelse er endelig i strid med de polske myndigheders påstand om, at SSN har betalt sin offentlige gæld regelmæssigt siden den 1. maj 2004, og at SSN ikke har været begunstiget af udsættelser og afdragsordninger i forbindelse med disse gældsforpligtelser.
b) Polens anfægtelse med hensyn til foranstaltninger, som af Polen påstås at opfylde markedsinvestortesten
(224)
For så vidt angår bistanden fra KPS i form af arbejdskapitallån, kan Kommissionen ikke godtage Polens argument om, at disse lån ikke omfattede statsstøtte. Kommissionen bemærker, at den rentesats, som KPS opkrævede, mere eller mindre lå på niveau med referencerenten. Den bemærker ligeledes, at SSN havde befundet sig i en meget usikker økonomisk situation i adskillige år. SSN kunne ikke finde anden ekstern finansiering af sin produktion med statsstøtte, hverken i form af KPS-deltagelse eller garantier. SSN's arbejdskapital var finansieret af forudbetalinger, der fuldt ud blev dækket af KUKE-garantier, eller af lån ydet af KPS. Det kan derfor ikke anses for at være sandsynligt, at den rentesats, som KPS opkrævede, fuldt ud afspejlede den risiko, som KPS bar. Det er korrekt, at KPS krævede sikkerhed, men værdien af denne sikkerhed er tvivlsom. Der erindres om, at KUKE krævede en tilsvarende sikkerhed, og i lyset af forholdet mellem passiver og aktiver i SSN er det usandsynligt, at KPS' krav om værftets aktiver som sikkerhed ville få førsteprioritet. Under alle omstændigheder har Polen ikke tilvejebragt detaljerede oplysninger, der gør det muligt for Kommissionen at vurdere den krævede sikkerheds reelle værdi.
(225)
Kommissionen kan desuden ikke se forskellen mellem de lån, der er ydet af KPS, og de lån, der er ydet af ARP, KPS' ejer. Det er vanskeligt at tilslutte sig de polske myndigheders argument om, at de lån, der ydes af ARP udgør statsstøtte, mens de lån, der ydes af ARP's datterselskab, KPS, er forenelige med markedsinvestorprincippet.
(226)
Kommissionen kan ikke godtage Polens argument om, at lån ydet af KPS i konsortium med Bank Handlowy S.A. og Bank Pekao S.A. (foranstaltning 3 og 4 i tabel 3, betragtning 201) blev ydet på markedsvilkår, og at KPS' bidrag ikke omfattede statsstøtte, da KPS og bankerne deltog i konsortiet og tilvejebragte finansiering »på analoge vilkår«.
(227)
Kommissionen bemærker, at SSN var en virksomhed i vanskeligheder, da konsortiet ydede lånene. Uden statsstøtte kunne værftet ikke opnå finansiering på markedet i form af hverken en garanti eller deltagelse i finansieringen, som det var tilfældet med de pågældende foranstaltninger. Da der ikke blev tilvejebragt anden ekstern finansiering end fra det konsortium, hvori KPS deltog, var bankerne tilsyneladende kun villige til at yde værftet finansiering som følge af KPS' deltagelse i transaktionen.
(228)
Kommissionen bemærker ydermere, at den rentesats, som KPS opkrævede i forbindelse med lånene til SSN, svarede til Polens referencesats på det tidspunkt, hvor lånene blev ydet. I henhold til Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (25) er den af Kommissionen fastsatte referencesats en minimumssats, der kan forhøjes i tilfælde af særlige risici (f.eks. en virksomhed i vanskeligheder eller tilfælde, hvor den sikkerhed, bankerne normalt kræver, ikke er stillet). I dette tilfælde blev rentesatsen ikke forhøjet for at tage højde for SSN's usikre situation.
(229)
Afslutningsvis bemærker Kommissionen, at KPS blev stiftet som en statsstyret fond med et mål af offentlig interesse, og at KPS' finansiering blev tilvejebragt eller garanteret 100 % af staten gennem ARP. Ifølge dokumentet »Strategi for skibsbygningssektoren (skibsværfter med produktion af havkonstruktioner) i Polen 2006-2010« blev KPS »stiftet med henblik på at tilrettelægge finansieringen af skibsværftsproduktionen, indtil skibsværfterne overtages af private investorer«. I strategien, hvis mål ikke udelukkende er af økonomisk art, men ligeledes af social og makroøkonomisk karakter (26), tildeles KPS samt ARP, finansministeriet og andre relevante offentlige organer en lang række beføjelser. KPS' økonomiske bånd i forhold til ARP og finansministeriet er tydelige, og KPS fungerer snarere som et instrument til overførsel af aktiver, der i statsbudgettet er øremærket skibsværfter i Polen, herunder SSN.
(230)
I lyset af disse faktorer konkluderer Kommissionen, at KPS ikke handlede som en privat investor, da man ydede arbejdskapitallån til SSN.
(231)
I sine bemærkninger til vedtagelsen af beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure gjorde Polen gældende, at de forudbetalingsgarantier, som KUKE havde indrømmet SSN, ikke udgjorde statsstøtte. Kommissionen kan ikke tage denne påstand til følge.
(232)
For det første erindrer Kommissionen om, at KUKE-forudbetalingsgarantierne indrømmes på grundlag af en garanti fra finansministeriet og styres fra en særskilt bankkonto under betegnelsen »Interes Narodowy«. Hvis indeståendet på denne konto ikke er tilstrækkeligt, kan KUKE enten optage lån hos finansministeriet eller indrømmes lånegarantier fra finansministeriet.
(233)
For det andet erindrer Kommissionen om sin beslutning af 18. juli 2007 i sag N 105/07 (27), hvori Kommissionen anerkendte, at den ordning, inden for rammerne af hvilken KUKE gennemfører sit af finansministeriets garanterede eksportforsikringsprogram, ikke udgør statsstøtte. Denne ordning omfatter for øjeblikket den type produktgarantier, som SSN har modtaget i en årrække. Kommissionen bemærker, at ordningen udtrykkeligt udelukker (28) virksomheder i økonomiske vanskeligheder i den betydning, som er anført i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Ordningens centrale aspekt består i, at garantipræmierne fastsættes på grundlag af en risikovurdering. Eksempelvis udgør garantipræmien for en virksomhed i den højeste risikogruppe […] % p.a. for garantier med en løbetid på under to år og […] % p.a. for garantier med en løbetid på mere end to år. Grundpræmien udgør […] % p.a. Til sammenligning ydede KUKE garantierne til SSN til en præmie på 2 % p.a., hvis garantien ikke oversteg 35 mio. PLN, og 1 %, p.a., hvis garantien oversteg dette beløb.
(234)
Det fremgår tydeligt, at SSN ikke er berettiget til garantier, der er omfattet af ovenstående ordning, som er godkendt af Kommissionen, idet den ikke indebærer støtte. De garantier, der blev indrømmet SSN, omfatter således støtte.
(235)
Det er desuden indlysende, at den præmie, som SSN blev opkrævet, ligger et godt stykke under den grundpræmie, som gælder for garantier, der indrømmes sunde virksomheder, og adskillige gange under den præmie, der opkræves hos højrisikovirksomheder, som stadig er berettigede inden for rammerne af den ovennævnte ordning. Kommissionen konkluderer, at den af SSN betalte præmie ikke svarer til markedspræmien, og at disse garantier derfor udgør statsstøtte.
(236)
For det tredje må låntageren i henhold til Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (29) ikke være en kriseramt virksomhed, hvis man i forbindelse med en individuel statsgaranti skal udelukke statsstøtte. Dette er tydeligvis ikke tilfældet i denne sag. Ifølge samme meddelelse kan garantiens støtteelement vise sig at være lige så højt som det beløb, der dækkes af garantien, hvis låntageren er en kriseramt virksomhed.
(237)
Afslutningsvis bemærker Kommissionen, at SSN har været 100 % afhængig af garantier fra KUKE og finansministeriet og ikke har formået at opnå garantier på markedet. Dette underbygger Kommissionens konklusion om, at forudbetalingsgarantierne fra KUKE udgør statsstøtte.
(238)
På baggrund af det ovenstående konkluderer Kommissionen, at KUKE ikke handlede som en privat aktør, da man indrømmede garantier til SSN.
c) Forvridning af konkurrencen forårsaget af statsstøtte til SSN
(239)
Kommissionen finder, at SSN som følge af virksomhedens fuldstændige afhængighed af statsstøtte anvendte en praksis, der er i strid med konkurrencereglerne, såsom prisfastsættelse under produktionsomkostningerne, og ikke led de følger, som en sådan praksis normalt indebærer, nemlig at virksomheden forlader markedet.
(240)
Endvidere bemærker Kommissionen, at SSN's største, vedvarende problem, var, at virksomheden indgik kontrakter, der viste sig at være tabsgivende som følge af den fortsatte styrkelse af zloty'en over for dollaren, der er den fremherskende valuta i skibsbygningsindustrien, og de stigende priser på verdensmarkedet for stålplader. Disse eksterne faktorer blev helt tilbage i 2002-omstruktureringsplanen og igen i den nye omstruktureringsplan af 2006 samt endelig i forbindelse med privatiseringsforsøget i 2008 beskrevet som værende væsentlige trusler.
(241)
Selv om værftsledelsen var bekendt med disse trusler, fortsatte værftet med at indgå kontrakter uden at iværksætte foranstaltninger til afhjælpning af disse risici, eller iværksatte kun foranstaltninger med begrænsede virkninger. Denne forretningspraksis fortsatte i den periode, 2004-2008, hvor skibsbygningsindustrien oplevede en opgangsperiode uden fortilfælde, og hvor skibsbygningspriserne steg til et hidtil uset niveau. Som følge af denne praksis formåede værftet at opretholde driften og beskæftigelsen, men dette skete på bekostning af enorme tab på værftets løbende skibsbygningsproduktion. Ifølge den due diligence, som Amber gennemførte i første halvår 2008, og i henhold til Polens oplysninger er den aktuelle ordrebeholdning med leveringsdatoer i 2008 og 2009 ligeledes tynget af væsentlige tab, der skyldes tabsgivende kontrakter, som er indgået, uden at der er iværksat afhjælpende foranstaltninger, eller der er iværksat foranstaltninger, der tydeligvis er utilstrækkelige.
(242)
På baggrund heraf konkluderer Kommissionen, at alle de foranstaltninger, der blev indrømmet SSN, forvred eller truede med at forvride konkurrencen på markedet for skibsbygning.
(243)
Kommissionen mener således, at alle de foranstaltninger, der blev indrømmet SSN, er statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning.
3.2.2 POLENS OG DE RELEVANTE TREDJEPARTERS MULIGHED FOR AT FREMSÆTTE BEMÆRKNINGER
(244)
Med sin beslutning af 1. juni 2005 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende en række foranstaltninger, der skulle indrømmes i medfør af forskellige retsgrundlag af både den lokale myndighed og den statsejede virksomhed ARP, og som omfattede gældsomlægning, en kapitalindsprøjtning og resultatgarantier.
(245)
Kommissionen anførte ligeledes, at Polens argument om, at forudbetalinger fra skibsredere skulle anses for at udgøre et egetbidrag, ikke kunne godtages. I denne forbindelse udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt KUKE's forudbetalingsgarantier ikke udgjorde statsstøtte, og meddelte, at den ville undersøge arten af disse garantier
(246)
De polske myndigheder fremsatte deres bemærkninger, og selv om de bestred Kommissionens beføjelser til at bedømme foreneligheden af nogle af de pågældende foranstaltninger, anfægtede de ikke Kommissionens konklusion om, at disse foranstaltninger, i det omfang de var indrømmet efter Polens tiltrædelse af EU, ville udgøre ny støtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Undtagelsen var arten af de garantier, som KUKE stillede, og som angiveligt ikke omfattede statsstøtte. På et senere tidspunkt hævdede Polen ligeledes, at lån fra KPS ikke udgjorde statsstøtte. Kommissionen har behandlet disse Polens argumenter i det ovenstående.
(247)
I løbet af Kommissionens undersøgelse er den polske stats strategi som SSN's hovedaktionær ændret betydeligt flere gange, som det fremgår af ovenstående beskrivelse af hændelsesforløbet. Strategien, der indebar konsolidering af skibsbygningssektoren, blev erstattet af en strategi, der indebar delvis privatisering af værftet, og denne strategi blev senere erstattet af en strategi, der omfattede fuld privatisering. Den sidstnævnte strategi er for øjeblikket i fare som følge af den åbenlyse mangel på markedsinteresse i at købe værftet.
(248)
Som beskrevet ovenfor har Kommissionen været i regelmæssig kontakt med de polske myndigheder, da disse ejer SSN, og med selve SSN. Kommissionen har regelmæssigt gjort både Polen og værftet opmærksom på, at alle de foranstaltninger, der var indrømmet værftet, og som var i form af statslige midler, højst sandsynligt udgør statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning, i lyset af værftets usikre økonomiske situation og den faktiske mangel på ekstern finansiering, der ikke omfattede statsstøtte. Kommissionen har ligeledes advaret om, at denne statsstøtte, der er blevet bevilget, er i strid med artikel 88, stk. 3, og tilsyneladende ikke under nogen omstændigheder er forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen har desuden gentagne gange påpeget, at KUKE-garantierne til SSN udgør statsstøtte.
(249)
I forbindelse med sin undersøgelse har Kommissionen afslutningsvis indsamlet oplysninger om KPS' aktiviteter og om arten af de arbejdskapitallån, som KPS ydede værftet. Kommissionen oplyste Polen om, at disse lån højst sandsynligt udgjorde statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning
3.3. STØTTENS FORENELIGHED: UNDTAGELSE I MEDFØR AF EF-TRAKTATENS ARTIKEL 87, STK. 3
(250)
Hovedformålet med foranstaltningerne er at støtte en kriseramt virksomhed og holde den flydende. I disse tilfælde kan undtagelsen i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), hvorefter statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner er forenelig, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, finde anvendelse, hvis de gældende betingelser er opfyldt.
(251)
Rednings- og omstruktureringsstøtte til nødlidende virksomheder reguleres for nuværende i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (30) (herefter »rammebestemmelserne«), der har erstattet de forrige bestemmelser, som blev vedtaget i 1999 (31) (herefter »1999-rammebestemmelserne«).
(252)
I rammebestemmelsernes midlertidige bestemmelser fastslås det, at anmeldelser, der indgår før den 10. oktober 2004, vil blive vurderet på grundlag af de på anmeldelsestidspunktet gældende kriterier (punkt 103). I den foreliggende sag blev nogle af foranstaltningerne anmeldt til Kommissionen inden for rammerne af »interimsproceduren« i bilag IV.3 til tiltrædelsestraktaten den 29. april 2004, mens 1999-rammebestemmelserne var gældende. I rammebestemmelserne fastslås det imidlertid, at bestemmelserne finder anvendelse på bedømmelsen af rednings- eller omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens forudgående godkendelse (ulovlig støtte), hvis al støtten eller en del heraf er ydet efter den 1. oktober 2004 (punkt 104, første afsnit). Kommissionen skønner, at næsten alle de foranstaltninger, der er beskrevet i tabel 3 og tabel 4, blev ydet ulovligt efter denne dato, og at 2004-rammebestemmelserne derfor finder anvendelse.
(253)
Rammebestemmelserne finder anvendelse på virksomheder i alle sektorer, og undtagelserne hertil står opført i punkt 18 i rammebestemmelserne. I punkt 12 i rammebestemmelserne for statsstøtte til skibsbygning (32), der udgør retsgrundlaget for bedømmelsen af statsstøtte til denne sektor, er rammebestemmelserne for rednings- og omstruktureringsstøtte beskrevet som værende det gældende retsgrundlag for bedømmelsen af rednings- og omstruktureringsstøtte.
(254)
Rammebestemmelserne indebærer mulighed for at yde redningsstøtte som overgangsstøtte til kriseramte virksomheder i den periode, der er nødvendig for at udarbejde en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller for at håndtere en likviditetskrise, der kan afhjælpes inden for den periode, der er omfattet af redningsstøtten.
(255)
Kommissionen bemærker, at statsstøtten til SSN ikke opfylder kravet om, at den skal være i form af overgangsstøtte, da alle støtteforanstaltningerne vedrørte perioder, der var et godt stykke længere end de foreskrevne seks måneder, eller kravet om, at den skal være reversibel, da støtten omfattede irreversible foranstaltninger såsom kapitalindsprøjtninger, der kan sammenlignes med støtte.
(256)
Kommissionen konkluderer derfor, at de foranstaltninger, som denne beslutning omhandler, ikke er forenelige med fællesmarkedet som redningsstøtte.
(257)
I henhold til definitionen i punkt 17 i rammebestemmelserne bygger omstruktureringsstøtte på en realistisk, sammenhængende og omfattende plan for genetablering af virksomhedens langsigtede rentabilitet inden for en rimelig tidshorisont. Omstrukturering omfatter normalt følgende elementer: en omstrukturering af alle aspekter af virksomhedens drift og en reorganisering og rationalisering af virksomhedens aktiviteter, herunder fjernelse af tabsgivende aktiviteter og finansiel omstrukturering. Omstruktureringsaktiviteter, der indebærer statsstøtte, må imidlertid ikke kun sigte på at dække tidligere tab uden også at tackle årsagerne til tabene, dvs. uden at gennemføre en reel omstrukturering. I rammebestemmelserne bestemmes det, at omstruktureringsstøtten skal begrænses til det absolutte minimum, og en væsentlig del af omstruktureringen skal derfor finansieres med midler, der ikke omfatter statsstøtte. For at minimere støttens negative virkninger og fordrejningen af konkurrencen skal der iværksættes kompensationsforanstaltninger.
(258)
I betragtning af omstruktureringsstøttes meget forvridende karakter er det Kommissionens opfattelse, at den eneste måde, hvorpå støtte til kriseramte virksomheder kan bidrage til udvikling af økonomiske aktiviteter uden at påvirke samhandelen negativt i et omfang, det er i strid med Fællesskabets interesser, er, hvis alle rammebestemmelsernes betingelser opfyldes.
(259)
I det nedenstående vil Kommissionen analysere, hvorvidt disse betingelser er blevet opfyldt.
(260)
Med henblik på at bedømme foreneligheden af de foranstaltninger, der udgør ny støtte, og navnlig muligheden for gennem omstruktureringsprocessen at genoprette virksomhedens rentabilitet, samt for at vurdere, hvorvidt støtten er begrænset til det absolutte minimum, er det nødvendigt, at Kommissionen foretager en samlet vurdering af omstruktureringsplanen og -støtten, herunder »tidligere støtte«, dvs. støtte iværksat før tiltrædelsen og ikke var gældende derefter.
3.3.1. VIRKSOMHEDENS STØTTEBERETTIGELSE
(261)
I rammebestemmelserne anses en virksomhed for at være kriseramt og derfor berettiget til rednings- og omstruktureringsstøtte, når virksomheden ikke med egne finansielle midler eller med de midler, som virksomheden kan opnå fra sine aktionærer eller i form af eksterne lån, er i stand til at standse de tab, som uden de offentlige myndigheders indgriben næsten med sikkerhed vil medføre virksomhedens ophør på kort eller mellemlang sigt. I rammebestemmelserne opremses der ligeledes nogle typiske tegn på, at en virksomhed er kriseramt, som f.eks. voksende underskud eller faldende omsætning.
(262)
I punkt 12 i 1999-rammebestemmelserne fastslås det, at det ikke er tilladt at yde omstruktureringsstøtte til en nyoprettet virksomhed, selv om virksomhedens finansielle stilling fra begyndelsen er vanskelig. Det vil f.eks. være tilfældet, når den nye virksomhed er opstået ved likvidation af en tidligere virksomhed eller ved erhvervelse af dens aktiver. I rammebestemmelserne bestemmes det, at en virksomhed som udgangspunkt vil blive betragtet som en nyoprettet virksomhed i de første tre år efter påbegyndelsen af dens aktiviteter på det relevante forretningsområde.
(263)
De polske myndigheder hævder, at SSN blot er en anden betegnelse for ASS, der eksisterede og samarbejdede med SSPH og SS før deres konkurs.
(264)
Alle omstændighederne peger imidlertid i retning af, at SSN ikke overtog SSPH's eller SS' gæld, og at disse gældsforpligtelser således fortsat påhvilede disse to selskaber og blev behandlet i forbindelse med konkursbehandlingen. Polen har anført, at SSN overtog SSPH's leverandørgæld, der beløb sig til 15 mio. PLN, men har ikke fremsendt yderligere oplysninger herom eller dokumentation herfor.
(265)
SSN påbegyndte således sine aktiviteter som en virksomhed, der var fri af sine forgængeres gældsforpligtelser. De polske myndigheder har ikke fremlagt beviser for, at SSN overtog nogen form for gældsforpligtelser. I betragtning af størrelsen af værftets forretning ville gælden på 15 mio. PLN, der angiveligt blev overtaget, desuden ikke begrunde påstanden om, at der var tale om økonomisk kontinuitet mellem SSPH/SS og SSN. Kommissionen bemærker endvidere, at de igangværende kontrakter blev overtaget i løbet af deres produktionscyklus, hvor gælden blev modsvaret af tilgodehavender og derfor ikke udgjorde en supplerende nedarvet hæftelse. Desuden indgik SSN faktisk nye kontrakter vedrørende disse skibe (33).
(266)
Mens Kommissionen har noteret sig, at ASS var aktiv i skibsbygningsindustrien sammen med SS før SSPH's konkurs (rammeaftale og leasingaftale fra januar 2002), bemærker Kommissionen for det andet, at SSN's ringe størrelse efter juni 2002 sammenlignet med ASS størrelse før juni 2002 underminerer påstanden om, at der var økonomisk kontinuitet mellem disse to virksomheder. Resultatopgørelsen viser, at omsætningen steg fra 88 mio. PLN i 2001 til 425 mio. PLN i 2002 og 1 100 mio. PLN i 2003.
(267)
Kommissionen konkluderer således, at den ikke kan tage de polske myndigheders påstand om, at SSN blot var en videreførelse af ASS, der havde eksisteret lang tid før SSPH's konkurs, til efterretning. På det økonomiske plan er der en klar opdeling mellem de to virksomheders aktiviteter, hvilket hovedsagelig illustreres af det forhold, at der ikke blev overtaget nogen form for gæld. SSN var derfor en nyoprettet virksomhed, der ikke var berettiget til omstruktureringsstøtte.
(268)
I rammebestemmelsernes punkt 12 betragtes en virksomhed som en nyoprettet virksomhed i de første tre år efter påbegyndelsen af dens aktiviteter. Den foreliggende situation er en konkret situation, hvor en nyoprettet virksomhed opstod ved likvidation af en tidligere virksomhed. I medfør af rammebestemmelsernes punkt 12 gør denne situation en virksomhed uberettiget til rednings- og omstruktureringsstøtte. I nærværende sag er det Kommissionens opfattelse, at SSPH's og SS' konkursbegæring i juli 2002 er afgørende i denne forbindelse. Det var denne konkurs, der markerede bruddet mellem den gamle økonomiske enhed og den nye økonomiske enhed, som var beskyttet mod den gamle økonomiske enheds gældsforpligtelser. Kommissionen konkluderer derfor, at SSN ikke var berettiget til rednings- og omstruktureringsstøtte i de tre år, der blev indledt i juli 2002, da SSN påbegyndte sine nye aktiviteter uden at være tynget af tidligere gældsforpligtelser.
(269)
I punkt 12 i rammebestemmelserne anerkendes det, at en virksomhed, der oprindelig måtte være blevet anset for at være nyoprettet, vil blive berettiget til rednings- eller omstruktureringsstøtte ved udløbet af den treårsperiode, der følger efter oprettelsen af virksomheden, forudsat at virksomheden kan betragtes som en kriseramt virksomhed i den i rammebestemmelserne anførte betydning. Kommissionen har iagttaget, at SSN efter treårsperiodens udløb opfyldte de i rammebestemmelserne anførte betingelser for at være støtteberettiget. Det forholdt sig især sådan, at SSN konstant var tabsgivende, og at det kun skyldtes statslig indgriben, at virksomheden adskillige gange blev reddet fra konkurs. Således kunne SSN fra juli 2005 betragtes som en kriseramt virksomhed i betydningen i rammebestemmelsernes punkt 11.
3.3.2. GENOPRETTELSE AF RENTABILITET
(270)
I medfør af rammebestemmelsernes punkt 34 skal støtten tildeles på betingelse af, at der gennemføres en omstruktureringsplan, der skal gøre det muligt for virksomheden at genoprette sin rentabilitet inden for en rimelig tidshorisont. En genoprettelse af rentabilitet betyder, at virksomheden efter omstruktureringen vil kunne dække alle omkostninger og skabe et tilstrækkeligt afkast af egenkapitalen, der gør det muligt at klare sig ved egen hjælp. Omstruktureringen skal strække sig over en så kort periode som muligt.
(271)
Kommissionen bemærkede indledningsvis, at den i løbet af denne undersøgelse har gennemgået to omstruktureringsplaner, den fra 2002 og den fra 2006, der blev udarbejdet af værftets ledelse og godkendt af staten. For så vidt angår begge planer konkluderede Kommissionen, at Polen havde undladt at dokumentere, at planerne var tilstrækkelige til at genoprette værftets rentabilitet på lang sigt. Eftersom 2006-omstruktureringsplanen erstattede 2002-omstruktureringsplanen, vil Kommissionen i det nedenstående redegøre for årsagerne til sin konklusion vedrørende 2006-omstruktureringsplanen.
(272)
Den planlagte strategi, som indebar, at fokus skulle rettes mod nichemarkeder, hvorpå værftet antog, at det havde en konkurrencemæssig fordel, og hvorpå det vurderede, at de generelle konkurrence- og markedsforhold var gunstige, syntes faktisk at være passende for SSN. Det forhold, at næsten 70 % af fartøjerne i værftets ordrebeholdning for de kommende år var containerskibe, vidnede ikke desto mindre ikke om en væsentlig ændring i værftets fokus. Der var ingen andre tegn i form af f.eks. omfattende undersøgelses- og udviklingsprojekter eller markedsføringsaktiviteter, der underbyggede konklusionen om, at værftet ville kunne gennemføre sin strategi på kort sigt. Kommissionen var derfor ikke overbevist om, at denne markedsstrategi var realistisk at følge.
(273)
Omfanget af de planlagte investeringer på i alt 200 mio. PLN, var tydeligvis utilstrækkeligt i betragtning af, at værftets faciliteter var i ringe stand og var faldet væsentligt i værdi. Selv om aktivernes bogførte værdi i 2006 udgjorde 130 mio. PLN, blev den ventede afskrivning i perioden 2006-2009 opgjort til 85 mio. PLN. Dette tydede på, at en stor del af investeringen umiddelbart ville blive modregnet i afskrivninger, og at en reel modernisering ville være begrænset.
(274)
Kommissionens analyse, hvorefter de planlagte investeringers omfang var utilstrækkeligt, blev underbygget af det forhold, at det i 2006-omstruktureringsplanen blev antaget, at SSN's produktivitet i 2011 ville nå EU's gennemsnitlige produktivitet i 2000 (på daværende tidspunkt lå SSN's produktivitet på niveau med EU-gennemsnittet i 1992), og Kommissionen skønnede, at dette var utilstrækkeligt og ville gøre det umuligt for værftet at konkurrere på markedet uden langvarig statsstøtte.
(275)
Kommissionen betvivlede, at de planlagte årlige lønstigninger på ca. 5 % ville være nok til at motivere de ansatte til at blive på værftet, idet den høje fraværsprocent og manglen på kvalificeret arbejdskraft - som følge af, at de kvalificerede medarbejdere havde forladt værftet for at få en højere løn på andre europæiske værfter - var (og stadig er) et af værftets største problemer.
(276)
I planen beregnes det, at forrentningen af den investerede kapital (ROCE) uden hensyntagen til lønstigninger gennemsnitligt vil udgøre 19 % p.a., hvilket angiveligt var det forrentningsniveau, som en privat investor ville forvente. Hvis man imidlertid tager højde for de uundgåelige lønstigninger, ville ROCE i samme periode ligge på ca. 1,45 % p.a., hvilket var et godt stykke under det niveau, som en privat investor ville finde acceptabelt.
(277)
Overordnet set bemærkede Kommissionen, at bortset fra de fysiske investeringer, som værftet identificerede, specificerede, kvantificerede, prioriterede og planlagde, var de planlagte foranstaltninger formuleret vagt og i generelle vendinger, hovedsagelig i form af anbefalinger om opfølgende analyser. Kommissionen var derfor ude af stand til at vurdere virkningerne af disse foranstaltninger og var således ikke overbevist om, at de var rimelige og vidtrækkende nok til at tackle værftets strukturproblemer.
(278)
På grundlag af det ovenstående vurderede Kommissionen, at den planlagte industrielle og organisatoriske omstrukturering ville være utilstrækkelig til at genoprette værftets rentabilitet på lang sigt. Planen var ikke vidtrækkende nok, og resultatmålene for 2011 var ikke tilfredsstillende. Det var tydeligt, at værftet manglede yderligere kapital, der kunne anvendes til at opgradere og forbedre effektiviteten. Kommissionen betvivlede, at værftet kunne tilvejebringe den nødvendige kapital til vidtrækkende omstruktureringer på markedet.
(279)
Den faktiske udvikling i SSN's privatiseringsproces har bestyrket denne tvivl. Som beskrevet ovenfor forsøgte ARP som SSN's hovedaktionær at finde en privat investor, der var villig til at overtage værftet. Ingen af privatiseringsforsøgene (hverken den delvise privatisering i 2006 eller de to forsøg på at sælge en aktiemajoritet i værftet i 2007) lykkedes. Kommissionen bemærker, at privatiseringsforsøgene blev gjort på et tidspunkt, hvor skibsbygningsmarkedet var kendetegnet ved et opsving uden fortilfælde, der således skabte optimale vilkår for et salg af værftet. Privatiseringsprocessens negative udfald kan kun tolkes som manglende tillid fra markedsaktørernes side til værftets mulighed for at genoprette sin rentabilitet på lang sigt. Ambers tilbagetrækning fra privatiseringsprocessen efter en grundig due diligence illustrerer blot dette yderligere (34).
(280)
Kommissionen har noteret sig de polske myndigheders fornyede indsats for at finde en privat investor til SSN, efter at Amber trak sig. Indtil datoen for denne beslutning er der imidlertid ikke sket noget, der kan overbevise Kommissionen om, at de fornyede privatiseringsbestræbelser kan udmønte sig i en positiv konklusion i den nærmeste fremtid og i overensstemmelse med rammebestemmelserne.
(281)
Kommissionen har navnlig foretaget en vurdering af juni 2008-omstruktureringsplanen, der blev udarbejdet af Mostostal, og har samtidig taget hensyn til Mostostals præsentation af planen på mødet den 24. juni 2008. Kommissionen bemærker, at denne omstruktureringsplan på mange måder kun var et udkast, som investoren ville lægge til grund for yderligere analyser. Ikke desto mindre led planen af alvorlige mangler, som fik Kommissionen til at konkludere, at det i planen ikke var dokumenteret, at værftet ville få genoprettet sin rentabilitet inden for en rimelig tidshorisont.
(282)
Kommissionen mener navnlig ikke, at der var dokumenteret en troværdig forretningsstrategi med hensyn til skibsbygningssektoren. Planen indeholdt ingen detaljerede oplysninger ud over den enkle erklæring om, at værftet fortsat ville bygge skibe. Den indeholdt ingen analyser af værftets evne til at bygge Ro-Pax og multi-purpose-skibe (f.eks. konstruktionskapacitet og -kvalifikationer) eller dets evne til at indgå kontrakter om bygningen af sådanne skibe på kort til mellemlang sigt (f.eks. kontakt med kunder eller med andre værfter angående muligheden for at udlicitere arbejde), ingen markedsprognoser for disse segmenter, hvoraf det fremgik, om den ventede efterspørgsel begrundede denne forretningsstrategi, og ingen prognose vedrørende disse segmenters rentabilitet.
(283)
Kommissionen bemærker, at Mostostal anerkendte sin manglende erfaring inden for skibsbygningssektoren, og at virksomhedens reelle hensigt var at finde en strategisk partner, som kunne administrere værftets skibsbygningsaktiviteter. Selv om Kommissionen blev underrettet om, at Mostostal faktisk førte forhandlinger med nogle potentielle samarbejdspartnere, var der ikke etableret et sådant samarbejde, før udarbejdelsen af den omstruktureringsplan, som blev fremsendt til Kommissionen. Det eneste, som fremgik af den hensigtserklæring, der blev undertegnet med Ulstein, var, at parterne ville forhandle om, hvorvidt det var muligt at indlede et samarbejde og i givet fald, hvilken form for samarbejde der var muligt. På grundlag af den reviderede omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 7. juli 2008, og hensigtserklæringen kan det konkluderes, at Ulstein undersøgte muligheden for at udnytte SSN's produktionsfaciliteter - ikke som ejer, men derimod som part i et kontraktforhold. I ingen af disse dokumenter blev det antydet, at Ulstein ville indgå partnerskab med Mostostal med henblik på at omstrukturere og lede SSN's skibsbygningsaktiviteter. Disse forhold giver anledning til alvorlig tvivl om de formodede resultater af omstruktureringen og de økonomiske prognoser, i det mindste for så vidt angår skibsbygning og således i realiteten selve forretningsdiversificeringskonceptet.
(284)
Det investeringsprogram, som var omfattet af planen, og som var udarbejdet af værftets ledelse, dokumenterede ikke, at de foreslåede investeringer var nødvendige for at genoprette værftets rentabilitet. Derimod bemærker Kommissionen, at ca. 60 % af de planlagte investeringer, udelukkende ville blive anvendt til at fastholde den aktuelle værdi af værftets anlægsaktiver. Mere væsentligt er det, at det i den reviderede omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 7. juli 2008, blev bekræftet, at en ekstern konsulent var i færd med at udarbejde en investeringsplan for skibsbygningsaktiviteterne, hvilket viser, at den af Mostostal fremlagte investeringsplan ikke kan anses for at udgøre et troværdigt grundlag for Mostostals økonomiske prognoser eller således for genoprettelsen af rentabiliteten på lang sigt. Kommissionen mener derfor ikke, at det fremgår, at den fremlagte investeringsplan var tilstrækkeligt vidtrækkende til at genoprette rentabiliteten.
(285)
Kommissionen bemærker ligeledes, at nogle af de væsentlige omstruktureringsforanstaltninger (organisatorisk omstrukturering, leverance- og lagerforvaltning, omstrukturering af arbejdsstyrken) blev temmelig generelt beskrevet, og at planen i højere grad fremstod som et udkast, der skulle anvendes som udgangspunkt for yderligere analyser, som investoren skulle foretage. Selv om det anses for at være positivt, at der i planen var kortlagt visse områder, inden for hvilke omstrukturering var nødvendig, gør de generelle vendinger det ikke muligt for Kommissionen at bedømme, hvorvidt omstruktureringsforanstaltningerne var tilstrækkelige til at afhjælpe værftets problemer, og på hvilke forudsætninger og inden for hvilken tidshorisont disse foranstaltninger ville kunne gennemføres.
(286)
For så vidt angår de økonomiske prognoser blev der i planen ikke redegjort detaljeret for, hvordan de forskellige omstruktureringsforanstaltninger, herunder investeringer og forskellige omkostningsreducerende foranstaltninger samt tilhørende produktivitetsforbedringer, ville påvirke de økonomiske prognoser. Der forelå ingen analyser, som omfattede test af disse prognosers følsomhed over for forskellige risikofaktorer, som f.eks. udviklingen på markedet, i priserne, materialeomkostningerne, valutakurserne og lønningerne. I mangel af en grundig beskrivelse af og begrundelse for de forudsætninger, der ligger til grund for de økonomiske prognoser, er det Kommissionens opfattelse, at der ikke foreligger dokumentation for disse prognosers troværdighed og for omstruktureringsplanens robusthed. Dette er navnlig vigtigt i betragtning af, at investoren selv anførte, at det fremgik af de økonomiske prognoser, at investeringen grænsede til at være lønsom.
(287)
Afslutningsvis bemærker Kommissionen, at investoren gjorde en vellykket gennemførelse af omstruktureringsplanen betinget af, at der blev bevilget statsstøtte. Selv med denne supplerende statsstøtte og investorens indgreb ville egenkapitalforrentningen ved omstruktureringsperiodens udgang stadig være forholdsvis lav i lyset af, at alternative investeringsmuligheder såsom statsobligationer ville give et tilsvarende afkast, men ville indebære en lavere risiko, hvilket investoren selv bekræfter.
(288)
Kommissionen vurderer således ikke, at værftets mulighed for at genoprette rentabiliteten på grundlag af juni 2008-omstruktureringsplan, som Mostostal har udarbejdet, er dokumenteret.
(289)
Kommissionen bemærker, at selv om den omstruktureringsplan, der blev fremsendt i september 2008, er bedre dokumenteret end juni 2008-omstruktureringsplanen, er hovedparten af Kommissionens tvivlsspørgsmål om planens robusthed og troværdighed stadig aktuelle.
(290)
Planen omfatter ikke en fuldstændig markedsanalyse vedrørende alle de aktiviteter, som SSN's efterfølgere har planlagt. Der fremlægges kun en begrænset markedsbeskrivelse for de planlagte aktiviteter i SSN Ulstein og SSN Nowa, og denne beskrivelse omfatter ikke oplysninger om den ventede efterspørgsel efter eller rentabiliteten af denne aktivitet. Der fremlægges ikke nogen decideret forretningsplan for SSN Odra, og i omstruktureringsplanen er det kun anført, at det er muligt, at virksomheden kommer til at bygge visse skibstyper, men der anføres ingen tilstrækkelig begrundelse herfor.
(291)
Kommissionen bemærker, at SSN Odra, der skulle videreføre SSN's skibsbygningsaktiviteter, ville være 100 % ejet af Mostostal, som ingen erfaring har inden for skibsbygningssektoren. Ulstein, hvis deltagelse i omstruktureringsprojektet skulle medføre den nødvendige knowhow og erfaring i skibsbygningssektoren, har ikke til hensigt at blive økonomisk involveret i SSN Odra.
(292)
Kommissionen bemærker, at 40 % af SSN Wspólnas kapacitet i medfør af planen enten skal anvendes af en virksomhed, der skal afvikles (SSN Nowa) eller af en virksomhed uden forretningsplan (SSN Odra). Det antages endvidere, at SSN Wspólnas resterende kapacitet (9-17 000 ton stål, dvs. 12-23 % af kapaciteten) skal anvendes i forbindelse med underentrepriser for andre virksomheder, men målmarkedet, efterspørgslen eller det forventede indtjeningsniveau er ikke blevet analyseret.
(293)
Kommissionen mener derfor, at omstruktureringsplanen af 12. september stadig ikke indeholder dokumentation for forretningsplanens troværdighed, navnlig for så vidt angår skibsbygningssektoren.
(294)
Med hensyn til den planlagte omstrukturering af aktiverne bemærker Kommissionen, at planen ikke omfatter nogen form for analyse af værftets investeringsbehov eller en begrundelse for investeringsprogrammet. Kommissionen vurderer, at den planlagte investering på […] mio. PLN for flytningen af nogle produktionsaktiver for at frigøre plads er en udskiftningsinvestering i stedet for en reel modernisering af aktiver.
(295)
Udgifterne til den planlagte modernisering beløber sig derfor kun til 104 mio. PLN, og moderniseringsinvesteringen ville blive foretaget i SSN Mostostal, SSN Ulstein og SSN Wspólna. SSN Odra, der skulle skabe næsten 50 % af omsætningen i alle de virksomheder, der fremover skulle overtage SSN's aktiviteter, ville ikke foretage investeringer og skulle ikke have nogen form for anlægsaktiver. Kommissionen bemærker, at der i den plan, som Mostostal fremsendte i juni 2008, var planlagt investeringer på 264 mio. PLN. Da der ikke fremlægges en begrundelse for denne reduktion af investeringsprogrammet (på 40 % sammenholdt med juni-planen), og da der ikke foreligger en analyse af virksomhedernes investeringsbehov, anser Kommissionen det ikke for at være dokumenteret, at det planlagte investeringsprogram er tilstrækkeligt til at genoprette aktiviteternes rentabilitet på lang sigt.
(296)
Omstruktureringsforanstaltningernes forventede resultater er ikke beskrevet, og planen indeholder ikke en redegørelse for, hvornår gennemførelsen af disse foranstaltninger vil give resultater og få indvirkning på virksomhedernes økonomiske resultater. Planen indeholder heller ikke en beskrivelse af forudsætningerne for de økonomiske prognoser med hensyn til den ventede omsætning og de ventede omkostninger Disse faktorer skaber tvivl om prognosernes troværdighed. Følsomhedsanalysen viser endvidere, at SSN Mostostal og navnlig SSN Odra ville være meget sårbare over for ændringer i markedsforholdene. En nedskrivning af den amerikanske dollar med 10 % ville resultere i et fald i den akkumulerede fortjeneste på 40 % for SSN Mostostal og på 83 % for SSN Odra i perioden 2009-2012 (ganske vist tages der i analysen af SSN Odra ikke højde for risikodækningspolitikken). I planen antages det ydermere, at en stigning på 10 % i stålpriserne ville forårsage fald i den akkumulerede fortjeneste på 40 % for SSN Mostostal og på 50 % for SSN Odra. Kommissionen konkluderer således, at det i planen ikke er påvist, at gennemførelsen af en fornuftig risikodækningspolitik vil medføre, at virksomhedernes følsomhed over for udsving i valutakurserne eller stålpriserne vil komme til at ligge på et acceptabelt niveau.
(297)
For så vidt angår den planlagte resultatgrad, må Kommissionen konkludere, at det ikke er dokumenteret, at de ventede resultater er baseret på realistiske forudsætninger, eftersom planen ikke indeholder oplysninger om grundlaget for den ventede resultatgrad (dvs. driftsomkostninger, fartøjspriser, stålkonstruktionsvirksomhedens rentabilitet osv.). Som oplyst i omstruktureringsplanen er den ventede resultatgrad for SSN Wspólna og SSN Biuro Projektowe endvidere begrænset. Kommissionen vurderer ikke, at en så lav resultatgrad vil være tilstrækkelig til, at disse virksomheder kan konkurrere på markedet uden statsstøtte. Selv om det i planen hævdes, at SSN Wspólna og SSN Biuro Projektowe skulle levere tjenesteydelser til de øvrige virksomheder, hvilket angiveligt begrunder den lave ventede resultatgrad, bemærker Kommissionen, at det var meningen, at de skulle være uafhængige virksomheder, og at deres ringe forventede resultater skaber tvivl om hele projektets rentabilitet på lang sigt.
(298)
Kommissionen konkluderer derfor, at de økonomiske prognosers troværdighed er tvivlsom, og at de forventede resultater er yderst følsomme over for ændringer i markedsforholdene. Kommissionen vurderer følgelig, at der ikke foreligger dokumentation for planens robusthed.
(299)
På grundlag heraf er det ikke Kommissionens opfattelse, at værftets mulighed for at genoprette sin rentabilitet på grundlag af omstruktureringsplanen af 12. september 2008 er blevet dokumenteret. Kommissionen bemærker desuden, at Ulstein har trukket sig fra SSN-privatiseringsprocessen, hvilket betyder at omstruktureringsplanen af 12. september ikke kan gennemføres på de betingelser, der er forudsat i planen. Den ovenstående vurdering viser under alle omstændigheder, at selv om Ulstein deltog i projektet, eller hvis Mostostal agtede at gennemføre omstruktureringsplanen af 12. september alene (som meddelt i Mostostals skrivelse af 22. september 2008), kunne denne plan ikke anses for at være tilstrækkelig.
(300)
De mislykkede privatiseringsforsøg betyder, at værftet er ude af stand til at opnå tilstrækkelig kapital til på markedsvilkår at gennemføre 2006-omstruktureringsplanen endsige at gennemføre den nødvendige og omfattende omstruktureringsstrategi, der ville sikre værftets rentabilitet på lang sigt uden at nødvendiggøre fortsat statsstøtte. Dette er ligeledes ensbetydende med, at SSN ikke kan få adgang til den ledelsesmæssige og markedsrelaterede knowhow, der er nødvendig i forbindelse med selskabets omstrukturering.
(301)
I manglen på en realistisk og vidtrækkende omstruktureringsplan konkluderer Kommissionen, at den støtte, der er ydet til SSN, og som er beskrevet i ovenstående afsnit 2.7, udelukkende udgør driftsstøtte og ikke omstruktureringsstøtte, der er forenelig med fællesmarkedet.
3.3.3. BEGRÆNSNING AF STØTTEN TIL ET MINIMUM
(302)
I medfør af rammebestemmelsernes punkt 43 skal støttebeløbet begrænses til det absolutte minimum af de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at kunne gennemføre omstruktureringen. Støttemodtageren skal selv yde et betydeligt bidrag til finansieringen af omstruktureringen med egne midler eller ved ekstern finansiering på markedsvilkår. Et sådant bidrag er for det første udtryk for, at markederne har tillid til, at virksomheden igen kan blive rentabel, og for det andet en metode til at sikre, at statsstøtten begrænses til et minimum. Når der er tale om store virksomheder som SSN, bør dette bidrag til omstruktureringen udgøre mindst 50 % af omkostningerne.
(303)
For det første fremgår det af den ovenstående beskrivelse af SSN's situation, at værftet knap har været i stand til at tiltrække nogen form for ekstern finansiering til omstruktureringen.
(304)
For så vidt angår egetbidraget ville omstruktureringsomkostningerne i henhold til 2006-omstruktureringsplanen, inklusive driftsomkostninger, udgøre 11 500 mio. PLN, mens det foreslåede egetbidrag ville udgøre 3 600 mio. PLN, dvs. 30 %. Hvis driftsomkostningerne blev fratrukket omkostningerne og finansieringen, ville omstruktureringsomkostningerne beløbe sig til 374,7 mio. PLN, og egetbidraget ville udgøre 190 mio. PLN.
(305)
Kommissionen betvivlede, at forventningen om at opnå 190 mio. PLN på markedsvilkår var realistisk. På daværende tidspunkt var der intet, der tydede på, at SSN kunne tilvejebringe denne kapital på markedet. Det foreslåede bidrag kan derfor ikke anses for at være et faktisk og reelt bidrag som foreskrevet i rammebestemmelserne. KPS' og ARP's forskellige mislykkede forsøg, der til at begynde med omfattede forsøg på at tiltrække mindretalsaktionærer og herefter at sælge 100 % af værftets aktier, har i virkeligheden vist, at markedet ikke er interesseret i at investere i SSN.
(306)
Med hensyn til finansieringen af driften blev det i 2006-omstruktureringsplanen antaget, at produktionen ville blive finansieret gennem erhvervslån og skibsredernes forudbetalinger, der ikke var garanteret af KUKE, og at den samlede værdi heraf gennem hele omstruktureringsperioden 2002-2009 ville udgøre 3 200 mio. PLN mod 4 200 mio. PLN, hvis forudbetalingerne havde været garanteret af KUKE. Heller ikke på dette tidspunkt var der tegn på, at SSN ville være i stand til at opnå finansiering af dette omfang på markedet. Det foreslåede bidrag i form af erhvervslån og garantier kan derfor ikke anses for at være et faktisk og reelt bidrag som foreskrevet i rammebestemmelserne. Kommissionen har således noteret sig, at værftet til dato har været ude af stand til at opnå finansiering af sin drift på markedet uden statsstøtte.
(307)
I 2006-omstruktureringsplanen blev det endvidere gjort gældende, at ekstrabetalinger fra skibsrederne på 628,7 mio. PLN efter genforhandlingen af kontrakterne burde anses for at udgøre et egetbidrag. Faktisk er nogle kontrakter blevet genforhandlet. Kommissionen påpeger, at egetbidraget i henhold til rammebestemmelserne bør være udtryk for, at markederne har tillid til, at virksomheden igen kan blive rentabel. Det forhold, at skibsrederne, når de konfronteres med risikoen for manglende levering af bestilte skibe og i lyset af eksterne faktorer (såsom stigende stålpriser) er villige til at forhøje prisen på de bestilte skibe, viser ikke, at de har tillid til, at værftet igen kan blive rentabelt og i stand til at konkurrere på lang sigt. Skibsrederne har desuden ikke indvilget i at betale yderligere for at dække omstruktureringsomkostningerne, men kun (og kun i et vist omfang) for at dække de produktionsomkostninger, der er forbundet med de bestilte skibe. Kommissionen kan således ikke tilslutte sig, at skibsredernes ekstrabetalinger udgør et egetbidrag af den i rammebestemmelserne anførte betydning.
(308)
Juni 2008-omstruktureringsplanen indeholdt ingen væsentlige forbedringer i denne henseende. Selv om investoren forpligtede sig til at tilføre 149,5 mio. PLN, der delvist skulle anvendes til at finansiere investeringsprogrammet, blev der ligeledes stillet krav om en yderligere kapitaltilførsel fra staten på i alt 588 mio. PLN og et lån på 68 mio. PLN fra ARP. Investoren krævede endvidere yderligere garantier fra KUKE til finansiering af arbejdskapitalen.
(309)
De omstruktureringsomkostninger, der kunne identificeres på grundlag af de begrænsede oplysninger i juni 2008-omstruktureringsplanen, svarede som minimum til det prognosticerede beløb, der var nødvendigt for at dække forventede tab på allerede indgåede skibsbygningskontrakter for perioden 2008-2009 (588 mio. PLN) og for at dække det forventede investeringsbehov for perioden 2008-2012 (264 mio. PLN).
(310)
Størstedelen af disse omkostninger skulle dækkes af statsstøtte. Faktisk omfattede det eneste planlagte egetbidrag fra investoren en kapitaltilførsel på 149,5 mio., hvilket svarede til 17 % af de ovenstående omstruktureringsomkostninger. I overensstemmelse med fast praksis (35) vurderer Kommissionen, at fremtidig likviditet ikke kan anses for at udgøre et egetbidrag i den i rammebestemmelserne anførte betydning, da disse midler ikke udgør et faktisk og reelt bidrag fra virksomheden eller dens aktionærer til dækning af omstruktureringsomkostningerne. Kommissionen skal desuden tage hele omstruktureringsperioden, der blev påbegyndt i 2002, i betragtning. I lyset af den betydelige statsstøtte, som værftet modtog i denne periode, udgør egetbidraget en stadig mindre del af de samlede omstruktureringsomkostninger. Det er derfor indlysende, at egetbidraget ikke engang nåede op i nærheden af grænsen på 50 % af omstruktureringsomkostningerne som foreskrevet i rammebestemmelserne.
(311)
Omstruktureringsplanen af 12. september 2008 indeholder heller ingen forbedringer, for så vidt angår størrelsen af det planlagte egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne.
(312)
Omstruktureringsplanen af 12. september indeholder flere detaljerede oplysninger om de planlagte omstruktureringsomkostninger og finansieringskilder. De planlagte omstruktureringsomkostninger omfatter investeringsomkostninger (104 mio. PLN), udgifterne til flytning af produktionsaktiver til et andet område på værftet (50 mio. PLN), omstrukturering af arbejdsstyrken (53,4 mio. PLN), dækning af fremtidige tab på allerede indgåede kontrakter (840 mio. PLN) samt dækning af værftets akkumulerede gæld til ARP og KPS (197,5 mio. PLN) (36).
(313)
Omstruktureringsomkostningerne beløber sig i alt til 1,354 mia. PLN.
(314)
I planen behandles arbejdskapitalkravene på 227,6 mio. PLN endvidere som en del af omstruktureringsomkostningerne. Kommissionen anser arbejdskapitalkravene for at være en del af en virksomheds almindelige drift og ikke en omstruktureringsomkostning, og finansieringen heraf bør derfor bedømmes særskilt.
(315)
For så vidt angår egetbidraget, indeholder planen følgende kategorier: ekstrabetalinger fra skibsredere efter genforhandling af kontrakter (376 mio. PLN), investorers kapitaltilførsler (242 mio. PLN), fortjeneste fra salg af aktiver (118 mio. PLN) samt finansiering af arbejdskapital (et lån og en handelskredit fra Mostostal på i alt 170 mio. PLN).
(316)
Med hensyn til finansieringen af arbejdskapitalkravene vurderer Kommissionen, at dette udgør et specifikt problem som følge af den lange produktionscyklus og slutprodukternes høje værdi i skibsbygningssektoren. I skibsbygningsindustrien opnås arbejdskapital i vid udstrækning fra eksterne kilder. En del af arbejdskapitalen kommer fra skibsredernes forudbetalinger, typisk mod en garanti, der i Polen ofte stilles af KUKE. Da forudbetalingerne almindeligvis ikke overstiger 80 % af købsprisen, tyer skibsværfterne til overgangslån eller handelskreditter hos deres leverandører. Det er derfor Kommissionens opfattelse, at arbejdskapitalkrav i betragtning af den specifikke situation i skibsbygningssektoren nødvendiggør en strukturel løsning og ikke er en del af engangsomstruktureringsomkostninger. Kommissionen vurderer således, at lån til arbejdskapital i skibsbygningssektoren ikke kan anses for at være et egetbidrag, da disse lån anvendes til finansiering af igangværende aktiviteter og ikke omstruktureringsomkostninger.
(317)
Som det fremgår af det ovenstående, mener Kommissionen ikke, at skibsredernes ekstrabetalinger efter kontraktgenforhandlingen om forhøjelse af købsprisen kan anses for at være et egetbidrag i den i rammebestemmelserne anførte betydning.
(318)
Med hensyn til de planlagte indtægter fra salget af overskydende aktiver til en anslået værdi af 118 mio. PLN mener Kommissionen ikke, at det er dokumenteret, at denne finansieringskilde kan vurderes til at være faktisk og reel.
(319)
For det første er det i henhold til udkastet til en privatiseringsaftale mellem ARP og KPS (SSN's nuværende ejere) og Mostostal hensigten, at Mostostal skal sælge de ovennævnte aktiver til et af ARP og KPS valgt organ for minimum 118 mio. PLN. Denne forudsætning vækker bekymring, da det forekommer at dreje sig om en statsgaranti vedrørende mindsteudbyttet fra salget af disse aktiver til en køber, som staten har valgt. Kommissionen betvivler derfor, at dette potentielle salg ikke omfatter statsstøtte.
(320)
For det andet blev vurderingen af grundværdien baseret på en sammenligning med prisen på fast ejendom i attraktive områder i Szczecin-regionen, som skulle anvendes til opførelse af lejlighedskomplekser og salg af tjenesteydelser og ikke som industriområde. Det fremgår af denne vurdering, at priserne på grunde, der sælges til industrielle formål, kan være så meget som ti gange lavere end de beløb, der antages i vurderingen. Desuden forudsættes det i vurderingen, at alle de eksisterende bygninger og anlæg er nedrevet, og grunden renset og byggemodnet inden salget. I vurderingen anerkendes det, at dette forberedende arbejde vil udgøre en omkostning. Der foreligger ingen skøn over disse omkostninger, og omstruktureringsplanen indeholder ingen oplysninger herom (37).
(321)
For det tredje betvivler Kommissionen, at værdien af disse aktiver afspejler sig korrekt i SSN's balance, og at den følgelig afspejlede sig korrekt i den pris, som Mostostal ville betale for SSN. Kommissionen bemærker, at den samlede værdi af værftets anlægsaktiver i henhold til SSN's balance ved udgangen af 2007 udgjorde […] mio. PLN. Af planen fremgår det imidlertid, at værftet vil sælge sine produktionsaktiver til de nye virksomheder (SSN Ulstein, SSN Mostostal og SSN Wspólna) til deres nominelle værdi for […] mio. PLN og sælge de overskydende aktiver til tredjeparter til en anslået markedsværdi på […] mio. PLN. Dette viser, at enten er den bogførte værdi af aktiverne undervurderet, eller den forventede indtægt fra salget heraf er overvurderet.
(322)
Endelig udgjorde nettoværdien af SSN's aktiver […] mio. PLN ved udgangen af 2007. Siden da har ARP og KPS indgået en »gæld for aktier«-aftale, der beløber sig til 131,5 mio. PLN, og der er planlagt en ny kapitaltilførsel på 434 mio. PLN. På den anden side er det ventede tab på allerede indgåede kontrakter 465 mio. PLN. Alt andet lige fremstår det stort set som om, at Mostostal ved købet af SSN praktisk talt gratis ville kunne overtage aktiver til en nettoværdi på […] mio. PLN. Det var meningen, at alle indtægter fra salget af aktiverne skulle anvendes af skibsværftet (dvs. SSN Nowa) til omstruktureringer (f.eks. til omstrukturering af arbejdsstyrken) og som arbejdskapital for færdigproduktionen af skibe, der indgår i den aktuelle ordrebeholdning. Kommissionen konkluderer således, at det tyder på, at der ydes yderligere statsstøtte til værftet i forbindelse med privatiseringen i form af en overførsel af aktiver til under aktivernes markedsværdi (38). Ved at sænke salgsprisen på aktierne til gengæld for køberens forpligtelse til at gennemføre omstruktureringsforanstaltninger finansierer staten indirekte sådanne foranstaltninger. Kommissionen kan følgelig ikke acceptere, at salget af aktiverne, som skulle købes af investoren til under markedsprisen, anses for at udgøre et egetbidrag (39).
(323)
På baggrund af det ovenstående anser Kommissionen det ikke for at være dokumenteret, at de forventede indtægter fra salget af overskydende aktiver til i alt 118 mio. PLN kan betragtes som værende en faktisk og reel kilde til finansiering af omstruktureringsomkostningerne.
(324)
For så vidt angår de planlagte kapitalindsprøjtninger fra private investorer vurderer Kommissionen ikke, at det er blevet påvist, at disse kapitalindsprøjtninger i deres helhed kan anses for at være faktiske og reelle.
(325)
Af omstruktureringsplanen fremgår det, at Ulsteins samlede økonomiske bidrag vil udgøre 114,9 mio. PLN. I medfør af den foreløbige samarbejdsaftale mellem Mostostal og Ulstein, der blev fremsendt til Kommissionen - uden underskrifter - den 5. september, forpligtede Ulstein sig til at forøge kapitalen i SSN Ulstein med op til 52,5 mio. PLN (og ikke 67,3 mio. PLN som anført i planen), i SSN Wspólna med op til 44,65 mio. PLN (selv om Ulsteins deltagelse står anført til 47,5 mio. PLN i planen) og i SSN Biuro Projektowe med op til 0,85 mio. (0,1 mio. PLN i henhold til planen). Det samlede bidrag, som Ulstein i henhold til aftalen således forpligtede sig til at give, beløber sig til 98 mio. PLN, dvs. 16,9 mio. PLN mindre end det, der er oplyst i omstruktureringsplanen.
(326)
Selv om det i omstruktureringsplanen antages, at investorerne bidrager med deres egen kapital til værftet, anerkendes det for det andet ligeledes, at det er muligt, at Ulstein får behov for at søge finansiering på markedet. Der er ikke blevet fremsendt nogen form for dokumentation for, at Ulstein vil være i stand til at tilvejebringe denne finansiering, som derfor ikke kan anses for at være faktisk og reel. På mødet den 10. september 2008 forklarede repræsentanter for Ulstein ydermere, at Ulstein planlagde at tilvejebringe kapital til i alt 98 mio. PLN (dvs. i overensstemmelse med den ovenfor beskrevne samarbejdsaftale), hvoraf kun 30 mio. PLN ville blive i form af en kapitalindsprøjtning. Restbeløbet ville skulle tilvejebringes på markedet. Ulstein forklarede, at hvis virksomheden ikke var i stand til at opnå denne finansiering på markedet, ville den ikke foretage kapitalindsprøjtningen (40). Intet af dette fremgår af planen, der kun indeholder en erklæring om, at uanset om Ulstein finansierer projektet med egne ressourcer eller med et eksternt lån »vil der hverken ske ændring af principperne for og resultaterne af virksomhedens driftsaktiviteter eller af omfanget af investorernes egetbidrag«.
(327)
På grundlag heraf konkluderer Kommissionen, at den ikke i tilstrækkelig grad er blevet forsikret om, hvilket beløb Ulstein er villig til at investere, samt om Ulsteins vilje til at investere egne ressourcer i tilfælde af, at forsøget på at opnå ekstern finansiering mislykkes. Kommissionen konkluderer derfor, at kun 157,2 mio. PLN ud af den planlagte kapitaludvidelse på 242 mio. PLN kan anses for at være faktisk og reel. Det forhold, at Ulstein trak sig fra privatiseringsprocessen, hvilket virksomheden meddelte i sin skrivelse af 22. september, og oplysningerne om, at Mostostal muligvis ville gennemføre omstruktureringsplanen af 12. september alene, gør den i planen oplyste finansiering endnu mere usikker.
(328)
Afslutningsvis vil det egetbidrag, der er faktisk og reelt og ikke indebærer statsstøtte (157,1 mio. PLN), kun udgøre 12 %, selv om kun de omstruktureringsomkostninger, som investoren vil skulle afholde (1,354 mia.), er taget i betragtning. Kommissionen skal desuden tage hele omstruktureringsperioden, der blev påbegyndt i 2002, i betragtning. I lyset af den betydelige statsstøtte, som værftet modtog i denne periode, udgør egetbidraget en stadig mindre del af de samlede omstruktureringsomkostninger. Det er derfor indlysende, at egetbidraget ikke engang når op i nærheden af grænsen på 50 % af omstruktureringsomkostningerne som foreskrevet i rammebestemmelserne.
(329)
Kommissionen bemærker, at Mostostal i sin skrivelse af 25. september 2008 efter Ulsteins tilbagetrækning fra SSN's privatiserings- og omstruktureringsproces vedlagde en skrivelse fra en førende kasakhisk bank, BTA, der omhandlede denne banks potentielle interesse i SSN-projektet. I dette brev anførte banken, at den ville være villig til at tilvejebringe finansiering på 100 mio. USD til SSN-projektet og anmodede Mostostal om at fremsende omstruktureringsplanen, når denne var blevet godkendt af Europa-Kommissionen. Kommissionen noterer sig, at skrivelsen er dateret den 26. juni 2008 og derfor ikke kan vedrøre omstruktureringsplanen af september 2008, men nærmere må omhandle juni-planen, der ikke længere er gyldig. Kommissionen vurderer ikke, at denne skrivelse kan udgøre dokumentation for faktisk og reel finansiering af september 2008-planen. Selv i det tilfælde, at denne finansiering blev anset for at være faktisk og reel, ville egetbidraget ikke beløbe sig til mere end 17 % af omstruktureringsomkostningerne (41), dvs. væsentligt mindre end som foreskrevet i rammebestemmelserne, også selv om kun de planlagte omstruktureringsomkostninger er medtaget i analysen.
(330)
Som følge heraf bemærker Kommissionen, at værftet i realiteten har opnået så godt som intet egetbidrag i den i rammebestemmelserne anførte betydning, og at egetbidraget under ingen omstændigheder er væsentligt. I den omstruktureringsplan, som Mostostal har fremsendt, garanteres der endvidere ikke et tilstrækkeligt egetbidrag. Da formålet med egetbidraget er at begrænse statsstøtten til et minimum, må Kommissionen konkludere, at kravet om, at støtten skal begrænses til det absolutte minimum, ikke er opfyldt, da der ikke er et sådant egetbidrag. Mostostals omstruktureringsplan er derimod baseret på den forudsætning, at der vil blive indrømmet yderligere statsstøtte, og Mostostal anfører selv, at gennemførelsen af omstruktureringsplanen afhænger af denne ekstra statsstøtte.
(331)
På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at kravet om, at støtten skal begrænses til et minimum og ledsages af et reelt bidrag, der ikke omfatter statsstøtte, ikke er opfyldt.
3.3.4. UNDGÅELSE AF URIMELIG KONKURRENCEFORVRIDNING
(332)
Kommissionen erindrer om sin foreløbige aftale med Polen om lukningen af Wulkan 1-beddingen. I lyset af den videre udvikling efter indgåelsen af denne aftale og i lyset af de ovenstående konklusioner vedrørende de to første betingelser i rammebestemmelserne er det på dette tidspunkt ikke nødvendigt at vurdere, hvorvidt de af Polen foreslåede kompensationsforanstaltninger er tilstrækkelige.
3.3.5. KONKLUSION
(333)
Kommissionen konkluderer, at den anmeldte statsstøtte, der begunstigede SSN, ikke kan erklæres for værende forenelig med fællesmarkedet, og at den skal tilbagebetales.
4. GENNEMFØRELSE
(334)
Støtteelementet i de foranstaltninger, som er indrømmet SSN, og som fremgår af betragtning 187-201 i denne beslutning, skal tilbagebetales. Overordnet set består det støtteelement, der skal tilbagebetales, dvs. den fordel, som støttemodtageren har fået, i forskellen mellem de vilkår, som ville have været gældende for støttemodtageren på markedet, og de vilkår, på hvilke foranstaltningen blev indrømmet.
(335)
De af Kommissionen meddelte reference- og kalkulationsrenter anvendes som erstatning for markedsrenten i forbindelse med beregningen af støtteelementet, navnlig i de tilfælde, hvor støtten udbetales i flere trancher, og i forbindelse med beregningen af det støtteelement, der opnås som følge af rentetilskudsordninger (42). Når det drejer sig om kriseramte virksomheder, såsom SSN, vurderer Kommissionen, at kalkulationsrenten bør øges med mindst 400 basispoint for at afspejle den høje risiko, der er forbundet med transaktionen, og med yderligere 200 basispoint som følge af støttemodtagerens manglende eller ringe sikkerhedsstillelse. Som beskrevet ovenfor er værdien af værftets sikkerhedsstillelse tvivlsom i lyset af forholdet mellem virksomhedens gæld og aktiver. Når det drejer sig om kriseramte virksomheder, der ikke kan opnå finansiering på markedet, kan støtteelementet udgøre op til 100 % af den nominelle værdi af de modtagne midler (43).
(336)
Det er Kommissionens opfattelse, at SSN i den periode, der er omfattet af analysen, og hvor SSN modtog den støtte, som er beskrevet i betragtning 187-201, befandt sig i alvorlige økonomiske vanskeligheder (som beskrevet i betragtning 45-57) og ikke var i stand til at tilvejebringe nogen form for finansiering på markedet. Værftet fortsatte med at være tabsgivende, og i den analyserede periode opnåede det så godt som ingen finansiering på markedet. Under disse omstændigheder og i betragtning af den høje risiko, der er forbundet hermed, ville en privat aktør ikke være villig til at yde værftet finansiering. Kommissionen mener følgelig ikke, at nogen bank ville have indvilliget i at yde lån til værftet, selv mod betaling af en høj rente, og at nogen bank ville have indvilget i at stille en garanti, selv mod betaling af en høj præmie.
(337)
Eftersom SSN ikke ville have opnået et lån eller en garanti på markedet, udgør ethvert lån eller enhver garanti, der er indrømmet værftet i den analyserede periode, automatisk støtte. Garantier, der stadig måtte være gældende, ophæves således omgående, og eventuelle lån indfries omgående.
(338)
For at genoprette den oprindelige situation er det imidlertid ikke tilstrækkeligt at tilbagebetale de lån, der er ydet værftet, da der indtil tilbagebetalingsdatoen har været stillet finansiering til rådighed for værftet, som værftet normalt ikke ville have opnået på markedet. Denne fordel, hvis omfang kun kan beregnes omtrentligt ved anvendelse af rentesatsen for et meget risikobehæftet lån, bør derfor ligeledes ophæves for at genoprette den oprindelige situation. For så vidt angår perioden fra den dato, hvor lånet blev ydet værftet, til den dato, hvor værftet tilbagebetaler det, må Kommissionen således kræve tilbagesøgning af forskellen mellem den rente, som SSN faktisk har betalt, og den rentesats, som teoretisk ville være realistisk for et lån med en meget høj risiko. Med henblik på fastsættelsen af sidstnævnte rentesats bemærker Kommissionen, at det i Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten anføres, at præmien kan sættes op til mere end 400 basispoint over referencesatsen, »hvis ingen privat bank ville have accepteret at yde det omhandlede lån«, hvilket er tilfældet i nærværende sag. I adskillige beslutninger har Kommissionen konkluderet, at en præmie på 600 basispoint over referencesatsen var et passende minimum, der afspejlede en højrisikosituation (44). Kommissionen mener, at dette udgør minimumsniveauet for lånene i nærværende sag.
(339)
Kommissionen vil anvende samme metode med hensyn til garantierne: For så vidt angår perioden fra den dato, hvor garantien blev indrømmet, indtil den dato, hvor den blev ophævet, må Kommissionen kræve tilbagesøgning af den garantistøtteækvivalent, som garantien omfatter.
(340)
Med hensyn til garantierne mener Kommissionen som beskrevet i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (45), at garantistøtteækvivalenten beregnes som enten det rentetilskud, der er opnået som følge af garantien (når garantien vedrører et lån, der er ydet til en rente, der ligger under markedsrentesatsen), eller som risikofaktoren for det garanterede beløb med fradrag af alle støttemodtagerens betalte præmier.
(341)
I forbindelse med garantier for forudbetalinger noterer Kommissionen sig imidlertid, at de forudbetalinger, som KUKE garanterer, udgør et aspekt af en salgsaftale, ikke en låneaftale, og at der ikke opkræves renter på forudbetalinger. Kommissionen mener derfor, at man i forbindelse med beregningen af det støtteelement, som er indrømmet støttemodtageren, bør overveje at foretage en sammenligning mellem den præmie, som værftet har betalt, og den præmie, som normalt ville blive opkrævet på markedet. Det er Kommissionens opfattelse, at de præmier, der opkræves i forbindelse med den ordning, der ikke indebærer statsstøtte, og som omfatter KUKE's eksportforsikringsprogram, der er garanteret af finansministeriet, og som er godkendt ved Kommissionens beslutning af 18. juli 2007, kan anvendes som referencepræmier i forbindelse med den ovenstående beregning. Som tidligere nævnt ville disse præmier skulle forhøjes med mindst 400 basispoint for at afspejle den kendsgerning, at værftet ikke var berettiget til garantier inden for rammerne af ordningen. Indrømmelsen af garantier til værftet indebar således væsentligt højere risici.
(342)
Da værftet ville være ude af stand til at opnå garantier af nogen art på markedet som følge af sin usikre økonomiske situation, ophæves KUKE-garantierne som anført ovenfor omgående for at sætte en stopper for den konkurrenceforvridning, som støtten medfører.
(343)
De offentlige myndigheders vedvarende manglende tvangsfuldbyrdelse af fordringer udgør ligeledes statsstøtte og skal tages i betragtning (46). Dette kan sammenlignes med et revolverende lån, der er ydet på gunstige vilkår, og støtten er således forskellen mellem den rentesats, der ville være blevet opkrævet på markedet (for en virksomhed med en tilsvarende kreditvurdering og i en tilsvarende finansiel og økonomisk situation samt med en tilsvarende sikkerhedsstillelse) og den rentesats, som støttemyndigheden opkræver.
(344)
I betragtning af værftets vedvarende usikre økonomiske situation er det Kommissionens vurdering, at en privat kreditor ville tvangsfuldbyrde sine fordringer omgående, når de forfaldt til betaling. Det forhold, at de polske myndigheder ikke omgående iværksatte tvangsfuldbyrdelsesforanstaltninger, var derfor identisk med indrømmelse af støtte, og en ikke tilbagebetalt fordrings forfaldsdag ville således være den dato, hvor støtten blev ydet. Støtteelementet ville bestå i forskellen mellem den rentesats, der ville være opnået på markedet (for en virksomhed med en tilsvarende kreditvurdering og i en tilsvarende finansiel og økonomisk situation samt med en tilsvarende sikkerhedsstillelse) og den rentesats, som myndighederne opkræver.
(345)
Da enhver privat aktør ville kræve, at værftet omgående skulle tilbagebetale fordringerne, skal ikke blot støtteelementet i form af rentetilskuddet tilbagebetales, men den akkumulerede gæld skal ligeledes tilbagebetales omgående.
(346)
Kommissionen noterer sig, at kapitalindsprøjtninger foretaget af staten eller af statslige organer såsom ARP og KPS i kriseramte virksomheder, hvor der ikke kan ventes afkast på tidspunktet for kapitalindsprøjtningen, anses for at være indskud, der ikke skal tilbagebetales (47). For at bringe den konkurrenceforvridning, som kapitalindsprøjtningen har medført, til ophør skal værftet tilbagebetale hele det beløb, som kapitalindskuddet udgjorde.
(347)
I sin skrivelse af 3. november 2008 forpligtede Polen sig til at gennemføre denne beslutning ved at sælge værftets aktiver til markedsprisen gennem en åben, gennemsigtig, betingelsesløs og ikke-diskriminerende udbudsprocedure (der blev afholdt i overensstemmelse med de specifikke vilkår, der indledningsvis blev fastlagt i Kommissionens skrivelse af 27. oktober 2008) og afvikle SSN. Alle krav om tilbagesøgning af statsstøtte i henhold til denne beslutning skal omgående registreres af Polen i SSN's likvidationsprocedure. I sin skrivelse af 6. november 2008 oplyste Kommissionen Polen om, at under forudsætning af at disse betingelser blev opfyldt, ville salget af aktiverne ikke indebære ny støtte til køberen/køberne af værftets aktiver, og aktiverne kunne overdrages til køberen/køberne uden at være behæftet med gæld, som vedrørte tilbagebetalingen af ulovlig og uforenelig statsstøtte, der tidligere var blevet ydet til værftet, i overensstemmelse med kravet om, at der ikke måtte være økonomisk kontinuitet mellem støttemodtagerne og køberens virksomhed (48). Med henblik på at vurdere, hvorvidt denne beslutning gennemføres korrekt, vil Kommissionen nøje overvåge, hvorvidt de betingelser der blev fastlagt i Kommissionens skrivelse af 27. oktober 2008 og accepteret af de polske myndigheder, bliver opfyldt.
(348)
Disse betingelser, som Polen udtrykkeligt har forpligtet sig til at opfylde, fremgår af det nedenstående.
(349)
(De ubehæftede) aktiver vil blive privatiseret gennem en åben, gennemsigtig, ikke-diskriminerende og betingelsesløs udbudsprocedure. SSN vil med de eventuelt resterende aktiver og passiver blive afviklet.
(350)
Aktiverne skal sælges til markedspris (til den højestbydende). Aktiverne skal sættes til salg særskilt eller i et stort antal små grupper, således at indtægterne ved salget maksimeres. De nævnte grupper af aktiver må ikke bestå af ordnede dele af en virksomhed eller forretning. Hensigten med denne definition af grupperne er imidlertid ikke at hindre potentielle købere i at fremsætte et samlet bud på flere aktiver/grupper af aktiver.
(351)
Udbuddet skal være ikkediskriminerende, hvilket betyder, at man skal sikre, at salget er åbent for alle kategorier af potentielle købere, uden at der diskrimineres med hensyn til formålet med deres investering.
(352)
Der må ikke knyttes betingelser (såsom opretholdelse af beskæftigelse eller videreførelse af aktiviteter eller overtagelse af allerede indgåede kontrakter) til udbuddet. Det eneste kriterium for udvælgelsen blandt buddene skal være en maksimering af indtægterne til gavn for værftets kreditorer.
(353)
Værftets offentlige og private kreditorer, herunder værftets kunder, bør tildeles samme prioritetsrækkefølge og rettigheder til indtægterne fra salget af aktiver, som de ville have i en konkursbehandling.
(354)
Der må ikke ydes ny statsstøtte i forbindelse med salget, hverken i form af afskrivninger eller statsfinansieret tilbagebetaling af offentligretlige gældsforpligtelser eller private kreditorer, kapitalindsprøjtninger, lån, garantier eller andre foranstaltninger. Alle nye offentlige fordringer, der akkumuleres i den periode, der er strengt nødvendig for at afvikle salgsproceduren, bør tilbagesøges fra likvidationsaktiverne.
(355)
Salget skal ledes af en uafhængig administrator med samme rettigheder og pligter som en kurator. Der skal etableres en struktur, der gør det muligt for kreditorerne at foretage en effektiv overvågning af salget og sikre, at det afvikles på markedsvilkår og i overensstemmelse med kreditorernes prioritetsrækkefølge og rettigheder, for så vidt angår indtægterne fra salget. Endvidere vil Polen og Kommissionen i fællesskab udpege en tilsynsførende, hvis konkrete opgave vil være at bistå Kommissionen med at kontrollere, at salgsproceduren og tilbagebetalingen af støtten foregår i fuld overensstemmelse med de ovennævnte krav. Den tilsynsførende skal i denne forbindelse indsende regelmæssige, udførlige rapporter til Kommissionen vedrørende hver enkelt fase i proceduren.
(356)
Polen har gjort gældende, at det kræver lovgivningstiltag at gennemføre denne beslutning. Kommissionen anerkender, at en længere gennemførelsesperiode end normalt derfor er berettiget, ligeledes i betragtning af antallet af individuelle statsstøtteforanstaltninger, som denne beslutning omhandler, og de forskellige former og varighed heraf. Kommissionen anmoder derfor Polen om, at denne beslutning efterkommes senest syv måneder efter meddelelsestidspunktet -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den af Polen ulovligt tildelte statsstøtte til SSN, som er beskrevet i betragtning 187-201, er i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og er uforenelig med fællesmarkedet.
Endvidere er enhver forudbetalingsgaranti, der af Polen er indrømmet SSN i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, fra den 1. juli 2007 og indtil datoen for denne beslutning, uforenelig med fællesmarkedet.
Artikel 2
For så vidt angår lån ydet af forskellige offentlige organer som beskrevet i betragtning 187-201 tilbagesøger Polen for perioden mellem bevillingen af lånet og tilbagebetalingen heraf støtte, der svarer til forskellen mellem den rentesats, som SSN faktisk har betalt, og den rentesats, som støttemodtageren ville kunne have optaget lånet til på markedsvilkår. Hvis nogle af disse lån ikke er tilbagebetalt på tidspunktet for denne beslutning, skal de desuden tilbagebetales omgående.
Artikel 3
For så vidt angår de forudbetalingsgarantier, der er indrømmet af KUKE, som beskrevet i betragtning 187-201, tilbagesøger Polen for perioden mellem indrømmelsen og udløbet af garantien støtte, der svarer til forskellen mellem den faktiske præmie, som SSN har betalt, og den præmie, som støttemodtageren ville kunne have opnået lånet til på markedsvilkår. Hvis nogle af disse garantier er gældende på tidspunktet for denne beslutning, ophæves de desuden omgående.
Artikel 4
Artikel 3 finder ligeledes anvendelse, mutatis mutandis, på enhver forudbetalingsgaranti, som Polen har indrømmet SSN i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, fra den 1. juli 2007 og indtil datoen for denne beslutning.
Artikel 5
For så vidt angår forskellige offentlige organers manglende tvangsfuldbyrdelse af fordringer, som beskrevet i betragtning 187-201, tilbagesøger Polen for perioden mellem indrømmelsen af støtten og tilbagebetalingen af den offentlige gæld støtte, der svarer til forskellen mellem den rentesats, som SSN faktisk har betalt, og den rentesats, som støttemodtageren ville kunne opnå for en udsættelse af forfaldsdatoen for sine fordringer hos en privat kreditor. Desuden skal enhver skyldig offentlig gæld tilbagebetales omgående.
Artikel 6
For så vidt angår kapitalindsprøjtningerne fra forskellige offentlige organer, som beskrevet i betragtning 187-201, tilbagesøger Polen støtte, der svarer til det fulde beløb, som kapitalindskuddet udgjorde.
Artikel 7
1. Polen tilbagesøger støtten fra støttemodtageren som fastlagt i artikel 2 til 6. Støtten tilbagesøges i overensstemmelse med de retningslinjer, der er fastlagt i betragtning 334-347.
2. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til SSN, og indtil den er blevet tilbagebetalt.
3. Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (49) og Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 (50) om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004.
4. Polen indstiller med virkning fra denne beslutnings meddelelse enhver resterende udbetaling af den i artikel 1 omhandlede støtte.
Artikel 8
1. Tilbagesøgningen af den i artikel 1 omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.
2. Polen sikrer, at denne beslutning efterkommes senest syv måneder efter meddelelsestidspunktet.
Artikel 9
1. Senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning sender Polen Kommissionen følgende oplysninger:
a)
det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale
b)
en detaljeret beskrivelse af, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme beslutningen
c)
dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten
d)
dokumentation for, at alle stadigt gældende garantier er blevet ophævet.
2. Polen holder Kommissionen underrettet om efterfølgende nationale foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne beslutning, indtil den i artikel 1 omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt.
Polen indsender på Kommissionens anmodning omgående oplysninger om, hvilke foranstaltninger der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme beslutningen
Polen giver tillige detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.
Denne beslutning er rettet til Republikken Polen.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. november 2008.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 6 päivänä marraskuuta 2008,
valtiontuesta C 19/05 (ex N 203/05), jonka Puola on myöntänyt Szczecinin telakalle
(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6770)
(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2010/3/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa tarkoitettua siirtymävaiheen järjestelyä koskevien määräysten mukaisesti Puolan viranomaiset ilmoittivat 27 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä ja 28 päivänä huhtikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä rakenneuudistustuesta Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. -nimiselle yritykselle, jäljempänä ’Szczecinin telakka’. Asia kirjattiin komissiossa numerolla PL 31/2004.
(2)
Komissio pyysi 19 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisia toimittamaan eräät puuttuvat tiedot. Tiedot toimitettiin 16 päivänä kesäkuuta 2004. Komissio pyysi lisätietoja 12 päivänä elokuuta 2004, 18 päivänä marraskuuta 2004 ja 4 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat kirjeillä, jotka on päivätty 24 päivänä syyskuuta 2004 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 28 päivänä tammikuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 2 päivänä helmikuuta 2005), 30 päivänä maaliskuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 1 päivänä huhtikuuta 2005) ja 18 päivänä huhtikuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 20 päivänä huhtikuuta 2005). Puolan viranomaisten kanssa järjestettiin kokoukset 9 päivänä marraskuuta 2004, 17 päivänä marraskuuta 2004 ja 3 päivänä maaliskuuta 2005.
(3)
Puolan viranomaiset ilmoittivat 22 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä hyväksyvänsä sen, että komissio pitää myös asiasta PL 31/2004 27 päivänä huhtikuuta 2004 tehtyä ilmoitusta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ilmoituksena kaikkien uudeksi tueksi katsottujen toimenpiteiden osalta. Asialle annettiin uusi numero: N 203/2005.
(4)
Komissio päätti 1 päivänä kesäkuuta 2005 aloittaa Puolan viranomaisten ilmoittaman, Szczecinin telakalle myönnetyn tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2), ja Puolan viranomaisia ja muita asianomaisia on kehotettu esittämään sitä koskevat huomautuksensa.
(5)
Puolan viranomaiset ilmoittivat 24 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että päätös sisälsi luottamuksellisia tietoja, ja pyysivät niiden poistamista päätöksen julkisesta toisinnosta. Komissio vastasi 15 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset pyysivät lisäaikaa menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevien huomautusten esittämiselle kirjeillä, jotka on päivätty 30 päivänä kesäkuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 1 päivänä heinäkuuta 2005), 26 päivänä heinäkuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä heinäkuuta 2005) ja 30 päivänä elokuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 1 päivänä syyskuuta 2005). Komissio vastasi pyyntöihin 12 päivänä heinäkuuta, 2 päivänä elokuuta ja 9 päivänä syyskuuta 2005. Puolan viranomaiset toimittivat huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 4 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 7 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Samalla ne esittivät rakenneuudistussuunnitelman vuosiksi 2002-2004. Suunnitelma oli laadittu joulukuussa 2002, mutta sitä muutettiin lokakuussa 2003, minkä vuoksi sitä kutsutaan jäljempänä ’vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmaksi’. Szczecinin telakan oikeudellinen edustaja ilmoitti lokakuun 10 päivänä 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että telakan kannanotto ja huomautukset sisältyivät Puolan viranomaisten toimittamaan kirjeeseen.
(6)
Huomautuksia ovat toimittaneet seuraavat asianomaiset: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (Puolan merenkulkualan työnantajajärjestö) 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Towimor S.A. 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, H. Cegielski - Poznań S.A. 6 päivänä lokakuuta 2005 kirjatulla ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Spliethoff’s Bevrachtingskantoor B.V. 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Peter Dohle Shiffahrts-KG 5 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 6 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Odjefjell ASA 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Szczecinin telakan ammattiliitot (Solidarność, Solidarność 80 ja Stoczniowiec) 7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Szczecinin kaupunginjohtaja 5 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Lubmor Sp. z o.o. 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Business Club Szczecin 12 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti huomautukset Puolan viranomaisille 27 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, johon Puolan viranomaiset vastasivat 21 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.
(7)
Komissio pyysi ulkopuolista konsulttia arvioimaan vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman. Konsultti esitti raporttinsa komissiolle maaliskuussa 2006.
(8)
Komissio pyysi 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisilta lisätietoja Szczecinin telakan rakenneuudistuksesta. Puolan viranomaiset toimittivat tiedot 20 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi komissiossa samana päivänä. Puolan viranomaiset ja komission edustajat pitivät kokouksen 22 päivänä helmikuuta 2006. Kokouksen jälkeen komissio pyysi Puolan viranomaisilta jälleen lisätietoja 8 päivänä maaliskuuta 2006, 30 päivänä maaliskuuta 2006, 12 päivänä huhtikuuta 2006 ja 28 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat kirjeillä, jotka on päivätty 13 päivänä maaliskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 29 päivänä maaliskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 30 päivänä maaliskuuta 2006), 6 päivänä huhtikuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 10 päivänä huhtikuuta 2006), 19 päivänä huhtikuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 20 päivänä huhtikuuta 2006) ja 26 päivänä toukokuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 30 päivänä toukokuuta 2006). Telakan neuvonantaja toimitti 23 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä ja 26 päivänä kesäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle tarkasteltavaksi Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman vuosiksi 2006-2011 (Plan rozwoju Stoczni Szczecińskiej Nowa Sp. z o.o. na lata 2006-2011).
(9)
Puolan viranomaiset ja telakan edustajat tapasivat komission yksiköt 12 päivänä heinäkuuta 2006. Puolan viranomaiset toimittivat tietoja Szczecinin telakan rakenneuudistuksesta 13 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä ja 17 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 17 heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisia toimittamaan eräät puuttuvat tiedot. Puolan viranomaiset toimittivat tiedot 1 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi komissiossa samana päivänä. Puolan viranomaiset esittivät 4 päivänä syyskuuta 2006 Szczecinin telakan tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman vuosiksi 2006-2011, jäljempänä ’vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma’.
(10)
Puolan viranomaiset toimittivat asiaa koskevia lisätietoja kirjeillä, jotka oli päivätty 26 päivänä syyskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä syyskuuta 2006) ja 21 päivänä marraskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä marraskuuta 2006).
(11)
Komissaari Neelie Kroes ja Puolan talousministeri Piotr Woźniak tapasivat 7 päivänä joulukuuta 2006. Ministeri Woźniak totesi, että Puola oli päättänyt aloittaa uudelleen Szczecinin telakan yksityistämisen avoimen ja läpinäkyvän menettelyn avulla. Menettely oli tarkoitus saattaa päätökseen kesäkuuhun 2007 mennessä. Puolan viranomaiset vahvistivat tämän 27 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä ja 4 päivänä tammikuuta 2007 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä viittaamalla Puolan tasavallan hallituksen 19 päivänä joulukuuta 2006 tekemään päätökseen, jolla vahvistetaan telakkateollisuuden tilannetta käsittelevä asiakirja Informacje o sytuacji w przemyśle stoczniowym. Puolan viranomaiset pyysivät komissiota käsittelemään kysymystä vastasuoritteista. Komission yksiköt ja ulkopuolinen konsultti kävivät telakalla 18 päivänä joulukuuta 2006 selvittääkseen vastasuoritteiden määrittämistä varten tarvittavat tosiseikat ja tiedot. Ulkopuolinen konsultti esitti telakan nykyistä tuotantokapasiteettia koskevan raporttinsa 16 päivänä tammikuuta 2007.
(12)
Vastauksena 27 päivänä joulukuuta 2006 päivättyyn kirjeeseen komissio lähetti 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyn kirjeen, jossa se muun muassa pyysi Puolan viranomaisia esittämään ehdotuksensa Szczecinin telakan vastasuoritteista helmikuun 2007 loppuun mennessä.
(13)
Puolan viranomaiset esittivät lisätietoja Szczecinin telakan yksityistämisestä ja vastasuoritteita koskevan ehdotuksensa 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puolan viranomaiset ehdottivat, että yksi telakan kolmesta rakennusalustasta suljettaisiin maaliskuusta 2010 alkaen.
(14)
Tältä pohjalta pidettiin 15 päivänä maaliskuuta 2007 komission yksiköiden, Puolan viranomaisten ja telakan edustajien kesken tekninen kokous, jossa käsiteltiin pääasiallisesti vastasuoritteita, mutta myös telakan yksityistämishankkeen etenemistä. Komissio ja Puolan viranomaiset sopivat, että komissio neuvottelisi teknisistä kysymyksistä suoraan Szczecinin telakan kanssa kerätäkseen Puolan ehdottamien vastasuoritteiden arviointia varten tarvittavat tiedot.
(15)
Kokouksen jälkeen komissio pyysi Szczecinin telakalta erilaisia tietoja 29 päivänä maaliskuuta 2007, 27 päivänä huhtikuuta 2007 ja 30 päivänä toukokuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Telakka toimitti vastaukset kirjeillä, jotka on päivätty 18 päivänä huhtikuuta 2007 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä huhtikuuta 2007), 8 päivänä toukokuuta 2007 (kirjattu saapuneeksi 10 päivänä toukokuuta 2007) ja 4 päivänä kesäkuuta 2007 (kirjattu saapuneeksi 5 päivänä kesäkuuta 2007). Puolan viranomaiset ja telakan edustajat tapasivat komission yksiköt 8 päivänä kesäkuuta 2007. Szczecinin telakka toimitti lisätietoja 15 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä.
(16)
Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että se voisi tietyin edellytyksin alustavasti katsoa Wulkan 1 -rakennusalustan sulkemisen riittäväksi vastasuoritteeksi. Puolan viranomaiset vahvistivat 24 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 28 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikovansa rajoittaa telakan tuotantokapasiteettia komission kirjeessä määritellyllä tavalla.
(17)
Puolan viranomaiset toimittivat tietoja Szczecinin telakan yksityistämisestä ja rakenneuudistuksesta 5 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 9 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä ja 11 päivänä tammikuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio vastasi 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset sitoutuivat 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä valitsemaan telakalle sijoittajan ja allekirjoittamaan yksityistämissopimuksen kesäkuun 2007 loppuun mennessä.
(18)
Komissio pyysi lisätietoja Szczecinin telakan yksityistämisestä 29 päivänä toukokuuta 2007, 28 päivänä kesäkuuta 2007 ja 30 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat pyyntöön 1 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja 4 päivänä kesäkuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, johon sisältyi luettelo yrityksistä, joille oli lähetetty pyyntö esittää Szczecinin telakkaa koskevia ostotarjouksia. Lisätietoja toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla ja 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(19)
Puolan viranomaiset toimittivat telakkaa koskevan esitteen alustavan luonnoksen 1 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 6 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti esitettä koskevat huomautuksensa 13 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 21 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että telakan taloudellinen tilanne oli huomattavasti heikentynyt, minkä vuoksi telakan julkiset omistajat suunnittelivat sen pääomapohjan vahvistamista. Puolan viranomaiset ilmoittivat samalla, että esitettä päivitetään vastaavasti.
(20)
Komissio pyysi asiasta lisätietoja 4 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset vastasivat 7 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä ja 10 päivänä syyskuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 11 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, joka sisälsi esitteen uuden version ja ilmoituksen siitä, että tarjouspyyntö oli lähetetty 221 potentiaaliselle sijoittajalle.
(21)
Komissio pyysi lisätietoja 12 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio esitti huomautuksensa esitteestä ja pyysi lisäselvityksiä 14 päivänä syyskuuta 2007 ja 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat 12 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja 16 päivänä lokakuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että kuusi potentiaalista sijoittajaa oli pyytänyt telakan esitettä. Puolan viranomaiset toimittivat 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä yksityistämishankkeen päivitetyn aikataulun, jonka mukaan neuvottelut potentiaalisten sijoittajien kanssa aloitettaisiin tammikuussa 2008.
(22)
Komissio pyysi 30 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että telakan uuden omistajan laatiman rakenneuudistussuunnitelman luonnos toimitettaisiin sille helmikuun 2008 loppuun mennessä. Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja yksityistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja 13 päivänä joulukuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 19 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja 20 päivänä joulukuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että ainoan sitovan ostotarjouksen Szczecinin telakan osakkeista oli esittänyt Amber Sp. z o.o. -niminen yritys (joka on kokonaan Złomrex-nimisen puolalaisen teräksentoimittajayrityksen määräysvallassa), jäljempänä ’Amber’.
(23)
Puolan viranomaiset ja komissio pitivät kokouksen 10 päivänä tammikuuta 2008. Kokouksen jälkeen komissio pyysi Puolan viranomaisilta lisätietoja yksityistämishankkeesta 17 päivänä tammikuuta 2008, 30 päivänä tammikuuta 2008, 28 päivänä helmikuuta 2008, 18 päivänä maaliskuuta 2008 ja 2 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat komission kysymyksiin kirjeillä, jotka on päivätty 23 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 24 päivänä tammikuuta 2008), 25 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 28 päivänä tammikuuta 2008) ja 30 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 31 päivänä tammikuuta 2008). Puolan viranomaiset toimittivat jäljennöksen Amberin tekemästä sitovasta tarjouksesta 8 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(24)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 14 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 19 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että telakan yksityistämistä ei voitaisi saattaa päätökseen määräaikaan eli helmikuun 2008 loppuun mennessä. Sen sijaan Puolan viranomaiset sitoutuivat saattamaan yksityistämisen päätökseen ja hyväksymään rakenneuudistussuunnitelman vuoden 2008 kesään mennessä.
(25)
Puolan viranomaiset toimittivat 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 3 päivänä maaliskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kaksi Amberin laatimaa asiakirjaa: ”Lisäselvityksiä, luonnos rakenneuudistussuunnitelmaksi ja Szczecinin telakan ostoon liittyvät Amberin sitoumukset” (29 päivältä helmikuuta 2008) ja ”Alustava luonnos Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi sekä vuosia 2008-2012 koskeva Szczecinin telakan liiketoimintasuunnitelma, jossa otetaan huomioon telakalla suoritetun due diligence -tarkastuksen yhteydessä saadut tiedot”.
(26)
Puolan viranomaiset ilmoittivat 28 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Amberille myönnettyä yksinoikeutta neuvotteluihin oli jatkettu 15 päivään huhtikuuta 2008. Puolan viranomaisten pyynnöstä, joka esitettiin 4 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä ja 7 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, niiden sekä Szczecinin telakan, Amberin ja komission yksiköiden edustajien kesken järjestettiin kokous 10 päivänä huhtikuuta 2008.
(27)
Amberin neuvonantaja toimitti telakan alustavan rahoitussuunnitelman 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä sähköpostilla, joka kirjattiin vastaanotetuksi 24 päivänä huhtikuuta 2008. Lisäksi Amber toimitti 10 päivänä huhtikuuta 2008 pidetyssä kokouksessa tietoja, jotka kirjattiin vastaanotetuiksi 18 päivänä huhtikuuta 2008.
(28)
Puolan viranomaiset toimittivat tietoja Amberin kanssa käytyjen neuvottelujen edistymisestä kirjeillä, jotka on päivätty 7 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 18 päivänä huhtikuuta 2008), 23 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 25 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 28 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 29 päivänä huhtikuuta 2008) ja 29 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 5 päivänä toukokuuta 2008). Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset ja komissio pitivät kokouksen 8 päivänä toukokuuta 2008.
(29)
Komissio esitti huomautuksia yksityistämisen edistymisestä 21 päivänä huhtikuuta 2008 ja 30 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyissä kirjeissä.
(30)
Lopulta Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 12 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Amber oli vetäytynyt yksityistämishankkeesta.
(31)
Samalla Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle pyrkivänsä käynnistämään yksityistämisprosessin uudelleen niin, että yksityistämissopimukset voitaisiin allekirjoittaa marraskuun 2008 loppuun mennessä. Kesäkuun 3 päivästä 2008 alkaen Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle päivittäin tiedot uudelleen aloitetun yksityistämishankkeen osapuolten toteuttamista toimista. Komissio ja Puolan viranomaiset pitivät kokouksen 13 päivänä kesäkuuta 2008.
(32)
Komission yksiköt järjestivät Puolan viranomaisten pyynnöstä 20 päivänä kesäkuuta 2008 kokouksen, johon osallistuivat komission yksiköt, Puolan viranomaiset ja Ulstein-niminen norjalainen yritys, ja 24 päivänä kesäkuuta 2008 kokouksen, johon osallistuivat komission yksiköt, Puolan viranomaiset ja Mostostal Chojnice -niminen puolalainen yritys. Yritykset esiteltiin komissiolle Szczecinin telakan potentiaalisina ostajina. Puolan viranomaiset esittivät komissiolle 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Mostostal Chojnicen laatiman Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman. Lisätietoja toimitettiin 7 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä ja 8 päivänä heinäkuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(33)
Puolan viranomaiset lupasivat 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä esittää komissiolle täydellisen rakenneuudistussuunnitelman 12 päivään syyskuuta 2008 mennessä.
(34)
Komissio esitti 16 päivänä heinäkuuta 2008 muodollisen tutkintamenettelyn lopettamista koskevan päätösluonnoksen yhteydessä asiaa koskevan alustavan arvion ja päätelmät, joiden mukaan Szczecinin telakalle myönnetty valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille, vaan se on perittävä takaisin. Komissio päätti kuitenkin lykätä päätöksen tekemistä Puolan viranomaisten 14 päivänä heinäkuuta 2008 lähettämän kirjeen perusteella voidakseen arvioida, muuttaisiko uusi rakenneuudistussuunnitelma (joka Puolan viranomaisten oli määrä toimittaa 12 päivään syyskuuta 2008 mennessä) tilannetta merkittävästi ja voitaisiinko tuen sen perusteella katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.
(35)
Tämän jälkeen Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle yksityistämishankkeen etenemisestä viikoittain (28 päivänä heinäkuuta, 4 päivänä elokuuta, 12 päivänä elokuuta, 21 päivänä elokuuta, 25 päivänä elokuuta, 1 päivänä syyskuuta, 8 päivänä syyskuuta, 16 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä syyskuuta 2008 päivätyt kirjeet, jotka kirjattiin saapuneiksi samoina päivinä).
(36)
Puolan viranomaiset ehdottivat 18 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä ja 21 päivänä heinäkuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että komission yksiköitä pyydettäisiin kommentoimaan rakenneuudistussuunnitelmaa, jotta siitä voitaisiin niiden esittämien huomioiden perusteella laatia lopullinen versio. Komissio hyväksyi kuulemiskierroksen aikataulun 31 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(37)
Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman epävirallinen luonnos toimitettiin komissiolle kuitenkin vasta 3 päivänä syyskuuta 2008. Tämän jälkeen pidettiin 4 päivänä syyskuuta 2008 ensimmäinen kokous Puolan viranomaisten ja komission kesken Mostostalin edustajien läsnä ollessa. Komissio sai suunnitelman tarkistetun version 8 päivänä syyskuuta 2008, ja 10 päivänä syyskuuta 2008 pidettiin seuraava kokous, jossa olivat mukana Puolan viranomaiset, Mostostal ja potentiaalinen yhteissijoittaja Ulstein.
(38)
Puolan viranomaiset esittivät 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Szczecinin telakan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman, jonka Mostostal oli laatinut yhteistyössä norjalaisen Ulstein-telakan kanssa.
(39)
Puolan viranomaiset esittivät 16 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja 17 päivänä syyskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Szczecinin telakan yksityistämissopimuksen luonnoksen. Sopimuspuolet olivat Mostostal ja telakan julkisoikeudelliset omistajat eli Puolan teollisuuden kehittämisvirasto Agencja Rozwoju Przemysłu (ARP) ja Puolan telakoiden yhteenliittymä Korporacja Polskie Stocznie (KPS).
(40)
Ulstein ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että se vetäytyy Szczecinin telakan yksityistämisprosessista ja ettei se aio osallistua myöskään telakan rakenneuudistukseen.
(41)
Mostostal ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja 25 päivänä syyskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Ulsteinin päätöksen vuoksi Mostostal on valmis toteuttamaan Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman kokonaan itse. Puolan viranomaiset, komissio ja Mostostalin edustajat pitivät kokouksen 30 päivänä syyskuuta 2008.
(42)
Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille tämän päätöksen täytäntöönpanoedellytykset 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset sitoutuivat noudattamaan kyseisiä edellytyksiä täysimääräisesti 3 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä ja 4 päivänä marraskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio hyväksyi Puolan viranomaisten sitoumuksen 6 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(43)
Komissio pyysi 14 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisilta tietoja Szczecinin telakalle muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen myönnetystä valtiontuesta. Puolan viranomaiset vastasivat 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi asiasta lisätietoja 13 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset toimittivat tiedot 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi komissiossa samana päivänä. Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja telakalle myönnetystä valtiontuesta 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä ja 10 päivänä tammikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle muista Szczecinin telakan hyväksi toteutetuista toimenpiteistä kirjeillä, jotka on päivätty 9 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 10 päivänä tammikuuta 2008), 12 päivänä helmikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 13 päivänä helmikuuta 2008), 26 päivänä kesäkuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä kesäkuuta 2008) ja 12 päivänä syyskuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä).
2. KUVAUS
2.1 YRITYS
(44)
Tuensaajayritys sijaitsee Länsi-Pommerin alueella Puolan luoteisosassa. Komissio katsoo, että kyseisellä alueella sijaitsevat yritykset ovat valtiontukisääntöjen nojalla oikeutettuja saamaan tukea sekä rakennerahastoista lähentymistavoitteen perusteella (3) että koheesiorahastosta (4). Yritykset voivat saada tukea erityisesti Länsi-Pommerin voivodikunnan alueellisesta toimenpideohjelmasta niiden painopisteiden nojalla, jotka koskevat pk-yrityksille myönnettävää tukea, innovaation ja teknologian siirron edistämistä (työpaikkojen luomiseksi pitkällä aikavälillä) ja yhteiskunnallisen ja koulutusinfrastruktuurin kehittämistä ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen edistämiseksi. Yritykset voivat saada tukea myös innovatiivista taloutta koskevasta toimenpideohjelmasta.
(45)
Szczecinin telakka perustettiin 25 päivänä kesäkuuta 2002 jatkamaan Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A -nimisen yrityksen, jäljempänä ’SSPH’, ja sen suurimman tytäryhtiön Szczecinin telakan, jäljempänä ’SS’, toimintaa; nämä kaksi yritystä julistettiin konkurssiin 29 päivänä heinäkuuta 2002. Szczecinin telakka perustettiin ns. tyhjäksi rakenteeksi (empty shell), joka ei ollut vastuussa SSPH:n ja SS:n aiempaan toimintaan liittyvistä veloista.
(46)
Valtiollinen teollisuuden kehittämisrahasto ARP (Agencja Rozwoju Przemysłu) ja valtiokonttori ottivat uuden telakan haltuunsa. Tarkoituksena oli saattaa päätökseen telakan keskeneräinen tuotanto ja jatkaa toimintaa tarvittavan rakenneuudistuksen avulla. Muodollisesti aiempi telakkatoiminta siirrettiin vuonna 1989 perustetulle SSPH:n tytäryhtiölle nimeltä Allround Ship Services Sp. z o.o., jäljempänä ’ASS’. Kokonaan valtion omistuksessa ollut SSPH päätti itse asiassa jo vuonna 2001 vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi keskittää telakkatoiminnan ASS:lle, koska sen katsottiin olevan SS:ää valmiimpi rakenneuudistuksen toteuttamiseen. ASS, joka alun perin oli ollut maalaustöitä hoitava pieni tytäryhtiö, teki tammikuussa 2002 SSPH:n kanssa puitesopimuksen alusten runkojen rakentamisesta ja vuokrasi sitä varten SSPH:n tuotantoresurssit. Muutama viikko ennen konkurssiin julistamista SSPH myi ASS:n ARP:lle 1 zlotyn hintaan. Tämän jälkeen ASS:n nimeksi tuli Stocznia Szczecińska Nowa eli tuensaaja, Szczecinin telakka.
(47)
SSPH:n ja SS:n omaisuutta ei tuolloin siirretty Szczecinin telakalle, vaan telakka vuokrasi sen konkurssipesän hoitajalta heinäkuuhun 2004 asti. Heinäkuun 20 päivänä 2004 Szczecinin telakka ja SSPH:n ja SS:n konkurssipesät allekirjoittivat sopimuksen, jonka nojalla kyseinen omaisuus siirtyi telakan haltuun. Szczecinin telakka ei ottanut haltuunsa SSPH:n ja SS:n velkoja, vaan ne jäivät näiden yritysten vastattavaksi konkurssimenettelyn yhteydessä. Szczecinin telakka otti hoitaakseen osan keskeneräisistä töistä ja teki niistä alusten omistajien kanssa uudet sopimukset.
(48)
SSPH:n ja SS:n työntekijät siirtyivät ASS:lle, mutta yritys vähensi työvoimaansa asteittain niin, että vuonna 2006 työntekijöitä oli enää 5 322, kun heitä vuonna 2001 työntekijöitä oli ollut 8 071. Vuonna 2007 työntekijöitä oli keskimäärin 4 700.
(49)
Telakan tuotanto kasvoi vuoden 2003 158 000 tasatusta bruttotonnista 213 000 tasattuun bruttotonniin vuonna 2005, mutta supistui vuonna 2006 jälleen 167 000 tasattuun bruttotonniin. Elokuussa 2007 tilaukset käsittivät 30 alusta, joiden kokonaisarvo oli 1 134 000 000 euroa. Tilauskantansa perusteella Szczecinin telakka on maailmassa 32. sijalla ja Euroopassa 6. sijalla.
(50)
Telakan tärkeimmät asiakkaat tulevat Saksasta, Alankomaista, Venäjältä ja Italiasta. Sen merkittävimpiä eurooppalaisia kilpailijoita ovat espanjalaiset, saksalaiset ja kroatialaiset telakat.
(51)
Tällä hetkellä Szczecinin telakan osakkeista 80 prosenttia on Korporacja Polskie Stocznie S.A:n, jäljempänä ’KPS’, määräysvallassa, ja 18 prosenttia kuuluu ARP:lle. Loput 2 prosenttia omistaa valtiokonttori. ARP on valtiokonttorin omistama ja kokonaan sen määräysvallassa oleva osakeyhtiö, joka on perustettu lainsäädännön nojalla. ARP hoitaa sille lainsäädännön nojalla osoitettuja tehtäviä muun muassa osallistumalla valtion omistamien yritysten omaisuuden rakenneuudistuksiin, hallinnoimalla valtiokonttorille kuuluvia omaisuuseriä ja osakkeita valtiollisten elinten nimissä ja myöntämällä lainoja ja takauksia valtiollisten yritysten rakenneuudistuksiin. ARP omistaa 100 prosenttia KPS:n osakkeista; KPS puolestaan on perustettu hoitamaan Puolan telakkayritysten rahoitusta.
(52)
Szczecinin telakka tuottaa erilaisia aluksia, muun muassa konttialuksia, kemikaalisäiliöaluksia, ro-ro-aluksia ja monikäyttöaluksia. Yksi prosentti yrityksen tuotannosta muodostuu alusten metallirakenteiden tuotannosta ja erilaisista laivanrakennusteollisuuden palveluista.
(53)
Szczecinin telakan tärkeimmät tuotantolinjat ovat kolme rakennusalustaa: Wulkan Nowy, Odra Nowa ja Wulkan 1.
(54)
Szczecinin telakka aloitti rakenneuudistuksen heti kun se oli perustettu vuonna 2002. Telakka laati vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman, jonka sen osakkaat hyväksyivät 19 päivänä joulukuuta 2002 ja jota muutettiin lokakuussa 2003. Pääasiallisina syinä entisen Szczecinin telakan konkurssiin mainitaan teknologiaan liittyvät ongelmat, suunnitteluvirheet, alhainen tuottavuus, korkeat kustannukset sekä ulkoiset tekijät kuten Puolan zlotyn korkea vaihtokurssi ja kilpailu Aasian telakoiden kanssa. Nämä ongelmat johtivat tilanteeseen, jossa rahoitusmarkkinat eivät enää halunneet rahoittaa laivanrakennusta. Tämä puolestaan johti toimitusten viivästymiseen ja sitä kautta sakkojen ja velkojen kertymiseen.
(55)
Rakenneuudistus perustui strategiaan, jonka tavoitteena oli saavuttaa pysyvä kannattavuus keskittämällä tuotanto konttialusten markkinoille ja nostamalla telakka merkittäväksi kemikaalisäiliöalusten, ro-ro-alusten, con-ro-alusten ja erikoisalusten valmistajaksi. Rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan myös yhtenä mahdollisuutena strategisen sijoittajan löytäminen. Vuoden 2003 alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa oli muutettava yhteistyökumppanien taloudellisiin vaikeuksiin, työntekijöihin ja Szczecinin telakan toimintaan läheisesti liittyvien syiden vuoksi.
(56)
Szczecinin telakan taloudellinen tilanne heikkeni vähitellen huomattavasti.
Taulukko 1
Szczecinin telakan tuotanto
Milj. zlotya
2002
2003
2004
2005
2006
30.9.2007
Liikevaihto
424,88
1 114,44
1 303,46
1 416,04
1 199,38
655,87
Liikevoitto
-6,16
-39,64
- 119,80
-11,44
- 194,24
- 134,36
Oma pääoma
65,01
62,01
112,83
247,96
149,43
81,96
Lähde: Vuoden 2006 esite, jonka Puolan viranomaiset toimittivat 12 päivänä lokakuuta 2007, ja ”Vuosiksi 2008-2012 laadittu Szczecinin telakan liiketoimintasuunnitelma, jossa otetaan huomioon telakalla suoritetun due diligence -tarkastuksen yhteydessä saadut tiedot”, toimitettu 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(57)
Taloudellisen tilanteen heikkenemistä edistivät ulkoiset tekijät, kuten dollarin arvon aleneminen (telakan tulot) ja zlotyn arvon nousu (telakan kustannukset), teräksen hinnan nousu ja laivanrakennuksen rahoituksen vaikeutuminen SSPH:n konkurssiin julistamisen jälkeen. Sisäisten syiden osalta on todettu, että telakan tuotantoresurssit olivat erittäin huonossa kunnossa ja vaativat kipeästi modernisointia. Vuodesta 2006 lähtien telakalla on ollut suuria työvoimaan liittyviä ongelmia: poissaoloja on paljon, työntekijöiden vaihtuvuus on suuri ja ammattitaitoisia työntekijöitä siirtyy parempien ansioiden perässä muille telakoille, erityisesti Saksaan ja Norjaan.
2.2 PÄÄTÖS ALOITTAA EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU MENETTELY
(58)
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoi alustavasti, että sille liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan nojalla ilmoitetut toimenpiteet ovat uutta tukea, koska niitä ei ollut myönnetty ennen liittymistä. Toimenpiteet on lueteltu kyseisen päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa.
(59)
Komissio myös päätti, että tietyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteessä olevassa A kohdassa luetellut toimenpiteet oli toteutettu Szczecinin telakan hyväksi jo ennen 1 päivää toukokuuta 2004 ja ettei niitä ole sovellettu liittymisen jälkeen liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, minkä vuoksi niitä ei tarkastella EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn yhteydessä. Kyseisiä toimenpiteitä ei sen vuoksi käsitellä tässä päätöksessä. Ne on kuitenkin otettava huomioon, kun arvioidaan liittymisen jälkeen myönnettyjen toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.
(60)
Yhteenvetona voidaan todeta, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä B luetelluista toimenpiteistä ei komission näkemyksen mukaan ollut tehty oikeudellisesti sitovaa päätöstä ennen liittymistä, vaikka se myöntääkin, että tällaisen päätöksen valmistelu oli jo aloitettu.
(61)
Ensimmäinen näistä toimenpiteistä oli ARP:n toteuttama telakan pääomapohjan vahvistaminen. Vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman mukaan telakan pääomaa oli tarkoitus korottaa 241 752 900 zlotylla, mutta tästä määrästä vain osa (180 000 000 zlotya) toteutettiin ennen Puolan liittymistä Euroopan unioniin. ARP ei pystynyt toteuttamaan 241 752 000 zlotyn pääomankorotusta kokonaisuudessaan budjettisyistä. Puolan viranomaisten mukaan päätös pääomankorotuksen jäljelle jääneen osuuden (61 752 621 zlotya) toteuttamisesta tehtiin 21 päivänä joulukuuta 2004.
(62)
Toinen ja kolmas tukitoimenpide muodostuivat ARP:n myöntämistä suoritusvakuuksista (kumpikin vastasi 1 935 000 zlotyn tukea). Vakuudet liittyivät aluksiin, joiden rakentamisesta oli tehty sopimukset vuonna 2002. Seuraaville aluksille oli tarkoitus myöntää vakuudet heti kun aiemmat alukset olisi toimitettu. Esimerkiksi aluksille nro 7 ja 8 olisi myönnetty vakuudet sen jälkeen kun alukset nro 4 ja 5 olisi toimitettu (vuonna 2005).
(63)
Viimeiset tukitoimenpiteet, joita saatavilla olevien tietojen mukaan ei myönnetty ennen liittymistä, olivat Szczecinin kaupungin Szczecinin telakalle myöntämät kiinteistöveron mitätöinnit ja lykkäykset. Toimenpiteiden yhteenlaskettu arvo oli 12 500 000 zlotya. Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (5) telakalle ei ole myönnetty tällaisia toimenpiteitä tähän päivään mennessä.
(64)
Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn jäljempänä esitettävistä syistä, joiden perusteella se suhtautui epäilevästi rakenneuudistustuen soveltuvuuteen yhteismarkkinoille.
(65)
Komissio suhtautui epäilevästi ensinnäkin siihen, oliko Szczecinin telakka oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea. Yritys oli ilmeisesti perustettu, jotta se voisi ottaa hoitaakseen konkurssiin julistetun edeltäjänsä toiminnan, mutta se ei kuitenkaan ottanut vastuulleen edeltäjänsä velkoja. Tämän vuoksi komissio katsoi, että Szczecinin telakka oli ns. uusi yritys sovellettavissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä.
(66)
Toiseksi komissio suhtautui epäilevästi siihen, voitaisiinko Szczecinin telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttaa jo toteutettujen ja edelleen vireillä olevien rakenneuudistustoimien avulla. Telakan aloittaman rakenneuudistuksen avulla pyrittiin lähinnä turvaamaan tuotannon jatkuminen vähentämällä yrityksen velkoja ja parantamalla sen maksuvalmiutta. Varsinaisten rakenneuudistustoimien väitettyihin kustannuksiin sisältyi tuotantoresurssien hankinta SSPH:n ja SS:n konkurssipesän hoitajalta. Komissio totesi, että tuotannon suunniteltu taso on vielä rakenneuudistuskauden jälkeenkin suhteellisen alhainen kilpaileviin eurooppalaisiin telakoihin verrattuna.
(67)
Kolmanneksi komissio suhtautui saamiensa tietojen perusteella epäilevästi siihen, toteuttaisiko telakka riittävät vastasuoritteet, koska käytännössä telakan tuotantokapasiteettia ei supistettu.
(68)
Neljänneksi komissio suhtautui epäilevästi siihen, voitaisiinko kaikki väitetyt rakenneuudistuskustannukset, esimerkiksi tuotanto-omaisuuden hankintakustannukset, hyväksyä varsinaiseen rakenneuudistukseen liittyviksi.
(69)
Komissio suhtautui epäilevästi myös siihen, oliko tuensaajan oma panos eli sen omista varoista ja ulkoisista rahoituslähteistä markkinaehdoin saaduista varoista muodostuva osuus rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta riittävä. Komissio epäili erityisesti, voitaisiinko kertyneen voiton käyttöä pitää omana rahoitusosuutena. Lisäksi komissio huomautti, että 78 prosenttia väitetystä omasta rahoitusosuudesta muodostui laivanvarustajien etumaksuista, joilla oli Puolan vientiluottolaitoksen KUKEn myöntämä takaus. Ottaen huomioon, että Szczecinin telakka on taloudellisissa vaikeuksissa oleva yritys, komissio suhtautui epäilevästi siihen, perustuiko takauksista peritty takausmaksu todellisiin riskeihin ja olivatko KUKEn vaatimat takeet riittävät, eli oliko esitetty oma rahoitusosuus todella vapaa valtiontuesta.
2.3 ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
2.3.1 PUOLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(70)
Kun komissio oli julkaissut muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksensä, Puolan viranomaiset toimittivat sitä koskevat huomautuksensa. Tuensaaja ei esittänyt omia huomautuksia, vaan yhtyi Puolan hallituksen kantaan.
(71)
Puolan viranomaiset nostivat esiin useita ongelmakohtia. Tärkein kiistakysymys koski sen määrittämistä, oliko tietyt tukitoimenpiteet toteutettu ennen kuin Puola liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 ja oliko niiden soveltaminen lopetettu liittymisen jälkeen. Komissiolla ei ole toimivaltaa tarkastella tällaisia toimenpiteitä, vaan se voi arvioida ainoastaan toimenpiteitä, joita ei ole myönnetty ennen liittymistä, joko ilmoitettuna tai sääntöjenvastaisena tukena EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
(72)
Puolan viranomaiset eivät olleet komission kanssa samaa mieltä siitä, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainitut toimenpiteet olisivat uutta tukea. Puolan viranomaiset vakuuttivat, että kaikki kyseisessä taulukossa mainitut toimenpiteet oli myönnetty ennen Puolan liittymistä Euroopan unioniin ja että Szczecinin telakalle ei ollut tarkoitus myöntää eikä sille ollut myönnetty uutta tukea.
(73)
Puolan viranomaiset toteavat ensinnäkin, että Szczecinin telakalla oli oikeutetut edellytykset olettaa, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman mukainen tuki oli valtiontukisäännösten mukaista. Puolan viranomaiset perustavat väitteensä erityisesti asiakirjoihin ”Puolan telakkateollisuuden tilanne, ehdotuksia toimintalinjoiksi ja alan tukimekanismeiksi” (Sytuacja w polskim przemyśle stoczniowym, proponowane kierunki działań i mechanizmy wspierania tego sektora, ministerineuvosto hyväksynyt 16 päivänä heinäkuuta 2002) ja ”Valtion myöntämiä takauksia koskeva keskipitkän aikavälin strategia vuoteen 2010 saakka” (Średniookresowa strategia udzielania gwarancji i poręczeń Skarbu Państwa do 2010 roku, ministerineuvosto hyväksynyt 10 päivänä kesäkuuta 2003). Puolan viranomaiset toteavat, että nämä ja muut vastaavat keskus-, alue- ja kuntaviranomaisten toimet olivat osa laajaa telakkateollisuuden pelastamisohjelmaa.
(74)
Toiseksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että vaatiessaan ”oikeudellisesti sitovan asiakirjan” esittämistä komissio soveltaa yhteisön oikeuden mukaisia kriteerejä ennen liittymistä tapahtuneisiin tosiseikkoihin ja kansalliseen oikeuteen. Puolan viranomaiset vakuuttavat, että ennen liittymistä sovellettiin Puolan valtiontukilainsäädäntöä, jossa ”ei edellytetä muodollisen tukipäätöksen osoittamista tuensaajalle missään menettelyn vaiheessa”. Puolan lainsäädännössä edellytetään ainoastaan, että kilpailu- ja kuluttajansuojaviraston (Urzęd Ochrony Konkurencji i Konsumentów) pääjohtaja vahvistaa rakenneuudistussuunnitelman ja siinä määritellyt tukitoimenpiteet, ja näin onkin tapahtunut. Puolan viranomaisten mukaan ”ei voida kiistää, että kaikista lopullisesti vahvistettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä on sovittu Szczecinin telakan ja tuen myöntäneen elimen kesken”. Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että yhteisön oikeuden säännöksiä ei pidä soveltaa tosiseikkoihin, jotka ovat tapahtuneet ennen kuin Puola liittyi EU:hun, ja että komission muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitsema asia Fleuren (6) poikkeaa perusteiltaan tässä käsiteltävästä asiasta.
(75)
Kolmanneksi Puolan viranomaiset katsovat, että rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä Szczecinin telakan hallintoneuvostossa olisi pidettävä tuen myöntämispäätöksenä. Komissio on epäillyt, onko hallintoneuvostolla valtuudet tehdä päätöksiä, joiden seuraukset sitovat osakkaita. Vastauksena tähän Puolan viranomaiset toteavat, että hallintoneuvosto edustaa osakkaiden etuja, koska se on niiden valitsema. Hallintoneuvoston jäsenet toimivat osakkaiden (ARP ja valtiokonttori) suositusten mukaisesti, ja ARP:n ja valtiokonttorin sitoumus tuen myöntämiseen perustui heidän toimiinsa.
(76)
Neljänneksi Puolan viranomaiset toteavat, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman hyväksyminen ARP:n telakkateollisuuden yksikön toimesta vahvisti entisestään telakan oikeutettuja odotuksia, koska kaikki kyseisen yksikön jäsenet ovat ARP:n edustajia telakan hallintoneuvostossa. Puolan viranomaiset myös vahvistavat, että todelliset päätökset tehtiin hallintoneuvostossa ja ARP:n osakkeenomistajien kokouksessa.
(77)
Lopuksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että tuki myönnettiin ennen liittymistä, koska valtion sitoutuminen oli määritelty vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmassa ja oli siten tiedossa ennen liittymistä.
(78)
Puolan viranomaiset muistuttavat soveltavansa menetelmää, jonka mukaan uusi vakuus myönnetään, kun entisen voimassaolo lakkaa, ja väittävät sen perusteella, että tämä järjestelmä ja siten kaikki siihen sisältyvät vakuudet vahvistettiin hallintoneuvostossa osana vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmaa. Puolan viranomaiset vetoavat kriteeriin, jonka mukaan ratkaisevaa on se, onko vakuutta sovellettu liittymisen jälkeen vai ei, ja katsovat, että tuen myöntämisajankohta on määriteltävä nimenomaan näiden kriteerien perusteella.
(79)
Puolan viranomaiset eivät kommentoi komission väitettä, jonka mukaan ARP ei toteuttanut kahden kiistanalaisen vakuuden suhteen samoja menettelytoimenpiteitä kuin aiemmin myönnettyjen vakuuksien suhteen. Puolan viranomaiset eivät kiistä komission tulkintaa, jonka mukaan vuonna 2002 tehdyt laivanrakennussopimukset sisältävät lausekkeen, jonka nojalla ostaja voi irtisanoa sopimuksen yksipuolisesti, jos telakka ei pysty esittämään suoritusvakuutta tiettyyn määräaikaan mennessä.
(80)
Puolan viranomaiset toteavat, että näihin toimenpiteisiin liittyvien valtion taloudellisten velvoitteiden tarkka määrä oli tiedossa ennen kuin Puola liittyi EU:hun. Puolan viranomaiset vahvistavat, että tuen myöntävä elin ei voinut tehdä lykkäyksistä ja mitätöinneistä lopullista päätöstä etukäteen.
(81)
Komissio on epäillyt, onko telakka oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea, koska se on perustettu telakkatoimintaa Szczecinissä harjoittaneen aiemman yrityksen konkurssiin julistamisen jälkeen. Puolan viranomaiset vakuuttavat, että tuensaaja oli olemassa ja harjoitti laivanrakennustoimintaa toisella nimellä (ASS) ennen kuin aiempi yritys julistettiin konkurssiin.
(82)
Puolan viranomaiset esittivät huomautuksia myös muista komission päätöksen kohdista. Puolan viranomaiset toteavat erityisesti, että rakenneuudistus vaikutti Szczecinin telakalla moniin eri toimintoihin ja että sen tarkoituksena oli parantaa telakan tuottavuutta merkittävästi. Telakka alkoi noudattaa keskitetympää strategiaa, toteutti työvoiman uudelleenjärjestelyn, lisäsi tuottavuutta, otti käyttöön tehokkaamman hallintojärjestelmän ja paransi taloudellista tilannettaan. Telakan odotettiin saavuttavan voittoa vuonna 2005.
(83)
Puolan viranomaiset vakuuttavat myös, että riittävät vastasuoritteet oli toteutettu, koska Szczecinin telakka hankki SSPH:lle kuuluneista tonteista ja varusteista vain ne, jotka liittyvät suoraan telakan laivanrakennuskapasiteettiin.
(84)
Puolan viranomaisten mielestä myös ehdotettu oma rahoitusosuus on riittävä. Etenkään tulevia voittoja, jotka telakka aikoo käyttää rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen, ei voida pitää valtion varoina, vaan ne kuuluvat omaan rahoitusosuuteen. Puolan viranomaiset vaativat, että myös Puolan vientiluottolaitoksen KUKEn takaamia etumaksuja, joilla telakan toiminta rahoitetaan, on pidettävä omana rahoitusosuutena. Puolan viranomaiset kuvailevat, minkä edellytysten nojalla KUKE oli myöntänyt takaukset (takausmaksu ja vaadittujen vakuuksien tyyppi) ja korostivat, että KUKE ei ollut joutunut maksamaan laivanvarustajille mitään näiden takausten perusteella.
(85)
Puolan viranomaiset huomauttavat, että rakenneuudistustoimenpiteiden hyväksyminen paransi telakan taloudellista tilannetta, minkä ansiosta se pystyi osoittamaan olevansa elinkelpoinen.
2.3.2 ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(86)
Puolan telakkatyönantajien liitto Forum Okrętowe selosti telakan ongelmien taustaa ja ilmoitti olevansa sitä mieltä, että telakka oli pystynyt jatkamaan toimintaansa ainoastaan rakenneuudistussuunnitelman tehokkaan täytäntöönpanon ja rakenneuudistukseen myönnetyn valtiontuen ansiosta.
(87)
Towimor S.A -niminen yritys, joka toimittaa Szczecinin telakalle laivanostureita sekä ankkurointi- ja kiinnityslaitteita, ilmoitti, että telakan tuotantokapasiteetti oli palautunut ja että se oli selviytynyt vuosien 2002-2004 kriisistä yksinomaan sen ansiosta, että ARP oli ryhtynyt johtamaan rakenneuudistuksen toteuttamista. Yritys korosti, että rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen etenee suotuisasti ja että tapahtuneet parannukset ovat pitkäaikaisia.
(88)
Lubmor Sp. z o.o. -niminen yritys, joka toimittaa Szczecinin telakalle sisustuselementtejä, korosti telakan merkitystä oman ja telakan muiden yhteistyökumppanien toiminnan kannalta.
(89)
Toinen tavarantoimittaja, pääasiassa alusten moottoreita valmistava H. Cegielski, korosti, että Szczecinin telakan tuloksellinen rakenneuudistus pelasti koko telakkateollisuuden vuosina 2002-2004, ja että telakan taloudellisten tulosten järjestelmällinen paraneminen osoittaa, että rakenneuudistustoimenpiteet johtavat tulosten paranemiseen pitkällä aikavälillä.
(90)
Szczecinin telakan asiakas Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. korosti telakan laajaa asiantuntemusta ja kokemusta telakkatoiminnan eri aloilta sekä sen rakentamien alusten laatua. Tämä laivanvarustaja kertoi rakennuttaneensa Szczecinin telakalla kahdeksan monikäyttöalusta, joilla oli korkeat tekniset ja laatuvaatimukset. Se ilmoitti toivovansa, että komissio hyväksyy telakalle myönnetyn tuen. Eräät muutkin telakan asiakkaat, muun muassa Peter Dohle Schiffahrts-KG ja Odfjell, ilmaisivat vastaavia mielipiteitä.
(91)
Ammattiliitto Solidarność korosti telakan merkitystä koko alueen työllisyyden ja taloudellisen tilanteen kannalta. Ammattiliitto ilmoitti toivovansa, että komissio lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn välittömästi ja hyväksyy telakalle myönnetyn tuen.
(92)
Szczecinin kaupunginjohtaja korosti telakan merkitystä Szczecinin alueelle ja vakuutti, että eräistä viivästyksistä huolimatta rakenneuudistus tuotti toivottuja tuloksia ja että telakka pystyy pitkällä aikavälillä kilpailemaan markkinoilla muiden telakoiden kanssa.
(93)
Szczecinin ja Länsi-Pommerin kehittämistä edistävä työnantajien yhdistys Business Club Szczecin ilmoitti niin ikään tukevansa Szczecinin telakan rakenneuudistusta. Yhdistys kuvaili vaikeuksia, joita alueella aiheutui SSPH:n konkurssin vuoksi vuonna 2002, ja vakuutti, että Puolan viranomaisten telakalle myöntämä tuki oli luonut edellytykset selvitä kriisistä.
2.4 TILANTEEN KEHITTYMINEN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA TEHDYN KOMISSION PÄÄTÖKSEN JULKAISEMISEN JÄLKEEN
(94)
Seuraavassa esitetään yhteenveto komission tutkintamenettelystä ja siihen liittyvistä tapahtumista.
(95)
Puolan viranomaiset esittivät syksyllä 2005 vastauksena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyyn komission päätökseen kaksi eri argumenttia: ensinnäkin ne asettivat kyseenalaiseksi komission toimivallan tarkastella päätöksessä mainittuja uusia tukitoimenpiteitä, ja toiseksi ne väittivät, että vaikka kyseiset toimenpiteet olisivatkin uutta tukea, ne voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi rakenneuudistustukena.
(96)
Tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskevan väitteensä tueksi Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman. Komissio tutustui vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmaan ja pyysi apuun ulkopuolisen konsultin. Komissio totesi, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelma ei täytä mitään niistä sovellettavien suuntaviivojen mukaisista edellytyksistä, joiden perusteella rakenneuudistustuki voidaan hyväksyä.
(97)
Joulukuussa 2005 komissio sai tietää julkisista lähteistä (7), että oli perustettu KPS, valtion omistama pääomayhtymä, jonka avulla Puolan kolme suurinta telakkaa (Gdynian, Gdanskin ja Szczecinin telakat) oli tarkoitus yhdistää yhdeksi yritykseksi, jäljempänä ’yhdistämissuunnitelma’. KPS:n päätehtävänä oli huolehtia näiden telakoiden tuotantotoiminnan rahoittamisesta. Puolan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet tästä yhdistämissuunnitelmasta komissiolle missään menettelyn vaiheessa - eivät ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä eivätkä myöskään sen jälkeen.
(98)
Komission pyynnöstä Puolan viranomaiset täsmensivät vuoden 2006 alussa, että yhdistämissuunnitelmaa oli todella harkittu, mutta että siitä oli sittemmin luovuttu, ja että lähiaikoina oli tarkoitus hyväksyä Puolan telakkateollisuuden uusi rakenneuudistusstrategia. Puolan viranomaiset selittivät, että KPS:n tehtävänä oli huolehtia Puolan telakoiden operatiivisen toiminnan rahoituksesta, lähinnä lyhytaikaisten lainojen avulla.
(99)
Puolan viranomaisten ja komission yksiköiden tapaamisessa 22 päivänä helmikuuta 2006 komissio ilmoitti Puolan viranomaisille, ettei se pysty saamiensa tietojen perusteella arvioimaan, riittääkö vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelma palauttamaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Komissio korosti, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelma oli pikemminkin käynnistyssuunnitelma, sillä se muodostui pääasiallisesti toimenpiteistä, joiden tarkoituksena oli toiminnan käynnistäminen uudelleen SSPH:n konkurssiin julistamisen jälkeen, eikä niinkään rakenneuudistussuunnitelma, jonka avulla varmistettaisiin telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen. Etenkin suunnitellut investoinnit olivat telakan laitteiden ja järjestelmien huonoon kuntoon nähden riittämättömiä. Puolan viranomaiset ja telakan edustajat vakuuttivat, että telakan elinkelpoisuus oli jo palautunut. Puolan viranomaiset kuitenkin myönsivät, että telakan modernisointi todella edellyttää huomattavia investointeja, joiden arvo on vähintään 200 miljoonaa zlotya, ja että se tämän vuoksi myytäisiin yksityiselle sijoittajalle vuonna 2008 tai 2009. Tapaamisen yhteydessä Puolan viranomaiset vahvistivat, että komissiolle toimitettaisiin uusi rakenneuudistussuunnitelma tai vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman päivitetty versio.
(100)
Tapaamisen jälkeen Puolan viranomaiset lupasivat (8) toimittaa komissiolle Szczecinin telakan päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman 22 päivään toukokuuta 2006 mennessä.
(101)
Komissio vastaanotti 26 päivänä kesäkuuta 2006 alustavan luonnoksen Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelmasta vuosiksi 2006-2011 (Plan rozwoju Stoczni Szczecińska Nowa Sp. z o.o. na lata 2006-2011). Suunnitelma oli laadittu konsulttitoimisto Deloitte Advisoryn avustuksella.
(102)
Komissio ilmoitti 13 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn tarkastuskäynnin yhteydessä ja 17 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyssä kirjeessä suhtautuvansa tähän alustavaan luonnokseen erittäin epäilevästi, koska se ei vaikuttanut riittävän kauaskantoiselta, jotta telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuus pysyttäisiin palauttamaan sen avulla. Komissio korosti, että huomattava osuus rakenneuudistuksesta on rahoitettava omin varoin, joihin ei sisälly valtiontukea (mitä esitetyssä suunnitelmaluonnoksessa ei otettu huomioon), ja että tämän lisäksi on toteutettava merkittäviä vastasuoritteita. Komissio huomautti, että telakka oli edelleen riippuvainen valtionlaitoksen eli KUKEn myöntämistä takauksista, ja varoitti sekä telakkaa että Puolan viranomaisia siitä, että kyseiset takaukset ovat valtiontukea. Komissio kehotti Puolan viranomaisia tarkistamaan rakenneuudistussuunnitelmaa ja toimittamaan sen täydellisen version elokuun 2006 loppuun mennessä.
(103)
Puolan viranomaiset toimittivat vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman lopulta kaksi kuukautta myöhässä syyskuussa 2006, mutta edellä mainituista varoituksista huolimatta se ei poikennut merkittävästi alustavasta suunnitelmasta. Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman suurimmat puutteet käydään läpi jäljempänä.
(104)
Syyskuussa 2006 Puolan viranomaiset ilmoittivat, että Szczecinin telakan osakkaiden yleiskokous oli 31 päivänä elokuuta 2006 päättänyt korottaa telakan pääomaa 95 miljoonalla zlotylla ja valmistella 15 päivään lokakuuta 2006 mennessä tarjouksen potentiaalisille sijoittajille, jotka olisivat kiinnostuneet ostamaan näitä uusia osakkeita. Joulukuun 31 päivään 2006 mennessä vain kaksi yritystä ilmoitti olevansa kiinnostunut Szczecinin telakan osakkeista: puolalainen teräksentoimittaja Złomrex ja teräksentuottaja ISD Polska, ukrainalaisen Donbasin tytäryhtiö.
(105)
Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 7 päivänä joulukuuta 2006 pidetyssä kokouksessa (ja 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä), että vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma ei täytä mitään sovellettavissa suuntaviivoissa vahvistetuista edellytyksistä, joiden perusteella rakenneuudistustuki voidaan hyväksyä. Kyseisessä kokouksessa Puolan viranomaiset sitoutuivat yksityistämään telakan, koska näin voitaisiin parantaa sen mahdollisuuksia palauttaa elinkelpoisuutensa ja hankkia rakenneuudistusta varten riittävä oma rahoitusosuus. Puolan viranomaiset vahvistivat sittemmin 5 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä sitoumuksensa, jonka mukaan telakka yksityistettäisiin 30 päivään kesäkuuta 2007 mennessä. Yksityistämistä koskevien asiakirjojen laatimisen yhteydessä Puolan viranomaiset pyysivät komissiota ilmoittamaan, mitä vastasuoritteita Szczecinin telakan olisi toteutettava, jotta niistä voitaisiin ilmoittaa potentiaalisille sijoittajille.
(106)
Komissaari Neelie Kroes ja ministeri Piotr Woźniak tekivät joulukuussa 2006 sopimuksen, jonka pohjalta komissio aloitti Puolan viranomaisten ja Szczecinin telakan kanssa intensiiviset neuvottelut tarvittavien vastasuoritteiden määrittämiseksi. Puolan viranomaiset toimittivat ehdotuksensa Szczecinin telakan vastasuoritteiksi ja sitoutuivat sulkemaan Wulkan 1 -rakennusalustan sen jälkeen kun jo allekirjoitetut laivanrakennussopimukset olisi täytetty eli maaliskuussa 2010.
(107)
Komissio pyysi Szczecinin telakalta erilaisia tietoja. Lopulta komission yksiköt ilmoittivat Puolan viranomaisille 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että ne voisivat alustavasti katsoa Wulkan 1 -rakennusalustan sulkemisen riittäväksi vastasuoritteeksi sillä ehdolla, että se muutettaisiin peruuttamattomasti laivanrakennukseen kelpaamattomaksi eli että sitä ei voitaisi käyttää alusten kokoamiseen eikä vesillelaskuun. Rakennusalusta olisi suljettava 1 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen tai aiemmin, jos viimeinen sillä rakennettava alus, 587-IV/09, valmistuisi aikaisemmin. Lisäksi Wulkan 1 olisi varattava vuoden 2009 aikana yksinomaan aluksen 587-IV/09 kokoamiseen. Tämän komission päätelmän perustelut esitetään jäljempänä. Puolan viranomaiset vahvistivat aikovansa toteuttaa komission kirjeessä määritellyt tuotantokapasiteetin rajoitukset.
(108)
Helmikuussa 2007 Szczecinin telakan johto lähetti telakan enemmistöosakkuutta koskevan ostotarjouksen 57 potentiaaliselle sijoittajalle. Tuolloin telakka oli jo muutamien kuukausien ajan käynyt Złomrexin kanssa neuvotteluja, joiden perusteella ei lopulta tehty mitään päätöksiä.
(109)
Syksyllä 2007 aloitettiin uusi yksityistämishanke. Komissiolta pyydettiin telakan esitettä koskevia huomautuksia elo- ja syyskuussa 2007. Syyskuussa KPS:n ja ARP:n yksityistämisasiantuntija lähetti tarjouspyynnön 221 potentiaaliselle sijoittajalle.
(110)
Kuusi potentiaalista sijoittajaa ilmoitti olevansa kiinnostunut hankkimaan telakan osakkeita ja pyysi saada sen esitteen. Määräaikaa, johon mennessä potentiaalisten sijoittajien oli tehtävä tarjouksensa, jatkettiin muutaman kerran.
(111)
Todettuaan yksityistämisprosessin viivästyneen komissio kehotti 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisia saattamaan yksityistämisen päätökseen viipymättä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että yksityistämistä ei voida saattaa päätökseen vuoden 2007 loppuun mennessä, kuten alun perin oli suunniteltu. Sen sijaan Puolan viranomaiset lupasivat aloittaa neuvottelut valikoitujen sijoittajien kanssa tammikuussa 2008. Komissio ilmoitti 30 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä olevansa edelleen huolissaan viivästyksestä ja ilmoitti selkeästi odottavansa, että Szczecinin telakan uusi johto toimittaa uuden rakenneuudistussuunnitelman alustavan luonnoksen helmikuun 2008 loppuun mennessä. Komissio toisti tämän kehotuksen useaan kertaan. Komissio vaati useaan otteeseen, että yksityistämisen aikataulua on noudatettava tiukasti.
(112)
Kun due diligence -tarkastus oli tehty, ainoa Szczecinin telakan ostamisesta kiinnostunut sijoittaja, Amber-niminen yritys, esitti 20 päivänä joulukuuta 2007 ehdollisen sitovan tarjouksen, joka toimitettiin arvioitavaksi KPS:n ja ARP:n yksityistämisasiantuntijalle.
(113)
Amberille myönnettiin 20 päivänä maaliskuuta 2008 neuvotteluja koskeva yksinoikeus, jota jatkettiin useaan otteeseen, kunnes sen voimassaolo lopulta päättyi 12 päivänä toukokuuta 2008.
(114)
Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle 29 päivänä helmikuuta 2008 Amberin laatiman Szczecinin telakan alustavan rakenneuudistussuunnitelman. (9) Amber toimitti päivitetyn talousennusteen 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä sähköpostiviestillä. Komissio esitti luonnosta koskevia huomautuksia suullisesti komission yksiköiden, Puolan viranomaisten, telakan ja Amberin edustajien välisessä kokouksessa, joka pidettiin Varsovassa 10 päivänä huhtikuuta 2008, ja kirjallisia huomautuksia 21 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(115)
Puolan viranomaisten kanssa 12 päivänä toukokuuta 2008 pidetyssä kokouksessa Amber ilmoitti vetäytyvänsä Szczecinin telakan yksityistämishankkeesta. Puolan viranomaiset ilmoittivat tästä muutoksesta komissiolle vielä samana päivänä. Valtiokonttorille antamassaan selvityksessä Amber ilmoitti vetäytymisensä johtuvan pääasiallisesti siitä, että se oli due diligence -tarkastuksen perusteellisen tarkastelun yhteydessä todennut, ettei telakka voi tuottaa voittoa edes rakenneuudistustoimien toteuttamisen ja niihin liittyvien mittavien investointien jälkeen. Koska Amber oli ainoa tarjoaja, sen vetäytyminen merkitsi vuonna 2007 aloitetun yksityistämishankkeen päättymistä.
(116)
Puola ilmoitti komissiolle 26 päivänä toukokuuta 2008, että yksityistäminen oli käynnistetty uudelleen. Myöhemmissä päiväraporteissaan Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle toteuttamistaan toimista, joiden tarkoituksena oli löytää Szczecinin telakalle ostaja. Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle kirjeitä, joissa potentiaaliset sijoittajat tiedustelivat yksityistämishankkeen jatkumisesta ja pyysivät saada telakan esitteen sitten kun se valmistuisi.
(117)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 13 päivänä kesäkuuta 2008 pidetyssä kokouksessa, että useat yritykset aikoivat toimittaa komissiolle telakan rakenneuudistusta koskevat suunnitelmansa 26 päivään kesäkuuta 2008 mennessä. Tämän jälkeen komissio tapasi Puolan viranomaisten pyynnöstä ja niiden läsnäollessa kaksi potentiaalista sijoittajaa, jotka olivat ilmoittaneet olevansa kiinnostuneita ostamaan Szczecinin telakan. Nämä yritykset olivat norjalainen Ulstein ja puolalainen Mostostal Chojnice. Tapaamisissa molemmat yritykset esittelivät komissiolle rakenneuudistusstrategiansa.
(118)
Tämän jälkeen Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle Mostostal Chojnicen laatiman, kesäkuulle 2008 päivätyn luonnoksen Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi vuosiksi 2008-2018 (Projekt programu restrukturyzacji Stoczni Szczecińskiej Nowa na lata 2008-2018 w trakcie opracowywania), jäljempänä ’kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma’. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 7 päivänä heinäkuuta 2008, että Mostostal Chojnice ja Ulstein olivat allekirjoittaneet aiesopimuksen mahdollisesta yhteistyöstä siinä tapauksessa, että Mostostalista tulisi Szczecinin telakan omistaja. Aiesopimuksen mukana Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle Mostostalin laatiman rakenneuudistussuunnitelman päivitetyn version.
(119)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 14 päivänä heinäkuuta 2008, että Szczecinin telakan yksityistämistä jatketaan, ja pyysivät potentiaalisille sijoittajille lisäaikaa rakenneuudistussuunnitelman viimeistelyyn. Puolan viranomaiset lupasivat esittää komissiolle täydellisen rakenneuudistussuunnitelman 12 päivään syyskuuta 2008 mennessä.
(120)
Komissio hyväksyi lopullisen rakenneuudistussuunnitelman toimituspäivää koskevan ehdotuksen.
(121)
Syyskuun 12 päivänä 2008 Puolan viranomaiset toimittivat lopullisen version Szczecinin uuden telakan rakenneuudistussuunnitelmasta vuosiksi 2008-2012 (Program restrukturyzacji dla Stoczni Szczecińskiej Nowa na 2008-2012), jäljempänä ’12 päivänä syyskuuta 2008 päivätty rakenneuudistussuunnitelma’.
(122)
Ulstein ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2008 vetäytyvänsä yksityistämishankkeesta. Tämän vuoksi komissio katsoi, että Ulsteinin ja Mostostalin yhteistyönä laadittu syyskuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma oli mitätön. Tästä huolimatta kyseistä suunnitelmaa kuvaillaan ja arvioidaan jäljempänä erityisesti sen vuoksi, että Mostostal ilmoitti 22 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä aikovansa toteuttaa suunnitelman yksin.
(123)
Mostostal ilmoitti komissiolle 30 päivänä syyskuuta 2008 pidetyssä tapaamisessa, että se suunnitteli edelleen tekevänsä yhteistyötä Ulsteinin kanssa Szczecinin telakan rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Mostostal esitti Ulsteinin kanssa tehdyn sopimusluonnoksen (jota ei ollut allekirjoitettu eikä edes parafoitu), jonka perusteella yritysten oli määrä luoda ensisijaisen tavarantoimittajan ja asiakkaan välinen suhde. Ulsteinin oli määrä siirtää Szczecinin telakalle alusten runkojen ja myöhemmin kokonaisten offshore-alusten rakentaminen markkinaehdoin Ulstein-yhtymän nimissä. Ulsteinin oli määrä jakaa Mostostalin kanssa osaamisensa ja kokemuksensa telakkatoiminnan alalla, niin ikään markkinaehdoin. Uudessa yhteistyösopimusluonnoksessa ei määrätä Ulsteinin taloudellisesta osallistumisesta 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen.
2.5 SYYSKUUN 2006 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(124)
Muutettu rakenneuudistussuunnitelma kattaa vuodet 2006-2011. Se on laadittu yhteistyössä konsulttitoimisto Deloitten kanssa, ja sen tarkoituksena on saattaa vuonna 2002 aloitettu rakenneuudistus päätökseen komissiolle lokakuussa 2005 esitetyn suunnitelman pohjalta, vaikka sen ei katsottukaan kykenevän palauttamaan yrityksen elinkelpoisuutta. Muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden pitäisi palautua vuonna 2009.
(125)
Uuden rakenneuudistussuunnitelman keskeisiä ajatuksia on Szczecinin telakan tuotannon suuntaaminen huipputekniikkaa edustavien alusten rakentamiseen. Tämä perustuu seuraaviin näkökohtiin: suurempi lisäarvo, hintakilpailun kiristyminen vähemmän edistynyttä tekniikkaa edustavissa markkinasegmenteissä, Szczecinin telakan tekninen soveltumattomuus tuottaa suuria konttialuksia, joiden kysyntä nykyään kasvaa, sekä telakan osaaminen ja kokemus erityisesti ruostumattomasta duplex-teräksestä valmistettujen pitkälle erikoistuneiden kemikaalisäiliöalusten tuotannosta.
(126)
Vaikka telakan nykyinen tilauskanta (toimitukset vuosina 2008-2009) muodostuu lähinnä konttialuksista (70 %), telakka valmistaa jo nyt huipputekniikkaa edustavia kemikaalisäiliöaluksia ja con-ro-aluksia (30 %). Suunnitelman mukaan telakka laajentaa tuotantoaan vuoteen 2010 mennessä kolmella markkinasegmentillä eli kemikaalisäiliöalusten, ro-ro-alusten (sisältää myös con-ro- ja ro-pax-alukset) ja huipputekniikkaa edustavien monikäyttöalusten segmentillä.
(127)
Uuden strategian täytäntöönpanon lisäksi on tarkoitus toteuttaa markkinointi- ja myyntikampanja sekä uudistaa telakan organisaatiota ja sen käyttämää teknologiaa. Suunniteltujen investointien ja aloitteiden kokonaiskustannuksiksi arvioidaan 203 900 000 zlotya. Investoinnit ja aloitteet on määrä toteuttaa vuosina 2006-2009.
(128)
Työntekijöiden poissaolojen suureen määrään ja ammattitaitoisen työvoiman muualle siirtymiseen liittyvät ongelmat pyritään suunnitelman mukaan ratkaisemaan palkankorotuksilla. Niiden seurauksena vuoden 2011 keskipalkka olisi 28 prosenttia suurempi kuin vuonna 2006.
(129)
Suunnitelman mukaan työvoimaa on tarkoitus vähentää edelleen 4 298 työntekijään vuonna 2011, mikä on noin 20 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2006 (5 322 työntekijää) tai yhteensä 53 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2001 (8 071 työntekijää). Suunnitelmasta ei kuitenkaan käy selvästi ilmi, toteutetaanko työvoiman vähentäminen irtisanomisten avulla vai siirtämällä työntekijöitä tytäryhtiöihin.
(130)
Muut toimet, joiden avulla pyritään parantamaan ammattitaitoisten työntekijöiden motivaatiota, on määritelty hyvin yleisellä tasolla: uuden henkilöstöpolitiikan muotoilu, optimaalisen työntekijämäärän määrittäminen, nykyisen arviointijärjestelmän uudelleentarkastelu ja kannustinjärjestelmän luominen. Vastaavia hankkeita on suunnitteilla myös keskijohdon tarpeita varten.
(131)
Suunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joiden tavoitteena on rahoituspolitiikan optimointi. Esimerkiksi sopimuksiin on tarkoitus sisällyttää lausekkeita, joiden avulla voidaan vähentää raaka-aineiden hintojen ja valuuttakurssien vaihtelusta aiheutuvia riskejä (luonnollinen suojautuminen), ja pankkien kanssa pyritään neuvottelemaan pidempiaikaisia termiinisopimuksia. Ei kuitenkaan näytä siltä, että termiinisopimuksista käydyt neuvottelut yksityisten pankkien kanssa olisivat johtaneet toivottuun tulokseen.
(132)
Ennusteen mukaan telakan tuotanto rakenneuudistuksen päättyessä vuonna 2011 on 211 682 tasattua bruttotonnia, kun se vuonna 2005 oli 213 044 tasattua bruttotonnia.
(133)
Työvoiman väheneminen lisää työntekijäkohtaista tuottavuutta niin, että kun se vuonna 2003 oli 34 tasattua bruttotonnia työntekijää kohti, vuonna 2011 tuottavuus on 49,3 tasattua bruttotonnia työntekijää kohti. Vuonna 2003 tuottavuus oli työtunteina laskien 47 työtuntia per tasattu bruttotonni. Vuonna 2011 tuottavuuden arvioidaan olevan 34 työtuntia per tasattu bruttotonni.
(134)
Suunnitelman mukaan sijoitetun pääoman tuotto kasvaa vuosina 2007-2011 keskimäärin 19 prosenttia vuodessa (kun palkankorotuksista aiheutuvia kustannuksia ei oteta huomioon), minkä väitetään vastaavan yksityisen sijoittajan odottamaa tuottoastetta. Jos palkkakustannukset otetaan huomioon, pääoman tuotto olisi 1,45 prosenttia vuodessa.
(135)
Suunnitelmassa analysoidaan myös telakan alttiutta valuuttakurssien, työvoimakustannusten ja teräksen hinnan vaihteluille. Analyysissa on otettu huomioon seuraavat tekijät: zlotyn arvon nousu 5 ja 10 prosentilla rakenneuudistuksen aikana eli vuosina 2006-2011 (lähtötasona oletusarvo 3,26 PLN/USD), työvoimakustannusten kasvu 7,5 prosentilla vuodessa (lähtötason oletusarvo 5 prosenttia vuodessa) ja teräksen hinnan nousu 20 prosentilla.
(136)
Suunnitelman mukaan operatiivisen toiminnan nykyinen rahoitusmalli, joka muodostuu laivanvarustajilta saatavista ja KUKEn takaamista etumaksuista sekä valtion myöntämistä takauksista ja lainoista, korvataan mallilla, joka muodostuu laivanvarustajilta saatavista ja KUKEn takaamista etumaksuista ja markkinaehtoisista lainoista.
(137)
Suunnitelmassa mainitaan rahoitus, joka muodostuu valtion myöntämistä lisätakauksista luotoille, joiden määrä on yhteensä 35 miljoonaa dollaria vuosina 2006-2007 ja 25 miljoonaa dollaria vuosina 2008-2009. Lisäksi siinä mainitaan KUKEn myöntämien takausten korvaaminen markkinaehtoisilla takauksilla ja markkinaehtoisten lainojen ottaminen. Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan ainoastaan yksi toteutunut takaussopimus. Suunnitelman mukaan KUKEn takauksia olisi tarkoitus käyttää jatkossa keskimäärin 200 miljoonan dollarin arvosta vuodessa.
(138)
Suunnitelmassa arvioidaan rakenneuudistuksen kustannuksiksi 3,7 miljoonaa zlotya ja rakenneuudistuskauden operatiivisen toiminnan kustannuksiksi 11 120 miljoonaa zlotya. Kumpikin luku kattaa vuodet 2002-2009. Suunniteltujen aloitteiden ja investointien kustannuksiksi on arvioitu 203,9 miljoonaa zlotya. Talouden rakenneuudistus ilmoitetaan loppuun saatetuksi, lukuun ottamatta 20,7 miljoonan zlotyn suuruisen erän mitätöintiä.
(139)
Rakenneuudistuksen kustannuksista 190 miljoonaa zlotya on tarkoitus rahoittaa ulkoisten rahoituslähteiden avulla; tästä 95 miljoonaa zlotya on tarkoitus saada telakan osakepääoman korotuksesta laskemalla liikkeeseen uusia osakkeita, jotka yksityinen sijoittaja ostaa. Päätös osakepääoman korottamisesta tehtiin osakkaiden ylimääräisessä kokouksessa. Syyskuussa 2006 uusia osakkeita merkittiin 95 miljoonan zlotyn arvosta, mikä on 21 prosenttia Szczecinin telakan osakkeista. Jäljelle jäävä osuus kuului edelleen valtion määräysvaltaan.
(140)
Loput 95 miljoonaa zlotya oli tarkoitus saada pitkäaikaisesta investointilainasta niin ikään yksityisistä lähteistä. Vuosien 2006-2009 talousennusteen mukaan kaudella oli määrä toteuttaa sekä osakepääoman korotus että hankkia pitkäaikainen investointilaina.
(141)
Lisäksi suunnitelmassa mainitaan omana rahoitusosuutena 165,9 miljoonaa zlotya toimitusluotoista, joita ei kuitenkaan määritellä tarkemmin.
(142)
Suunnitelman mukaan telakan omana rahoitusosuutena on pidettävä myös yhteensä 628,7 miljoonan zlotyn lisäsuorituksia, jotka laivanvarustajien on määrä maksaa sopimusten uudelleenneuvottelemisen perusteella.
(143)
Suunnitelman perusteella juoksevan operatiivisen toiminnan rahoittamiseen käytettäisiin myös markkinaehtoisia lainoja ja laivanvarustajilta saatavia etumaksuja, joilla ei ole KUKEn takausta ja joiden kokonaisarvo koko rakenneuudistuskauden aikana vuosina 2002-2009 olisi 3 200 miljoonaa zlotya.
(144)
Suunnitelmassa oletetaan myös, että 399 miljoonan zlotyn tulevasta kassavirrasta osoitetaan tietty osa (14,5 miljoonaa zlotya) investointeihin ja osa operatiivisen toiminnan rahoittamiseen. Suunnitelmassa todetaan kuitenkin erikseen, että tätä ei voida pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna omana rahoitusosuutena.
(145)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Szczecinin telakka on jo toteuttanut vastasuoritteet supistaessaan tuotantokapasiteettiaan siten, että se ei ottanut haltuunsa huomattavaa osaa SSPH:n omaisuudesta ja työntekijöistä yrityksen mentyä konkurssiin. SSPH:n vuotuinen enimmäiskapasiteetti oli tämän tulkinnan mukaan vuonna 2001 eli ennen konkurssin julistamista 345 600 tasattua bruttotonnia ja vuosina 1995-1999 322 000 tasattua bruttotonnia (vuosituotanto oli tuolla kaudella keskimäärin 244 000 tasattua bruttotonnia). Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Szczecinin telakan tuotantokapasiteetti on nykyään 255 720 tasattua bruttotonnia. Tämän perusteella tuotantokapasiteetti on supistunut suunnitelman mukaan lähes 100 000 tasatulla bruttotonnilla.
2.6 KESÄKUUN 2008 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(146)
Mostostal on Puolassa sijaitseva yritys, jonka osakkeista 100 prosenttia omistaa KEM-yhtymä. Yritys valmistaa erilaisia terästuotteita (siltoja, nostureita, rakennuksia jne.). Yritys oli aiemmin valtion omistuksessa, mutta se yksityistettiin vuonna 1992. Vuodesta 2003 se on kuulunut perheomistuksessa olevalle KEM-teollisuusyhtymälle. KEM harjoittaa metalliromun jalostusta ja kauppaa sekä mm. Mostostalin valmistamien metalliteollisuuden tuotteiden tukkumyyntiä. KEMin liikevaihto vuonna 2007 oli 700 miljoonaa zlotya (207 miljoonaa euroa), mistä 100 miljoonaa zlotya (30 miljoonaa euroa) oli peräisin Mostostalin tuotannosta.
(147)
Keskeinen liiketoimintastrategia perustuu telakan toiminnan monipuolistamiseen teräsrakenteiden ja telakkatuotteiden suuntaan. Näin pyritään vähentämään telakan riippuvuutta telakkamarkkinoiden heilahteluista. Tuotannon rakenneuudistus on määrä toteuttaa kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa eli vuoden 2009 alkuun mennessä telakka rakentaa valmiiksi nykyiseen tilauskantaan kuuluvat alukset ja aloittaa teräsrakenteiden tuotannon. Toisessa vaiheessa teräsrakenteiden tuotantoa laajennetaan, kunnes saavutetaan tavoitetaso eli 50 prosenttia telakan tuotantotehosta. Jäljelle jäävä osuus käytetään telakkatuotteiden tuotantoon.
(148)
Telakkatuotannon osalta Mostostalin suunnitelmat perustuvat yhteistyöhön norjalaisen Ulsteinin telakan kanssa. Yritykset allekirjoittivat 7 päivänä heinäkuuta 2008 aiesopimuksen, jossa ne sopivat mahdollisen yhteistyösopimuksen neuvottelemisesta. Yhteistyö tarkoittaisi lähinnä siitä, että osa Szczecinin telakan tuotantokapasiteetista olisi Ulsteinin käytössä.
(149)
Terästuotteiden tuotannon alalla Mostostal aikoo hyödyntää Szczecinin telakan tuotanto-omaisuutta laajentaakseen omaa tuotantoaan, minkä lisäksi se aikoo hyödyntää mahdollisuutta käyttää merikuljetuksia. Suunnitelmassa suhtaudutaan optimistisesti Puolan terästuotemarkkinoiden kehitykseen ja odotetaan erityisesti laaja-alaisia investointeja Puolan infrastruktuuriin. Telakkatoiminnan osalta suunnitelmaan sisältyy ro-pax-tyyppisten alusten ja monikäyttöalusten rakentaminen, ja siinä oletetaan, että näissä segmenteissä hintojen ”suuntaus on nouseva telakkamarkkinoiden kehityksestä riippumatta”.
(150)
Suunnitelman mukaan on tarkoitus toteuttaa omaisuuserien uudelleenjärjestely luovuttamalla noin 30 prosenttia tuotantoalasta muuhun kuin perustoimintaan, esimerkiksi vuokraamalla se kolmansille. Yksi telakan rakennusalustoista, Wulkan 1, siirretään pois telakkatuotannosta muihin tarkoituksiin kuin alusten rakentamiseen tarkoitettujen teräsrakenteiden tuotantoon. Rakennusalustan sulkeminen esitetään suunnitelmassa vastasuoritteena.
(151)
Suunnitelman mukaan vuosina 2008-2012 toteutetaan 264 miljoonan zlotyn investoinnit ja vuosina 2013-2018 vielä 90 miljoonan zlotyn lisäinvestoinnit. Suunnitelmassa esitetään luettelo investoinneista sekä arvio kertyvistä säästöistä työtunteina ja operatiivisina kustannuksina. Toisaalta suunnitelmassa todetaan myös, että telakka allekirjoitti 12 päivänä kesäkuuta 2008 ulkopuolisen konsultin kanssa sopimuksen telakan modernisointisuunnitelman laatimisesta ja siihen tarvittavien investointien arvioimisesta.
(152)
Suunnitelman mukaan työvoima lisääntyy noin 14 prosentilla niin, että vuonna 2012 työntekijöitä on 5 010.
(153)
Suunnitelmassa oletetaan, että telakkatuotanto rahoitetaan laivanvarustajilta saatavilla ennakkomaksuilla, jotka olisivat 80-90 prosenttia myyntihinnasta.
(154)
Suunnitelman mukaan rakenneuudistuksen onnistuminen edellyttää, että telakka saa lisää valtiontukea. Suunnitelmassa mainitaan useita pääomankorotuksia sekä valtion tai sen omistamien julkisten laitosten myöntämien lainojen muuttaminen osakkeiksi; näiden toimenpiteiden arvo olisi yhteensä 588 miljoonaa zlotya. Määrään sisältyy ARP:n toteuttama 145 miljoonan zlotyn pääomankorotus, josta tehtiin päätös kesäkuussa 2008. Lisäksi suunnitelmassa mainitaan, että ARP voisi myöntää telakalle 32 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (68 miljoonan zlotyn) lainan. Lisäksi suunnitelmassa mainitaan laivanvarustajien etumaksuihin liittyvien lisätakausten hankkiminen KUKElta 431 miljoonan zlotyn nimellisarvosta.
(155)
Sijoittaja on ilmoittanut haluavansa toteuttaa 149,5 miljoonan zlotyn pääomankorotuksen, jolla rahoitettaisiin osa vuosien 2008-2012 investointiohjelmasta. Muu osa investointiohjelmasta on määrä rahoittaa telakan kassavirran avulla.
(156)
Suunnitelmassa esitetään rakenneuudistuskaudelle 2008-2012 laaditut rahoitussuunnitelmat, joiden mukaan telakan elinkelpoisuus palautuisi vuodesta 2010 alkaen. Suunnitelmassa luetellaan yleisellä tasolla ja ilman perusteluja erilaisia oletuksia, joiden pohjalta rahoitussuunnitelmat on laadittu, mutta siinä ei kerrota, millaisen rahoitusmallin pohjalta näihin arvioihin on päädytty. Suunnitelman mukaan tavoitteena on, että oman pääoman tuotto olisi vuonna 2012 noin 26 prosenttia. Tämän näennäisen korkean tuottavuuden myönnetään kuitenkin johtuvan siitä, että oma pääoma pysyy aiempina vuosina kertyneiden tappioiden vuoksi alhaisena. Realistisempi käsitys asiasta saadaan, jos aiempien vuosien tappioita ei oteta huomioon. Silloin oman pääoman tuotto on 7,6 prosenttia vuonna 2011 ja 9,8 prosenttia vuonna 2012, mikä suunnitelman mukaan on suunnitellulle investoinnille kannattavuusrajalla oleva tuotto.
(157)
Tase-ennusteiden perusteella käyttöomaisuuden arvon on määrä nousta vuoden 2008 noin 100 miljoonasta zlotysta noin 200 miljoonaan zlotyyn vuonna 2012.
2.7 SYYSKUUN 12 PÄIVÄNÄ 2008 PÄIVÄTTY RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(158)
Syyskuun 12 päivänä 2008 päivätty rakenneuudistussuunnitelma perustuu samantapaisiin oletuksiin kuin kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma. Tärkein strateginen idea on tuotannon monipuolistaminen, ja rakenneuudistuksen onnistuminen on määrä varmistaa Mostostalin ja Ulsteinin yhteistyön avulla siten, että yritykset yhdistävät kokemuksensa teräksentuotannon ja telakkatuotannon alalla. Kesäkuun suunnitelmaan verrattuna tämä tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma on hiotumpi, sillä eräät rakenneuudistukseen ja toiminnan monipuolistamiseen liittyvät käytännön toimenpiteet on kuvattu perusteellisemmin. Tämä näkyy suunnitellussa organisaation ja yritysrakenteen uudelleenjärjestelyssä (ks. taulukko 2 jäljempänä).
(159)
Suunnitelman mukaan nykyinen telakka, josta käytetään nimeä ”SSN Nowa”, saattaisi päätökseen kannattamattomien alusten tuotannon voimassa olevien sopimusten mukaisesti, minkä jälkeen se lakkautettaisiin. Telakan varat myytäisiin kolmelle uudelle yritykselle, jotka ovat SSN Mostostal (kokonaan Mostostalin määräysvallassa), SSN Ulstein (kokonaan Ulsteinin määräysvallassa) ja SSN Wspólna (Mostostalin ja Ulsteinin jaetussa määräysvallassa siten, että kummallakin on 50 prosenttia osakkeista). Lisäksi nykyisestä suunnittelutoimistosta (biuro projektowe) tulee erillinen yritys, jonka nimi on SSN Biuro projektowe. Suunnitelman mukaan Mostostal perustaa vuonna 2010 uuden yrityksen nimeltä SSN Odra, joka jatkaa Szczecinin telakan nykyistä telakkatoimintaa ja rakentaa ro-pax-, ro-ro- ja con-ro-aluksia sekä kemikaalisäiliöaluksia.
Taulukko 2
Szczecinin telakan yritysrakenteen uudelleenjärjestely 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan
Omistaja
Toiminta
Pääomankorotus
(miljoonaa zlotya)
Liikevaihto
(miljoonaa zlotya)
Työvoima
Investointi-ohjelma
(miljoonaa zlotya)
SSN Nowa
100 % Mostostal
Laivanrakennus - nykyiset sopimukset
434 (valtiontuki)
v.2009: 680
v.2010: 1 000
seur. vuodet 0
4 011 v. 2009, tavoite: 0
ei ole
SSN Mostostal
100 % Mostostal
Teräselementit
80
148 (10 %)
297 v. 2009, tavoite: 352
59
SSN Ulstein
100 % Ulstein
Laivanrakennus - offshore-alukset
67,3
155 (11 %)
150
10
SSN Wspólna
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Terästuotteiden esivalmisteet
95
370-400 (28 %)
1 062 v. 2009, tavoite: 663
34,5
SSN Biuro projektowe
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Suunnittelu
0,2
9 (0,6 %)
150
0,5
SSN Odra
100 % Mostostal
Laivanrakennus - ro-pax-, ro-ro- ja kemikaali-säiliöalukset
0,2
600-700 (49 %)
835 v. 2010, tavoite: 500
ei ole
Yhteensä
434 valtiolta ja 242,7 sijoittajilta
1 412
1 815
104
(160)
Suunnitelman mukaan SSN Nowa ja SSN Odra jatkaisivat nykyistä telakkatoimintaa, mutta niillä ei olisi omaa käyttöomaisuutta, vaan ne hankkisivat terästuotteiden esivalmisteet SSN Wspólnalta alihankintana ja kokoaisivat alukset ja varustelisivat ne SSN Mostostalin tai SSN Ulsteinin tuotantokapasiteetin avulla. Suunnitelmassa ei selitetä, miten tuotantokapasiteetti käytännössä jaettaisiin, eikä sitä, millaisin ehdoin tuotantokapasiteettia luovutettaisiin ensin SSN Nowan ja sitten SSN Odran käyttöön.
(161)
SSN Ulsteinin ja SSN Mostostalin on tarkoitus päästä markkinoille, joista Szczecinin telakalla ei ole lainkaan kokemusta. Suunnitelmassa ei kuitenkaan analysoida näitä markkinoita.
(162)
Suunnitelmassa selitetään, että Ulstein siirtää nykyään alusten runkojen valmistuksen alihankkijoille, mutta aikoo jatkossa ryhtyä valvomaan myös tuotantoketjun alkupäätä. Ostamalla Szczecinin telakan tuotantokapasiteetin Ulstein pystyisi siis integroimaan tuotantoprosessin vertikaalisesti. SSN Ulstein suunnittelee kohtuullista kasvua ja aikoo aluksi rakentaa alusten runkoja ja myöhemmin puoliksi ja kokonaan varusteltuja offshore-aluksia. Suunnitelmassa ei anneta tarkempia tietoja suunnitelluista tuotantomääristä, alusten runkojen tai alusten hinnoista, kustannuksista, kannattavuudesta yms.
(163)
Mostostalin kiinnostus investoida Szczecinin telakkaan perustuu samoihin syihin kuin kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä. Sijoittajan tavoitteena on laajentaa tuotantokapasiteettia teräsrakenteiden tuotantoon ja päästä hyödyntämään suoria merikuljetuksia. Näin se voi alentaa kuljetuskustannuksia, kun suurempia kokonaisuuksia voidaan siirtää valmiiksi asennettuina. Suunnitelmassa ei esitetä tarkempia tietoja suunnitelluista tuotantomääristä, hinnoista, kustannuksista, marginaalista yms.
(164)
Suunnitelman mukaan SSN Nowassa ei ole tarkoitus toteuttaa rakenneuudistusta, vaan yritys on määrä lakkauttaa sen jälkeen kun se on rakentanut valmiiksi nykyiseen tilauskantaan sisältyvät kannattamattomat alukset. Suunnitelmassa esitetään telakkateollisuutta koskeva markkina-analyysi, jossa kuitenkin käsitellään suurelta osin sellaisia markkinasegmenttejä, joilla telakan ei ole tarkoitus toimia tulevaisuudessa.
(165)
Suunnitelmassa ei esitetä SSN Odran liiketoimintasuunnitelmaa. Yrityksen strategian osalta suunnitelmassa kaavaillaan, että SSN Odra voisi saada kannattavia sopimuksia valtiolliselta Polska Żegluga Morska -yritykseltä ro-pax-tyyppisten matkustaja-alusten rakentamista varten. Lisäksi SSN Odra voisi rakentaa tällaisten alusten sotilaskäyttöön tarkoitettuja versioita. Tästä aiheesta ei kuitenkaan esitetä tarkempia tietoja.
(166)
Suunnitelman mukaan SSN Wspólnan on tarkoitus ennen muuta tarjota palveluja muille yrityksille. Suunnitelmassa oletetaan, että teräsrakenteiden esivalmisteisiin liittyvä SSN Wspólnan tuotantokapasiteetti olisi tuhatta tonnia. SSN Ulsteinin tarve olisi 15-20 tuhatta tonnia ja SSN Mostostalin 12-15 tuhatta tonnia terästä. Suunnitelman mukaan noin 30 tuhatta tonnia terästä varattaisiin muuhun kuin SSN Ulsteinin harjoittamaan telakkatoimintaan. Lisäksi suunnitelmassa esitetään, että SSN Wspólnan jäljelle jäävä tuotantokapasiteetti (9-17 tuhatta tonnia terästä eli 12-23 prosenttia kapasiteetista) voitaisiin osoittaa muille toimijoille alihankinnan puitteissa. Suunnitelmassa ei kuitenkaan esitellä tarkemmin tällaisen toiminnan kohdemarkkinoita, tarpeita eikä kannattavuusnäkymiä.
(167)
Organisaation uudelleenjärjestelyn ohella on tarkoitus toteuttaa omaisuuden ja talouden uudelleenjärjestely ja vähentää työvoimaa huomattavasti.
(168)
Suunnitelman mukaan SSN Ulsteiniin, SSN Mostostaliin ja SSN Wspólnaan on tarkoitus investoida yhteensä 104 miljoonaa zlotya. Lisäksi SSN Nowan on investoitava eräiden […] (10) miljoonan zlotyn arvoisten tuotantoresurssien siirtämiseen. Tarkoituksena on vapauttaa tonttimaata ja saada sen myynnistä rakenneuudistuksen toteuttamiseen tarvittavia varoja.
(169)
Wulkan 1 -rakennusalustan suunnitellusta käytöstäpoistamisesta 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan (samoin kuin kesäkuun 2008 suunnitelmassa), että sitä ei enää käytetä telakkatoimintaan, vaan että SSN Mostostal ryhtyy käyttämään sitä teräsrakenteiden valmistukseen.
(170)
Suunnitelman mukaan työvoimaa vähennetään lähes 60 prosentilla eli 1 815 työntekijään.
(171)
Rahoitussuunnitelmien mukaan SSN Ulstein aloittaa toimintansa vuonna 2009 ja alkaa tuottaa voittoa vuonna 2010. SSN Mostostalin ja SSN Wspólnan on tarkoitus aloittaa toimintansa vuonna 2009, ja niiden pitäisi tuottaa voittoa alusta alkaen. SSN Odra aloittaa telakkatoiminnan vuonna 2010, ja rahoitussuunnitelmien mukaan sen pitäisi alkaa tuottaa voittoa välittömästi.
(172)
SSN Ulsteinin arvioitu myyntivoitto on 6 prosenttia, mitä suunnitelmassa pidetään riittävänä. SSN Odran tapauksessa myyntivoitto olisi ensimmäisenä tuotantovuonna 11 prosenttia (koska vuoden aikana on tarkoitus toteuttaa kaksi erittäin tuottoisaa sopimusta) ja seuraavina vuosina 7-8 prosenttia. SSN Mostostalin arvioitu myyntivoitto olisi 6-9 prosenttia vuosina 2009-2011 ja 11 prosenttia vuonna 2012. SSN Wspólnan ja SSN Biuro projektowen myyntivoitot olisivat marginaaliset: SSN Wspólnalla 0,4 prosenttia koko toiminnan ajan ja SSN Biuro projektowella 1,6 prosenttia. Suunnitelman mukaan näiden kahden yrityksen alhaiset myyntivoitot johtuvat alhaisista marginaaleista ja ovat perusteltuja, koska yritykset ovat palveluyrityksiä, jotka toiminnallaan avustavat lopputuotteita valmistavia yrityksiä, suurelta osin niiden toimittamia materiaaleja käyttäen.
(173)
SSN Nowan on tarkoitus panna täytäntöön telakan nykyiseen tilauskantaan sisältyvät kannattamattomat sopimukset. Tämä tarkoittaa sitä, että yritys tuottaa tappiota koko toimintansa ajan lakkauttamiseensa asti. Tämän vuoksi suunnitelman toteuttaminen edellyttää, että SSN Nowan tulevien tappioiden kattamiseksi myönnetään 430 miljoonaa zlotya lisää valtiontukea. Tämän suunnitelman mukaan valtiontukea tarvittaisiin siis vähemmän kuin kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman mukaan: silloin edellytettiin 588 miljoonan zlotyn pääomankorotuksen ja 68 miljoonan zlotyn lainan myöntämistä. Komissio huomauttaa kuitenkin, että julkiset laitokset (ARP ja KPS) olivat tällä välin (elokuussa 2008) toteuttaneet toimenpiteen, jonka yhteydessä velkoja muutettiin osakkeiksi yhteensä 130 miljoonan zlotyn arvosta.
2.8 VASTASUORITTEET
(1)
Puolan viranomaisten ja komission yksiköiden välillä joulukuussa 2006 tehdyn sopimuksen perusteella komissio aloitti Puolan viranomaisten ja Szczecinin telakan edustajien kanssa intensiiviset neuvottelut tarvittavien vastasuoritteiden määrittämiseksi.
(175)
Yhteistyössä ulkopuolisen konsultin ja telakan kanssa komissio määritteli jäljempänä esitellyn menetelmän, jonka mukaisesti Puolan viranomaisten vastasuoritteeksi ehdottama tuotantokapasiteetin supistaminen arvioidaan.
(176)
Jotta vastasuoritteilla olisi merkitystä, tuotantokapasiteettia on supistettava niin paljon, että se on rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen pienempi kuin nykyään.
(177)
Komissio arvioi ensin telakan nykyiset tekniset resurssit sen oletuksen perusteella, että alusten kokoaminen rakennusalustoilla on yksi telakan tuotantoprosessin pullonkauloista, jota ei ole helppo ohittaa ulkoistamisen avulla. Komission soveltaman menetelmän mukaisesti (jota Puolan viranomaiset ja telakan edustajat eivät ole vastustaneet) tuotantokapasiteetti lasketaan sen mukaan, kuinka kauan tyypillisen alusvalikoiman kokoaminen rakennusalustalla kestää (koska alusten bruttovetoisuuden vaihteluista huolimatta niiden kokoaminen voi kestää yhtä kauan).
(178)
Nykyisen tuotantokapasiteetin laskennassa on otettu huomioon (tietynlaisen) aluksen kokoamiseen rakennusalustalla kuluva todellinen aika. Tähän aikaan vaikuttavat kaikki nykyisen tuotantoprosessin puutteet eli alhainen tuottavuus, tuotannon pullonkaulat, tuotantovälineiden kuluneisuus, tuotantoprosessin tehottomuus ja työvoimaan liittyvät ongelmat. Kokoamisaikaan vaikuttavista tekijöistä voidaan laskea pois ainoastaan telakan heikosta taloudellisesta tilanteesta johtuvat nykyiset taloudelliset rajoitukset. Käyttöpääoman epäsäännöllinen saatavuus tai sen puuttuminen kokonaan voi häiritä tuotantoprosessia merkittävästi. Koska kyseessä on ulkoinen tekijä, joka vaikuttaa kaikkiin vaikeassa taloudellisessa tilanteessa oleviin yrityksiin eikä pelkästään kyseiseen yritykseen, komissio katsoo, että telakan todellisia tuottavuuslukuja voidaan mukauttaa sen oletuksen pohjalta, että telakalla on jatkuvasti käytössään riittävästi käyttöpääomaa.
(179)
Tulevaa tuotantokapasiteettia koskevissa ennusteissa on otettu huomioon (tietynlaisen) aluksen kokoamiseen rakennusalustalla tarvittava todennäköinen aika olettaen, että telakan tuottavuus on vertailukelpoinen muiden, kilpailevien eurooppalaisten telakoiden tuottavuuden kanssa. Toisin sanoen huomioon on otettava laitosten tarvittavan modernisoinnin vaikutus sekä työolojen optimointi (organisaatio, rahoitus, toimitukset, työntekijät).
(180)
Modernisointi on välttämätön, jos telakka haluaa palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Kun modernisointi lisää tuottavuutta, telakka voi yhtäältä vähentää panostusta tuotantoon ja toisaalta nopeuttaa tuotantoa. Kun tuotannon eri osa-alueet kehittyvät, telakan tuotantokapasiteetti eli kyky valmistaa tietty määrä tuotteita kasvaa. Tämän vuoksi on syytä täsmentää, että joidenkin tuotantovälineiden poistaminen käytöstä, esimerkiksi Szczecinin telakalla ehdotettu yhden rakennusalustan sulkeminen, saattaa jäädä merkityksettömäksi, jos telakan tuotantokapasiteetti kaiken kaikkiaan kasvaa. Jotta kyse olisi todellisista vastasuoritteista, telakan tuotantokapasiteetin supistaminen on toteutettava sillä tavoin, että kapasiteetti on rakenneuudistuksen päätyttyä eli investointien toteuttamisen ja tuottavuuden paranemisen jälkeen edelleen nykyistä alhaisempi. Vain tällä tavoin voidaan sovittaa yhteen kaksi tavoitetta eli palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus, mikä edellyttää tuottavuuden lisäämistä, ja välttää samalla valtiontuen vääristävä vaikutus kauppaan niin pitkälle kuin mahdollista.
(181)
Jotta voidaan varmistaa, että nykyinen ja tuleva tuotantokapasiteetti on laskettu johdonmukaisesti, on laskelmissa käytettävä samaa tuotevalikoimaa eli samantyyppisiä aluksia. Vaihtoehtoisesti voitaisiin käyttää nk. ”tyypillistä alusta” (eli telakan tilauskannan perusteella tyypillistä bruttovetoisuutta).
(182)
Szczecinin telakan toimittamien tietojen perusteella sen nykyinen tuotantokapasiteetti on taloudelliset rajoitukset huomioon ottaen noin 177 000-202 000 tasattua bruttotonnia riippuen siitä, sisällytetäänkö kemikaalisäiliöalukset tuotantovalikoimaan vai ei. Ilman taloudellisia rajoitteita telakan tuotantokapasiteetti on 208 000 tasattua bruttotonnia (9,15 alusta) kemikaalisäiliöalukset mukaan lukien ja 238 000 tasattua bruttotonnia (10,7 alusta) kemikaalisäiliöalukset pois lukien.
(183)
Telakan mukaan vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa mainitut investoinnit eivät vaikuta kokoamisaikaan vaan ainoastaan vähentävät kustannuksia. Lisäksi telakka selitti, että vaikka jotkut investoinnit saattavat lyhentää kokoamisaikaa, vaikutusta tasaa tuotantomenetelmän perusteellinen muuttaminen, jonka vuoksi varustelu voidaan aloittaa aikaisemmin. Telakka huomautti myös, että kokoamisajan lyhentämiseksi olisi tehtävä investointeja itse rakennusalustoihin. Telakan arvion mukaan nämä investoinnit maksaisivat 200 miljoonaa euroa ja ovat siten sen ulottumattomissa.
(184)
Edellä esitetyn perusteella telakan tuleva tuotantokapasiteetti (edellyttäen että mitään tuotantolinjoja ei suljeta) olisi yhtä suuri kuin nykyinen tuotantokapasiteetti ilman taloudellisten rajoitteiden vaikutusta eli 208 000 tasattua bruttotonnia kemikaalisäiliöalukset mukaan lukien ja 238 000 tasattua bruttotonnia kemikaalisäiliöalukset pois lukien.
(185)
Jos pienin rakennusalusta (Wulkan 1) suljetaan, telakan tuotantokapasiteetti olisi 149 000 tasattua bruttotonnia (6,25 alusta) arvoltaan alimman bruttovetoisuuden mukaan (kemikaalisäiliöalukset mukaan lukien) ja 178 000 tasattua bruttotonnia (7,8 alusta) arvoltaan korkeimman bruttovetoisuuden mukaan (kemikaalisäiliöalukset pois lukien).
(186)
Komissio on laskenut näiden numerotietojen perusteella, että pienimmän rakennusalustan sulkeminen supistaisi tuotantokapasiteettia tuotevalikoimasta riippuen 25-46 prosentilla. Tämän perusteella ja ottaen huomioon, että muiden rakennusalustojen sulkeminen supistaisi tuotantokapasiteettia vähintään 59 prosentilla, komission yksiköt katsovat alustavasti, että Puolan viranomaisten ehdottama Wulkan 1:n sulkeminen olisi riittävä vastasuorite.
2.9 TUKITOIMENPITEET
(187)
Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa lueteltujen tukitoimenpiteiden osalta. Toimenpiteisiin kuuluivat pääomankorotus, kaksi suoritusvakuutta, jotka ARP:n oli tarkoitus myöntää, sekä joitakin kiinteistöveromaksujen lykkäyksiä ja mitätöintejä, jotka Szczecinin kaupunki oli hyväksynyt. Toimenpiteiden nimellisarvo oli 126 524 652 zlotya.
(188)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittuja toimenpiteitä nro 62 ja 63 eli kahta suoritusvakuutta ei ole myönnetty. (11) Lisäksi Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että kiinteistöveron mitätöinti, joka mainitaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa toimenpiteinä nro 64 ja 68, on lykätty. (12)
(189)
Jäljempänä olevassa taulukossa 3 on eritelty toimenpiteet, jotka on myönnetty sen jälkeen kun Puola liittyi EU:hun 1 päivänä toukokuuta 2004 ja ennen 30 päivää kesäkuuta 2007. Puola on ilmoittanut näistä toimenpiteistä 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Toimenpiteiden nimellisarvo on 259 560 990 zlotya. Toimenpide nro 1 vastaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittua toimenpidettä 61.
(190)
Taulukko 3 käsittää KPS:n myöntämät lainat, joilla on rahoitettu telakan tarvitsema käyttöpääoma. Puolan viranomaiset vakuuttavat 11 päivänä heinäkuuta 2007 ja 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyissä kirjeissään, että kyseiset lainat eivät ole valtiontukea, koska niistä perittävät korot oli määritelty lainan käyttötarkoituksena olleeseen konkreettiseen hankkeeseen liittyvän riskin perusteella.
(191)
KPS sovelsi näihin vuosina 2005-2007 myönnettyihin lainoihin hieman yli 6 prosentin korkoa. Silloin kun KPS myönsi lainat telakalle, Puolan viitekorko oli 5,56-6,24 prosenttia. Lisäksi KPS peri lainoista 0,1-0,4 prosentin kertamaksun. Puolan viranomaisten mukaan KPS vaati vakuudeksi täytäntöönpanomääräyksen hyväksymisen, saatavien luovutussopimuksen, ehdottoman maksumääräyksen, muussa kuin kotimaan valuutassa määriteltyjä joukkovelkakirjalainoja tai omaisuuserien panttauksia. (13)
(192)
KPS perustettiin vuonna 2004 ARP:n tytäryhtiöksi, jonka tehtävänä oli toimia ARP:n korkean riskin pääomarahastona. KPS:n päätehtävänä oli toimia Puolan kolmen suurimman telakan yhdistämisen välineenä, mutta yhdistämishankkeesta luovuttiin vuonna 2006. Puolan viranomaisten vuonna 2006 toimittamien tietojen (14) mukaan KPS:n rahoituksen oli tarkoitus muodostua ARP:n myöntämästä pääomasta, ARP:n luontoissuorituksesta (osakkuudet kolmansissa yrityksissä) sekä ARP:n takaamasta uusiutuvasta pankkilainasta, joka olisi kohdennettu erityisesti telakan rahoituksen tukemiseen. Puolan hallituksen verkkosivuilta saatujen tietojen mukaan KPS:n oli myös määrä tukea Puolan telakkateollisuutta laskemalla liikkeeseen ARP:n takaamia joukkovelkakirjalainoja. Asiakirjassa ”Strategia dla sektora stoczniowego (morskie stocznie produkcyjne) w Polsce w latach 2006-2010” (15) vahvistetaan, että KPS:n oli määrä kerätä tuloja laskemalla liikkeeseen noin 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta vaihtovelkakirjoja, joiden vakuutena olevat varat oli kohdennettu laivanrakennusteollisuuden rakenneuudistukseen valtiolta ARP:lle siirrettyjen rahastojen muodossa.
(193)
Taulukossa 4 eritellään toimenpiteet, jotka ARP ja KPS ovat toteuttaneet 30 päivän kesäkuuta 2007 ja 15 päivän helmikuuta 2008 välisenä aikana ja joista on ilmoitettu komissiolle 11 päivän heinäkuuta 2007 jälkeen 6 päivänä joulukuuta 2007 ja 12 päivänä helmikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Taulukossa mainitaan myös muut ARP:n ja KPS:n myöntämät lainat, joista komissio on saanut tiedon kesäkuussa 2008 laaditusta Szczecinin telakan esitteestä (16), kesäkuussa 2008 toimitetusta Mostostalin rakenneuudistussuunnitelmasta (17) ja syyskuussa 2008 toimitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta. Näiden toimenpiteiden nimellisarvo on 417 531 254 zlotya.
(194)
Taulukossa 5 luetellaan julkisoikeudelliset velat, joita ei ole pantu täytäntöön. Ne muodostuvat heinäkuusta 2003 joulukuuhun 2004 kertyneestä maksamattomasta kiinteistöverosta, jonka määrä on 12 402 000 zlotya. Toimenpide vastaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittuja toimenpiteitä 64-68.
(195)
Kun otetaan huomioon Szczecinin telakan epävarma taloudellinen tilanne, komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että sille olisi myönnetty muutakin vastaavanlaista valtiontukea.
(196)
Lopuksi todettakoon, että KUKE myönsi Szczecinin telakalle takauksia tuotannon turvaamiseksi, jäljempänä ’etumaksutakaukset’ tai ’KUKEn takaukset’. Käytännöllisesti katsoen kaikkien alusten tuotanto oli rahoitettu näiden takausten avulla 1 päivästä toukokuuta 2004. Szczecinin telakka sai 1 päivän toukokuuta 2004 ja 30 päivän toukokuuta 2008 välisenä aikana yhteensä 96 takausta, joiden yhteissumma oli 1 928 869 694 zlotya. (18) Puolan viranomaiset ilmoittivat 11 päivänä heinäkuuta 2007, että KUKE jatkaisi takausten myöntämistä Szczecinin telakalle vuoden 2008 loppuun asti. Kuten 12 päivänä syyskuuta 2008 toimitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta käy ilmi, KUKE oli myöntänyt Szczecinin telakalle 26 päivänä kesäkuuta 2008 jälleen kymmenen takausta, joiden yhteissumma oli 429 578 282 zlotya.
(197)
Telakkateollisuudessa on tyypillistä, että telakoilla ei ole riittävästi käyttöpääomaa alusten rakentamista varten, vaan ne joutuvat rahoittamaan tuotantonsa lainojen muodossa myönnetyllä ulkopuolisella rahoituksella (ns. tuotantolainoilla) tai laivanvarustajien etumaksuilla. Laivanvarustajat maksavat yleensä 80 prosenttia aluksen hinnasta etumaksuina määrätyissä rakennusaikataulun vaiheissa ja loput 20 prosenttia aluksen luovutuksen yhteydessä. Laivanvarustajien osallistuminen rakennettavien alusten rahoitukseen on siten elintärkeää. Szczecinin telakan KUKElta saamien takausten merkitys on siinä, että niillä turvattiin laivanvarustajien etumaksut sen riskin varalta, että telakka ei pystyisi toimittamaan alusta.
(198)
Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan KUKE myönsi takaukset Szczecinin telakalle seuraavan menettelyn mukaisesti. Ensin laivanvarustajan kanssa allekirjoitettiin sopimus, johon yleensä sisältyi ehto, jonka mukaan telakan on tiettyyn määräaikaan mennessä osoitettava, että aluksen tuotannon rahoituksella on KUKEn myöntämä takaus. KUKE teki päätöksen, jossa se sitoutui varmistamaan koko aluksen rahoituksen myöntämällä etumaksuille takauksen. Tämän jälkeen tehtiin erilliset sopimukset, joilla KUKE aktivoi kuhunkin (yleensä neljään) etumaksuerään liittyvät takaukset. KUKEn riski siinä tapauksessa, että telakka ei pysty toimittamaan alusta, on yleensä 80 prosenttia aluksen koko hinnasta ja laivanvarustajan ennen aluksen toimitusta maksamista etumaksuista. Riski on KUKEn tiedossa ennen kuin se tekee päätöksen takauksen myöntämisestä laivanvarustajan maksamille etumaksuille. Takaus raukeaa aluksen toimituspäivänä.
(199)
KUKE on Puolan vientiluottolaitos, joka vastaa erilaisista toiminnoista. (19) Periaatteessa sen toiminta voidaan jakaa kaupalliseen toimintaan ja valtiokonttorin nimissä ja sen takauksen nojalla harjoitettavaan toimintaan. Valtiokonttorin nimissä harjoitettava toiminta hoidetaan ”Interes Narodowy” -nimiseltä erilliseltä pankkitililtä. Szczecinin telakalle myönnetyt takaukset sisältyvät valtiokonttorin takaamaan toimintaan.
(200)
Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan KUKE myönsi Szczecinin telakalle takaukset laivanvarustajien maksamille etumaksuille, ja telakan suorittaman takausmaksun suuruus määräytyi takauksen arvon perusteella. Enintään 35 miljoonan zlotyn takauksista perittävä takausmaksu oli 2 prosenttia vuodessa ja tätä suuremmista takauksista 1 prosentti vuodessa. Vakuudeksi KUKE vaati, että sille siirretään aluksen, rakenteilla olevan aluksen ja rakennustarvikkeiden omistusoikeus.
(201)
Taulukoista 3-5 ja edellä esitetyistä tiedoista käy ilmi, että Szczecinin telakka sai 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen hyötyä valtiontukitoimenpiteistä, joiden yhteenlaskettu nimellisarvo oli 3 047 943 120,5 zlotya (noin 896 miljoonaa euroa).
Taulukko 3
Szczecinin telakalle 1 päivän toukokuuta 2004 ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisenä aikana myönnetty valtiontuki (Puolan viranomaisten ilmoittamat tiedot)
N:o
Tuen myöntävä elin
Tukitoimenpide
Oikeusperusta
Päätöksen tai sopimuksen numero
Tuen myöntämis-päivä
Voimaantulo
Korot
Tuen voimassa-oloaika
Nimellisarvo
(zlotyina)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1.
ARP
Pääoman-korotus
15.9.2000 annettu laki, kaupallisia yrityksiä koskeva lakikirja (virallinen lehti nro 94, 1037, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Rep. A nr 4528/2004
21.12.2004
20.6.2005
Ei sovelleta
Kertaluonteinen tuki
61 752 652,83
2.
KPS
Laina
23.4.1964 annettu laki, siviililakikirja (virallinen lehti nro 16, 93, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Sopimus nro 1/10/2005
13.10.2005
14.10.2005
1M WIBOR + 2 %
13.4.2006
20 000 000,00
3.
KPS
Laina
23.4.1964 annettu laki, siviililakikirja (virallinen lehti nro 16, 93, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Sopimus nro 1/10/2006
15.2.2006 (liitteet: 27.4.2006, 24.8.2006, 26.9.2006, 27.11.2006, 21.12.2006, 31.1.2007)
21.2.2006
27.4.2006
27.9.2006
16.2.2007
21.2.2007
30.3.2007
1.5.2007
31.5.2007
ei tietoja
31.8.2009
68 405 400,00
(18 000 000,00 USD)
4.
KPS
Laina
23.4.1964 annettu laki, siviililakikirja (virallinen lehti nro 16, 93, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Sopimus 12.1.2007
12.1.2007
3.4.2007
5.4.2007
16.4.2007
26.4.2007
30.4.2007
16.5.2007
31.5.2007
ei tietoja
31.1.2009
82 902 937,50 (21 375 000,00 USD)
5.
KPS
Laina
23.4.1964 annettu laki, siviililakikirja (virallinen lehti nro 16, 93, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Sopimus nro 1/2/2007
9.2.2007 (liitteet: 29.3.2007, 4.4.2007)
9.2.2007
WIBOR 1M + 2,25%
27.4.2007
12 200 000,00
6.
KPS
Laina
23.4.1964 annettu laki, siviililakikirja (virallinen lehti nro 16, 93, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Sopimus nro 2/2/2007
12.2.2007
12.2.2007
WIBOR 1M + 2,25%
12.8.2007
14 300 000,00
Yhteensä:
259 560 990,33
Taulukko 4
Szczecinin telakalle myönnetty lisätuki 30 päivän kesäkuuta 2007 ja 12 päivän syyskuuta 2008 välisenä aikana (Puolan viranomaisten ilmoittamat tiedot)
N:o
Tuen myöntävä elin
Tukitoimenpide
Oikeusperusta
Tuen myöntämispäivä
Nimellisarvo
(zlotyina)
1
2
3
4
5
6
7.
KPS
Pääomankorotus
Sopimus
7/8/2007
9 999 954,69
8.
KPS
Pääomankorotus
7/8/2007
33 999 919,80
9.
ARP
Pääomankorotus
Szczecinin telakan ja ARP:n välinen sopimus pääomankorotuksena myönnettävästä valtiontuesta
19/9/2008
86 000 151,93
10.
ARP
Laina
30.8.1996 annettu laki kaupallistamisesta ja yksityistämisestä (virallinen lehti 02.171.1397, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
5/12/2007
49 000 000,00
11.
ARP
Laina
Sopimus OPP/3/08
6/2/2008
41 000 000,00
12.
KPS
Laina
Sopimus 1/11/2007
23/11/2007
9 000 000,00
13.
KPS
Laina
Sopimus 1/3/2008
5/3/2008
20 000 000,00
14.
ARP
Laina
Sopimus OPP/5/08
30/9/2009
32 250 000,00
15.
KPS
Laina
12/8/2007
4 709 380,37
16.
ARP
Saatavien muuttaminen osakkeiksi
Rep. A. No 6603/2008, 8014/2008
20/6/2008
110 999 077,11
17.
KPS
Saatavien muuttaminen osakkeiksi
Rep. A. No 6603/2008, 8014/2008
20/6/2008
20 572 770,24
Yhteensä:
417 531 254,1
Taulukko 5
Julkisoikeudelliset velat, joita ei ole pantu täytäntöön 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen
N:o
Tuen myöntävä elin
Tukitoimenpide
Velka
Maksamatta oleva määrä
(zlotyina)
12.
Szczecinin kaupunki
Lykkäys
Kiinteistövero heinäkuun 2003 ja joulukuun 2004 väliseltä ajalta
12 402 000,00
3. ARVIOINTI
3.1 KOMISSION TOIMIVALTA
(202)
Liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa määritellään niin sanottu siirtymävaiheen järjestely. Siinä määritellään oikeudelliset puitteet sellaisten tukitoimenpiteiden arviointia varten, jotka on myönnetty uudessa jäsenvaltiossa ennen sen liittymistä Euroopan unioniin ja joita sovelletaan vielä liittymisen jälkeen.
(203)
Komissiolla ei ole toimivaltaa arvioida ennen liittymistä myönnettyjä tukitoimenpiteitä, joita ei sovelleta enää liittymisen jälkeen, siirtymävaiheen järjestelyn eikä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti.
(204)
Toisaalta komissio tarkastelee liittymisen jälkeen toteutettuja toimenpiteitä joko ilmoitettuna tukena tai sääntöjenvastaisena tukena EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti.
(205)
Tietyn tukitoimenpiteen toteuttamisajankohta selvitetään sen oikeudellisesti sitovan asiakirjan perusteella, jossa toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat sitoutuneet myöntämään tuen. (20) Se, onko jokin hallinnollinen asiakirja oikeudellisesti sitova, määräytyy kansallisen lainsäädännön perusteella. Komission on kuitenkin voitava erityisesti rajatapauksissa tarkastella näitä hallinnollisia asiakirjoja ja arvioida niiden muodon ja sisällön perusteella, ovatko ne voineet aiheuttaa tuensaajalle oikeutettuja odotuksia, jotka voitaisiin panna täytäntöön puolalaisessa tuomioistuimessa. Komissiolla on oltava mahdollisuus tarkastella kansallisia hallinnollisia asiakirjoja, jotta se voi käyttää yksinomaista toimivaltaansa hyväksyä Puolassa 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen toteutettujen tukitoimenpiteiden osalta poikkeuksia pääsäännöstä, jonka mukaan valtiontukien myöntäminen on kielletty.
(206)
Tukitoimenpiteitä on sovellettu liittymisen jälkeen, jos ne ovat tulleet voimaan ennen liittymistä ja niiden perusteella myönnetään lisätukea tai tukitasoa korotetaan liittymisen jälkeen eli jos valtion taloudellisten sitoumusten konkreettinen määrä ei ollut täsmällisesti tiedossa päivänä, jona tukitoimenpide tuli voimaan, eikä liittymispäivänä.
(207)
Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissio vahvisti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että useat komissiolle ilmoitetut toimenpiteet olivat itse asiassa uutta tukea, joka oli tarkoitus myöntää 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen eli sen jälkeen kun Puola oli liittynyt Euroopan unioniin. Käytännössä komissio katsoi, että pääomankorotus, kaksi suoritusvakuutta, maksamattomien kiinteistöverojen mitätöinti ja maksujen lykkääminen olivat uutta tukea.
(208)
Puolan viranomaiset ovat ensinnäkin ilmoittaneet komissiolle, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittuja toimenpiteitä nro 62 ja 63 eli kahta riidanalaista suoritusvakuutta ei lopulta myönnettykään. Sen vuoksi niitä ei käsitellä tässä päätöksessä.
(209)
Toiseksi Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että heinäkuun 2003 ja joulukuun 2004 väliseltä ajalta kertynyttä kiinteistöverovelkaa Szczecinin kaupungille (muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainitut toimenpiteet 64-68) ei ole toistaiseksi pantu täytäntöön eikä mitätöity. Tämä tarkoittaa, että kyseistä velkaa ei ole pantu täytäntöön, vaan sen maksamista on lykätty pitkäksi ajaksi sen jälkeen kun Puola liittyi Euroopan unioniin. Julkisoikeudellisten velkojen täytäntöönpanon jatkuva lykkääminen voi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (21) olla valtiontukea. Aihetta tarkastellaan lähemmin jäljempänä. Kun velkojen täytäntöönpanon lykkääminen on tapahtunut Euroopan unioniin liittymisen jälkeen, se kuuluu selkeästi komission toimivaltaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla. Sen vuoksi näitä toimenpiteitä käsitellään tässä päätöksessä.
(210)
Kolmanneksi on todettava, että Puolan viranomaisten ja muiden asianomaisten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella toimittamat huomautukset ARP:n suorittamasta pääomankorotuksesta (päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittu toimenpide nro 61) eivät ole saaneet komissiota vakuuttuneeksi siitä, ettei kyseinen toimenpide olisi uutta tukea. Sen vuoksi tätä toimenpidettä käsitellään tässä päätöksessä.
(211)
Komissio selittää jäljempänä, miksi se ei voi hyväksyä Puolan viranomaisten ja muiden asianomaisten esittämiä perusteluja.
(212)
Puolan viranomaisten mukaan pääomankorotusta olisi tarkasteltava osana Puolan hallituksen laajaa telakkateollisuuden tukiohjelmaa. Komissio katsoo kuitenkin, että Szczecinin telakka ei voi tällaisen yleisen ohjelman perusteella vaatia yhtä osakkaistaan eli ARP:tä toteuttamaan koko pääomankorotusta. Kaiken lisäksi ARP ei budjettisyistä pystynyt aluksi toteuttamaan vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmassa mainittua pääomankorotusta kokonaisuudessaan.
(213)
Puolan viranomaiset ovat myös väittäneet, että komissio soveltaa yhteisön oikeuden mukaisia kriteerejä ennen liittymistä tapahtuneisiin tosiseikkoihin ja kansalliseen lainsäädäntöön. Komissio huomauttaa, että ennen liittymistä toteutettuja toimenpiteitä koskeva komission toimivalta on määritelty liittymissopimuksessa, joka sitoo yhtä lailla sekä yhteisöä että Puolaa. Komissio on tulkinnut ilmaisua ”tuli voimaan ennen liittymistä” samalla tavalla kuin tuen myöntämisen yhteydessä. (22)
(214)
Puolan viranomaisten mukaan kansallisessa lainsäädännössä edellytetään ainoastaan, että kilpailu- ja kuluttajansuojaviraston pääjohtaja hyväksyy rakenneuudistussuunnitelman ja siinä määritellyt tukitoimenpiteet. Komissio katsoo, että pelkästään tällaisen hyväksymisen perusteella ei voida päätellä, että ”toimenpide on tullut voimaan ennen liittymistä”. Kansallinen kilpailuvirasto on tarkistanut, että tukitoimenpide oli valtiontukea koskevan kansallisen lainsäädännön mukainen. Se, että kyseinen virasto hyväksyy toimenpiteen, ei kuitenkaan luo oikeudellisesti perusteltua odotusta siitä, että tuki todellisuudessa myönnetään, kuten ei myöskään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla tehty komission selvitys tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.
(215)
Lisäksi Puolan viranomaiset pitävät kiistattomana tosiseikkana sitä, että Szczecinin telakka ja ARP olivat yhdessä sopineet vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmassa mainitusta pääomankorotuksesta. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään komissio toteaa, että tukitoimenpiteen katsotaan tulleen voimaan, jos toimivaltainen elin on tehnyt päätöksen, joka kansallisen lainsäädännön nojalla voi luoda oikeudellisesti perustellun ja kansallisessa tuomioistuimessa täytäntöönpanokelpoisen odotuksen siitä, että tuki myönnetään. Voidakseen käyttää sille liittymissopimuksessa ja EY:n perustamissopimuksessa annettua toimivaltaa komission on voitava tarkistaa, onko näin tapahtunut. Puolan viranomaiset ja muut asianomaiset eivät kuitenkaan ole toimittaneet minkäänlaisia todisteita sen väitteen tueksi, että Szczecinin telakka olisi pystynyt vetoamaan kansallisessa tuomioistuimessa siihen, että sillä oli perusteltu oikeus odottaa saavansa tukea sillä perusteella, että ARP:n hyväksymässä vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan 241 miljoonan zlotyn suuruinen pääomankorotus. Käytännössä pääomankorotuksen toteuttamiseksi tarvittiin kaksi osakkaiden ylimääräisen kokouksen tekemää päätöstä: 9 päivänä huhtikuuta 2004 tehty päätös (180 miljoonaa zlotya (23) ja 24 päivänä joulukuuta 2004 tehty päätös (61miljoonaa zlotya).
3.2 EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU VALTIONTUKI
3.2.1 VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
(216)
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(217)
Komissio katsoo, että kaikki edellä johdanto-osan 2.7 luvussa kuvatut toimenpiteet on myönnetty jäsenvaltion toimesta tai valtion varoista ja että ne ovat valikoivia, koska ne on myönnetty yhdelle yritykselle.
(218)
Szczecinin telakka on Euroopan suurimpia telakoita. Viime vuosina yli 60 prosenttia sen tilauskannasta on muodostunut konttialuksista. Szczecinin telakka kilpailee siten aktiivisesti saksalaisten ja tanskalaisten telakoiden kanssa. Szczecinin telakalle myönnetty jatkuva tuki, jonka ansiosta se on voinut tehdä sopimuksia selvittämättä ja kompensoimatta perusteellisesti niihin liittyviä riskejä, on haitannut muiden eurooppalaisten telakoiden toimintaa, joilla on kapasiteettia rakentaa konttialuksia.
(219)
Komissio katsoo, että Szczecinin telakka toimii myös muilla rahtialusten tuotannon segmenteillä, sillä se rakentaa esimerkiksi monikäyttöaluksia, kemikaalisäiliöaluksia ja ro-ro-aluksia (tähän ryhmään kuuluvat myös ro-pax- ja con-ro-alukset) ja kilpailee näillä segmenteillä muiden eurooppalaisten telakoiden kanssa. Esimerkiksi vuoden 2006 lopulla tuotesäiliöalukset ja kemikaalisäiliöalukset muodostivat noin 8 prosenttia eurooppalaisten telakoiden tilauskannasta. Näillä segmenteillä toimivat aktiivisesti erityisesti saksalaiset ja romanialaiset telakat.
(220)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Szczecinin telakalle myönnetty valtiontuki on vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(221)
Komission on myös selvitettävä, liittyykö Szczecinin telakalle myönnettyihin tukitoimiin aiheetonta etua ja vääristivätkö tai uhkasivatko tukitoimet siten vääristää kilpailua. Komissio toteaa, että Puolan viranomaiset ovat asettaneet kyseenalaiseksi KPS:n myöntämien lainojen ja KUKEn myöntämien takausten luokittelun valtiontueksi sillä perusteella, että ne läpäisevät markkinataloussijoittajaa koskevan testin. Puolan viranomaiset eivät ole kiistäneet muiden tässä päätöksessä käsiteltävien tukitoimenpiteiden luokittelua valtiontueksi.
(222)
Seuraavassa komissio selvittää, miksi julkisoikeudellisten velkojen täytäntöönpanon jatkuva lykkääminen ei ole markkinatalouden ehdoin toimivan velkojan periaatteiden mukaista. Seuraavaksi komissio tarkastelee erikseen Puolan viranomaisten kyseenalaistamia toimenpiteitä. Lopuksi komissio punnitsee tässä päätöksessä käsiteltävien toimenpiteiden myöntämisolosuhteita ja niiden vaikutusta kilpailuun.
(a) Julkisoikeudellisten velkojen täytäntöönpanon lykkääminen
(223)
Julkisoikeudellisten velkojen täytäntöönpanon jatkuva lykkääminen voi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (24) olla valtiontukea. Aihetta tarkastellaan lähemmin jäljempänä. Kun velkojen täytäntöönpanon lykkääminen on tapahtunut Euroopan unioniin liittymisen jälkeen, se kuuluu selkeästi komission toimivaltaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla. Komission mielestä markkinatalouden ehdoin toimiva velkoja ei hyväksyisi saataviensa maksun jatkuvaa lykkäämistä. Puolan viranomaiset eivät myöskään ole toimittaneet mitään todisteita siitä, että toimivaltainen verovirasto olisi toteuttanut toimenpiteitä Szczecinin telakan julkisoikeudellisten velkojen täytäntöönpanemiseksi esimerkiksi täytäntöönpanomenettelyn tai konkurssioikeuden nojalla. Täytäntöönpanon lykkääminen on ristiriidassa myös sen Puolan viranomaisten väitteen kanssa, että Szczecinin telakka on 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen maksanut julkisoikeudelliset velkansa säännöllisesti ja ettei sille ole myönnetty mitään näihin velkoihin liittyviä lykkäyksiä tai erillisiä maksuaikatauluja.
(b) Toimenpiteet, jotka Puolan viranomaisten mukaan läpäisevät markkinataloussijoittajaa koskevan testin
(224)
Komissio ei voi hyväksyä Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan KPS:n myöntämään tukeen eli käyttöpääomaa varten myönnettyihin lainoihin ei sisältynyt valtiontukea. Komissio toteaa, että KPS:n vaatima korkoprosentti oli jokseenkin viitekoron tasolla. Komissio toteaa myös, että Szczecinin telakan taloudellinen tilanne on ollut viime vuosina erittäin vaikea. Szczecinin telakka ei olisi pystynyt saamaan tuotantoa varten mitään muuta ulkoista rahoitusta valtion tuella, ei myöskään KPS:n osarahoituksena eikä takauksen muodossa. Telakan käyttöpääoma muodostui etumaksuista, jotka oli kokonaan katettu KUKEn takauksin, ja KPS:n myöntämistä lainoista. Ei siis voida katsoa, että KPS:n perimä korko olisi täysin perustunut KPS:lle aiheutuneeseen riskiin. On totta, että KPS vaati vakuuksia, mutta niiden arvo herättää epäilyksiä; on näet syytä muistaa, että KUKE vaati vastaavia vakuuksia, mutta kun verrataan Szczecinin telakan velkojen suhdetta sen omaisuuteen, on erittäin todennäköistä, että KPS ei pystynyt saamaan telakan omaisuuden perusteella ensiluokkaisia vakuuksia. Joka tapauksessa Puolan viranomaiset eivät ole toimittaneet tarkempia tietoja, joiden perusteella komissio voisi arvioida vaadittujen vakuuksien todellisen arvon.
(225)
Komissio ei myöskään pysty tekemään eroa KPS:n myöntämien lainojen ja KPS:n omistaman ARP:n myöntämien lainojen välillä. On vaikea hyväksyä Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan ARP:n myöntämät lainat ovat valtiontukea, kun taas sen tytäryhtiön KPS:n myöntämät lainat ovat markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisia.
(226)
Komissio ei voi hyväksyä Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan KPS:n yhdessä Bank Handlowy S.A:n ja Bank Pekao S.A:n kanssa muodostamansa yhteenliittymän puitteissa myöntämät lainat (johdanto-osan 201 kappaleessa taulukossa 3 mainitut toimenpiteet 3 ja 4) olivat markkinaehtoisia ja että KPS:n osuus rahoituksesta ei sisältänyt valtiontukea, koska KPS ja pankit osallistuivat yhteenliittymään ja myönsivät rahoitusta ”analogisin ehdoin”.
(227)
Komissio huomauttaa, että Szczecinin telakka oli vaikeassa taloudellisessa tilanteessa silloin kun yhteenliittymä myönsi sille lainoja. Ilman valtiontukea telakka ei olisi pystynyt hankkimaan markkinaehtoista rahoitusta takauksen eikä osarahoituksen muodossa, kuten tässä käsiteltyjen toimenpiteiden yhteydessä tapahtui. Koska telakka ei saanut ulkopuolista rahoitusta mistään muualta kuin KPS:n yhteenliittymältä, näyttää siltä, että pankit olivat halukkaat myöntämään telakalle rahoitusta ainoastaan siksi, että KPS oli mukana toimessa.
(228)
Komissio huomauttaa myös, että korko, jonka KPS vaati Szczecinin telakalle myöntämistään lainoista, vastasi viitekorkoa, johon Puola oli sitoutunut lainojen myöntämisajankohtana. Viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetussa komission tiedonannossa (25) määritetty viitekorko on alin käytetty korko, ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joihin liittyy erityinen riski (esimerkiksi vaikeuksissa oleva yritys tai pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat). Tässä tapauksessa korkoprosenttia ei korotettu Szczecinin telakan vaikean tilanteen vuoksi.
(229)
Lopuksi komissio huomauttaa, että KPS perustettiin valtion hallinnoimaksi rahastoksi valtiollisen politiikan toteuttamista varten, ja sen rahoitus oli peräisin valtiolta tai sillä oli valtion takaus ARP:n välityksellä. Asiakirjan ”Puolan telakkateollisuuden strategia vuosiksi 2006-2010 (laivanrakennukseen tarkoitetut meritelakat)” mukaan KPS perustettiin huolehtimaan telakoiden tuotannon rahoituksesta kunnes se siirtyy yksityisten sijoittajien vastuulle. Strategian tavoitteet eivät ole pelkästään taloudellisia, vaan myös yhteiskunnallisia ja makrotaloudellisia. (26) Strategiassa annetaan KPS:lle erilaisia toimivaltuuksia yhdessä ARP:n, valtiokonttorin ja muiden julkisten laitosten kanssa. KPS:llä on selvät taloudelliset yhteydet ARP:hen ja valtiokonttoriin, ja KPS toimii välineenä, jonka kautta valtion budjetissa Puolan telakoille ja muun muassa Szczecinin telakalle osoitetut varat kulkevat.
(230)
Nämä tekijät huomioon ottaen komissio katsoo, että KPS ei toiminut markkinataloussijoittajan tavoin myöntäessään Szczecinin telakalle käyttöpääomalainan.
(231)
Puolan viranomaiset vakuuttivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella toimittamissaan huomautuksissa, että KUKEn Szczecinin telakalle myöntämät takaukset, jotka liittyivät laivanvarustajien etumaksuihin, eivät ole valtiontukea. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä.
(232)
Komissio muistuttaa ensinnäkin, että laivanvarustajien etumaksuille myönnetyt KUKEn takaukset ovat valtiokonttorin takaamia ja ne hoidetaan ”Interes narodowy” -nimiseltä erilliseltä pankkitililtä. Jos tilillä ei ole riittävästi katetta, KUKE voi saada lainan valtiokonttorilta tai käyttää valtiokonttorin lainatakausrahastoa.
(233)
Toiseksi komissio muistuttaa 18 päivänä heinäkuuta 2007 tekemästään päätöksestä asiassa N 105/2007 (27). Siinä hyväksytyn ohjelman pohjalta KUKE toteuttaa valtion takauksiin perustuvaa vientiluottotakausohjelmaa, johon ei sisälly valtiontukea. Tämä suunnitelma kattaa nykyään sellaiset tuotantovakuudet, joita Szczecinin telakalle on myönnetty jo vuosien ajan. Komissio huomauttaa, että suunnitelmassa suljetaan selkeästi tuen ulkopuolelle (28) yritykset, jotka ovat vaikeassa taloudellisessa tilanteessa tuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Suunnitelman olennainen piirre on se, että takausmaksut määritellään riskinarvioinnin perusteella. Esimerkiksi korkeimpaan riskiryhmään kuuluvalta yritykseltä perittävä maksu on alle kahden vuoden takauksista […] prosenttia vuodessa ja yli kahden vuoden takauksista […] prosenttia vuodessa. Peruspalkkio on […] prosenttia vuodessa. Vertailun vuoksi todettakoon, että KUKE peri Szczecinin telakalta 2 prosentin takausmaksun vuodessa, kun takaus oli alle 35 miljoonaa zlotya, ja tätä suuremmista takauksista 1 prosentin takausmaksun vuodessa.
(234)
On selvää, että Szczecinin telakka ei ole oikeutettu saamaan takauksia edellä kuvatusta ohjelmasta, joka komission päätöksen nojalla ei sisällä valtiontukea. Tämän perusteella Szczecinin telakalle myönnettyihin takauksiin sisältyy valtiontukea.
(235)
On niin ikään ilmeistä, että Szczecinin telakalta on peritty paljon pienempi takausmaksu kuin hyvässä taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä perittävä perusmaksu. Maksu on myös selvästi pienempi kuin yrityksillä, jotka kuuluvat korkeaan riskiryhmään mutta joilla on silti oikeus saada takauksia edellä kuvatun ohjelman perusteella. Komissio katsoo, että Szczecinin telakalta peritty takausmaksu ei ole markkinaehtojen mukainen, minkä vuoksi takaus on valtiontukea.
(236)
Kolmanneksi on todettava, että komission tiedonannossa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (29) esitettyjen sääntöjen mukaan yksittäinen valtiontakaus ei ole valtiontukea, jos lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tämä ehto ei täyty. Tiedonannossa todetaan, että jos lainanottaja on taloudellisissa vaikeuksissa, takaukseen sisältyvän tuen määrä saattaa olla yhtä suuri kuin takauksen kattama määrä.
(237)
Lopuksi komissio toteaa, että Szczecinin telakka sai takauksia ainoastaan KUKElta ja valtiokonttorilta eikä pystynyt saamaan muita takauksia markkinaehdoin. Tämä vahvistaa komission näkemyksen, jonka mukaan laivanvarustajien etumaksuille myönnetyt KUKEn takaukset ovat valtiontukea.
(238)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että myöntäessään takaukset Szczecinin telakalle KUKE ei ole toiminut markkinatalouden ehtojen mukaisesti.
(c) Szczecinin telakalle myönnetyn valtiontuen kilpailua vääristävä vaikutus
(239)
Komissio katsoo, että koska Szczecinin telakka oli täysin riippuvainen valtiontuesta, se alkoi noudattaa kilpailusääntöjen vastaisia käytänteitä esimerkiksi alentamalla tuotteidensa hintoja alle tuotantokustannusten. Se ei kuitenkaan joutunut kärsimään tällaisista käytänteistä yleensä aiheutuvia seurauksia eli markkinoilta sulkemista.
(240)
Lisäksi komissio katsoo, että Szczecinin telakan suurin pitkäaikainen ongelma oli se, että se teki sopimuksia, joista aiheutui tappioita siksi, että zlotyn vaihtokurssi telakkateollisuuden pääasialliseen valuuttaan dollariin nähden jatkuvasti vahvistui ja teräslevyjen hinnat nousivat. Nämä ulkoiset tekijät mainitaan telakkatoiminnan suurimpina uhkatekijöinä jo vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmassa ja uudelleen vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa ja viimeksi vuonna 2008 toteutettujen yksityistämishankkeiden yhteydessä.
(241)
Vaikka telakan hallitus oli tietoinen näistä uhkatekijöistä, telakka jatkoi sopimusten tekemistä toteuttamatta toimenpiteitä, joiden avulla uhkatekijöiden vaikutuksia olisi voitu lieventää, tai toteutti toimenpiteitä, jotka lievensivät niitä vain osittain. Tämä liiketoimintakäytäntö jatkui edelleen vuosina 2004-2008, jolloin telakkamarkkinat vilkastuivat ennennäkemättömällä tavalla ja alusten hinnat nousivat uusiin lukemiin. Tämän ansiosta telakka onnistui säilyttämään toiminnan ja työllisyyden tason ennallaan, mutta se tapahtui tavanomaisen telakkatuotannon aiheuttamien valtavien tappioiden kustannuksella. Telakalla suoritettiin vuoden 2008 alkupuoliskolla Amberin toimesta due diligence -tarkastus, jonka tulokset Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet. Tutkimuksen mukaan tappiollisista sopimuksista johtuvat merkittävät tappiot rasittavat myös nykyistä tilauskantaa, jonka toimitusten määräajat sijoittuvat vuosiin 2008 ja 2009. Näissä sopimuksissa ei selvästikään ole pyritty rajoittamaan riskejä millään tavoin tai rajoittaminen on tehty ilmeisen puutteellisesti.
(242)
Tällä perusteella komissio katsoo, että kaikki telakan hyväksi toteutetut toimenpiteet ovat vääristäneet tai uhanneet vääristää kilpailua telakkamarkkinoilla.
(243)
Yhteenvetona komissio toteaa, että kaikki Szczecinin telakalle myönnetyt tukitoimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
3.2.2 PUOLAN VIRANOMAISTEN JA ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(244)
Komissio aloitti 1 päivänä kesäkuuta 2005 tehdyllä päätöksellä muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski useita sekä paikallisviranomaisten että valtion omistaman ARP:n myöntämiä toimenpiteitä. Toimenpiteillä on useita oikeusperustoja ja ne koskevat velkojen uudelleenjärjestelyä, pääomankorotusta ja suoritusvakuuksia.
(245)
Komissio katsoi myös, ettei se voi hyväksyä Puolan viranomaisten esittämää väitettä, jonka mukaan laivanvarustajien suorittamia etumaksuja on pidettävä telakan omana rahoitusosuutena. Tähän liittyen komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi väitteeseen, että KUKEn laivanvarustajien etumaksuille myöntämät takaukset eivät ole valtiontukea, ja ilmoitti tutkivansa takausten luonteen.
(246)
Puolan viranomaiset ovat esittäneet asiaa koskevat huomautuksensa ja ilmoittaneet kiistävänsä komission toimivallan arvioida eräiden käsiteltävänä olevien toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Ne eivät kuitenkaan ole kiistäneet sitä komission päätelmää, jonka mukaan toimenpiteet, jotka on myönnetty sen jälkeen kun Puola liittyi EU:hun, ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua uutta tukea. Poikkeuksena tästä ovat KUKEn myöntämät takaukset, jotka Puolan viranomaisten mukaan eivät sisällä valtiontukea. Myöhemmin Puolan viranomaiset ovat myös väittäneet, että KPS:n myöntämät lainat eivät ole valtiontukea. Komissio on tarkastellut näitä Puolan viranomaisten väitteitä edellä.
(247)
Komission tutkintamenettelyn kuluessa Puolan viranomaiset ovat useaan kertaan merkittävästi muuttaneet strategiaansa Szczecinin telakan pääosakkaana, kuten edellä esitetystä tapahtumien kuvauksesta käy ilmi. Laivanrakennusteollisuuden konsolidointistrategia korvattiin strategialla, jonka tavoitteena oli ensin telakan osittainen ja sitten täysimääräinen yksityistäminen. Tällä hetkellä viimeksi mainittu strategia on uhattuna, koska markkinoilla ei selvästikään ole kiinnostusta telakan ostamiseen.
(248)
Kuten edellä esitetystä käy ilmi, komissio on ollut säännöllisesti yhteydessä Szczecinin telakan omistajaan eli Puolan viranomaisiin ja myös itse telakkaan. Komissio on säännöllisesti huomauttanut Puolan viranomaisille ja telakan edustajille, että kaikki telakalle valtion varoista myönnetyt toimenpiteet ovat todennäköisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kun otetaan huomioon telakan vaikea taloudellinen tilanne ja se, että telakka ei ole saanut käytännössä mitään ulkoista rahoitusta, johon ei sisältyisi valtiontukea. Komissio on myös varoittanut, että tällaisen valtiontuen myöntäminen on vastoin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä ja että tuki ei selvästikään sovellu yhteismarkkinoille. Komissio on myös moneen kertaan muistuttanut, että KUKEn Szczecinin telakalle myöntämät takaukset ovat valtiontukea.
(249)
Tutkintamenettelyn yhteydessä komissio myös keräsi yksityiskohtaisia tietoja KPS:n toiminnasta ja sen telakalle käyttöpääomaa varten myöntämistä lainoista. Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille, että lainat ovat erittäin todennäköisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
3.3 TUEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE: EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAISET POIKKEUKSET
(250)
Valtiontukitoimenpiteiden päätarkoituksena on tukea vaikeassa taloudellisessa tilanteessa olevaa yritystä niin että se voi jatkaa toimintaansa. Tällaisissa tapauksissa voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta, jonka nojalla voidaan tietyin edellytyksin hyväksyä tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(251)
Yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustukea sääntelevät yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (30), jäljempänä ’yhteisön suuntaviivat’. Nykyisillä suuntaviivoilla on korvattu vuonna 1999 hyväksytyt suuntaviivat (31), jäljempänä ’vuoden 1999 suuntaviivat’.
(252)
Yhteisön suuntaviivoissa (103 kohta) vahvistetun siirtymälausekkeen nojalla ennen 10 päivää lokakuuta 2004 vastaanotettuja ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa osa toimenpiteistä ilmoitettiin komissiolle 29 päivänä huhtikuuta 2004 liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa määritellyn niin sanotun siirtymäkauden järjestelyn mukaisesti. Tuolloin sovellettiin vuoden 1999 suuntaviivoja. Suuntaviivoissa (104 kohdan ensimmäinen alakohta) kuitenkin todetaan, että niiden perusteella arvioidaan kaikki sellaiset pelastamis- ja rakenneuudistustuet, jotka on myönnetty ilman komission lupaa (eli sääntöjenvastaisesti), jos tuki on osittain tai kokonaan myönnetty 1 päivän lokakuuta 2004 jälkeen. Komissio katsoo, että lähes kaikki taulukoissa 3 ja 4 mainitut toimenpiteet on myönnetty sääntöjenvastaisesti kyseisen päivämäärän jälkeen ja että tämän vuoksi on sovellettava vuoden 2004 suuntaviivoja.
(253)
Suuntaviivoja sovelletaan kaikilla aloilla toimiviin yrityksiin, suuntaviivojen 18 kohdassa mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta. Laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevat puitteet (32) muodostavat oikeusperustan tämän alan valtiontukien arvioinnille. Kyseisten puitteiden 12 kohdassa todetaan, että edellä mainitut yhteisön suuntaviivat muodostavat vastaavan oikeusperustan pelastamis- ja rakenneuudistustuen arvioinnille.
(254)
Suuntaviivojen nojalla pelastamistukea voidaan myöntää vaikeuksissa olevalle yritykselle väliaikaiseksi tueksi, jonka avulla yritys voi jatkaa toimintaansa rakenneuudistus- ja/tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan. Tukea voidaan myöntää myös vaikean maksuvalmiuskriisin yhteydessä, jos se voidaan ratkaista pelastamistuen myöntämisaikana.
(255)
Komissio huomauttaa, että Szczecinin telakalle myönnetty valtiontuki ei täytä väliaikaisuuden vaatimusta, koska kaikkia tukitoimenpiteitä on sovellettu kauemmin kuin säännöissä mainitut kuusi kuukautta. Tuki ei täytä myöskään palautettavuuden vaatimusta, sillä esimerkiksi pääomankorotuksen muodossa toteutetut toimenpiteet ovat verrattavissa avustukseen eikä niitä palauteta.
(256)
Tämän vuoksi komissio katsoo, että tämän päätöksen kohteena olevat toimenpiteet eivät sovellu yhteismarkkinoille pelastamistukena.
(257)
Yhteisön suuntaviivojen 17 kohdan mukaan rakenneuudistustuki on osa realistista, johdonmukaista ja kauaskantoista suunnitelmaa, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisen ajan kuluessa. Rakenneuudistus muodostuu yleensä seuraavista toimista: toiminnan kaikkien osa-alueiden tehokas uudelleenorganisointi ja järkeistäminen, johon tavallisesti kuuluu luopuminen tappiollisesta toiminnasta, sekä rahoitusrakenteen uudistaminen. Valtiontuen avulla toteutetut rakenneuudistustoimet eivät voi kuitenkaan rajoittua pelkkään aiempien tappioiden korvaamiseen ilman, että pyritään puuttumaan tappioiden syntymiseen johtaneisiin syihin. On siis toteutettava todellinen rakenneuudistus. Suuntaviivoissa edellytetään, että tuki rajoitetaan välttämättömään. Siksi osa rakenneuudistuksesta on rahoitettava muilla kuin valtiontukena saaduilla varoilla. Jotta tuen haitalliset vaikutukset ja kilpailun vääristyminen jäisivät mahdollisimman vähäisiksi, on toteutettava vastasuoritteita.
(258)
Koska rakenneuudistustuki vaikuttaa kilpailuun vääristävästi, komissio katsoo, että vaikeuksissa oleville yrityksille voidaan myöntää tukea taloudellisen toiminnan kehittämiseen ilman, että se vaikuttaa vääristävästi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan yhteisön etujen kanssa ristiriitaisella tavalla, ainoastaan siinä tapauksessa, että kaikki suuntaviivoissa mainitut ehdot täyttyvät.
(259)
Jäljempänä komissio analysoi näiden ehtojen täyttymistä.
(260)
Komissio katsoo, että voidakseen arvioida uudeksi tueksi luokiteltujen toimenpiteiden soveltuvuuden yhteismarkkinoille ja erityisesti sen, voidaanko yrityksen elinkelpoisuus palauttaa rakenneuudistuksen avulla ja onko tuki rajattu välttämättömään, sen on tarkasteltava rakenneuudistussuunnitelmaa ja tukea kokonaisuutena. Tätä varten sen on otettava huomioon myös ns. aiempi tuki, joka tuli voimaan ennen liittymistä ja jota ei enää sovelleta.
3.3.1 YRITYKSEN TUKIKELPOISUUS
(261)
Yhteisön suuntaviivojen mukaan kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys, jolle voidaan myöntää pelastamis- ja rakenneuudistustukea, jos yritys ei pysty omin varoin taikka osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka ilman viranomaisten tilanteeseen puuttumista johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Suuntaviivoissa mainitaan myös tyypillisiä merkkejä, joiden perusteella voidaan katsoa, että yritys on vaikeuksissa. Näitä ovat esimerkiksi kasvavat tappiot ja liikevaihdon supistuminen.
(262)
Vuoden 1999 suuntaviivojen 12 kohdassa säädetään vastaperustettuja yrityksiä koskevasta rajoituksesta: niille ei voida myöntää rakenneuudistustukea, vaikka niiden taloudellinen tilanne olisi epävarma. Tämä koskee tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla tällaisen yrityksen kaikki omaisuuserät. Suuntaviivojen mukaan yritystä pidetään periaatteessa vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta siitä kun se on aloittanut toimintansa kyseisellä alalla.
(263)
Puolan viranomaiset katsovat, että Szczecinin telakka on vain toinen nimi ASS-nimiselle yritykselle, joka toimi yhteistyössä SSPH:n ja SS:n kanssa ennen kuin ne menivät konkurssiin.
(264)
Kaikki olosuhteet viittaavat kuitenkin siihen, että Szczecinin telakka ei ottanut hoitaakseen SSPH:n ja SS:n velkoja, vaan ne jäivät kyseisten yritysten konkurssimenettelyn yhteyteen. Puolan viranomaisten mukaan Szczecinin telakka otti vastuulleen SSPH:n toimituksiin liittyviä velkoja 15 miljoonan zlotyn arvosta, mutta tästä ei ole toimitettu tarkempia tietoja eikä mitään asiakirjoja.
(265)
Szczecinin telakka aloitti siis toimintansa ilman edeltäjiensä velkoja. Puolan viranomaiset eivät ole esittäneet mitään todisteita siitä, että velkoja olisi siirretty Szczecinin telakalle. Kun otetaan huomioon Szczecinin telakan suuruusluokka, sille siirretyksi väitetyt 15 miljoonan zlotyn velat eivät riitä perusteeksi väitteelle, että Szczecinin telakka jatkoi SSPH:n ja SS:n toimintaa. Komissio toteaa myös, että jo tehdyt sopimukset siirrettiin tuotantoprosessin aikana siten, että saatavat ja velat tasapainotettiin keskenään, minkä vuoksi tästä ei aiheutunut lisärasitusta. Lisäksi Szczecinin telakka teki kyseisistä aluksista uudet sopimukset. (33)
(266)
Toiseksi komissio katsoo, että ASS harjoitti laivanrakennustoimintaa yhdessä SS:n kanssa ennen SSPH:n konkurssia (tammikuun 2002 puitesopimus ja vuokrasopimus). Se huomauttaa myös, että jo Szczecinin telakan koko kesäkuun 2002 jälkeen verrattuna ASS:n kokoon ennen kesäkuuta 2002 osoittaa, että näiden kahden yrityksen välillä ei ollut taloudellista jatkuvuutta. Tuloslaskelma osoittaa, että liikevaihto nousi 88 miljoonasta zlotysta vuonna 2001 425 miljoonaan zlotyyn vuonna 2002 ja 1 100 miljoonaan zlotyyn vuonna 2003.
(267)
Komissio katsoo näin ollen, ettei se voi hyväksyä Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan Szczecinin telakka jatkoi jo kauan ennen SSPH:n konkurssia olemassa olleen ASS:n toimintaa. Näiden yritysten toiminnot voidaan selkeästi erottaa toisistaan taloudellisin perustein. Parhaiten tätä kuvaa se, että velkoja ei siirretty yritykseltä toiselle. Szczecinin telakkaa on näin ollen pidettävä uutena yrityksenä, jolle ei voida myöntää rakenneuudistustukea.
(268)
Suuntaviivojen 12 kohdan mukaan yritystä pidetään vastaperustettuna kolmen vuoden ajan sen jälkeen kun se on aloittanut toimintansa. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tilanne on siinä mielessä erityinen, että uusi yritys on perustettu aiemman yrityksen konkurssin seurauksena. Suuntaviivojen 12 kohdassa mainitaan kuitenkin, että tällaisessa tilanteessa yritykselle ei saa myöntää pelastamis- ja rakenneuudistustukea. Komissio katsoo, että tässä tapauksessa ratkaiseva tekijä on SSPH:n ja SS:n julistaminen konkurssiin heinäkuussa 2002. Konkurssiin julistaminen muodostaa vanhan ja uuden talouden toimijan välisen rajapyykin, joka suojaa uutta toimijaa vanhan toimijan veloilta. Komissio katsoo tämän perusteella, että Szczecinin telakka ei ollut oikeutettu tukeen kolmen vuoden ajan alkaen heinäkuusta 2002, jolloin aloitettiin uusi toiminta, johon ei liittynyt velkoja.
(269)
Suuntaviivojen 12 kohdassa säädetään, että vastaperustettu yritys voi saada pelastamis- ja rakenneuudistustukea vasta kolme vuotta toimittuaan edellyttäen, että se on suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Komissio katsoo, että vaaditun kolmen vuoden ajanjakson jälkeen Szczecinin telakka täytti suuntaviivoissa säädetyt edellytykset ja oli siten oikeutettu saamaan tukea. Szczecinin telakka tuotti jatkuvasti tappiota ja säästyi konkurssilta useaan otteeseen vain sen ansiosta, että valtio puuttui tilanteeseen. Tällä perusteella telakka oli oikeutettu saamaan suuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitettua tukea heinäkuusta 2005 alkaen.
3.3.2 ELINKELPOISUUDEN PALAUTTAMINEN
(270)
Suuntaviivojen 34 kohdan mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava, että yritys panee täytäntöön rakenneuudistussuunnitelman, jonka avulla sen elinkelpoisuus voi palautua kohtuullisessa ajassa. Elinkelpoisuuden palautumisella tarkoitetaan sitä, että yritys pystyy rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen kattamaan kaikki kustannuksensa ja saavuttamaan riittävän pääomatuoton voidakseen kilpailla muiden yritysten kanssa omin resurssein. Rakenneuudistus on toteutettava mahdollisimman lyhyessä ajassa.
(271)
Komissio toteaa ensinnäkin, että se on tutkintamenettelyn yhteydessä arvioinut kaksi rakenneuudistussuunnitelmaa, jotka telakan hallitus oli laatinut vuosina 2002 ja 2006 ja jotka Puolan viranomaiset olivat hyväksyneet. Komissio katsoo, että Puolan viranomaiset eivät ole pystyneet osoittamaan, että kumpikaan suunnitelma pystyisi palauttamaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Koska vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelma korvattiin vuoden 2006 suunnitelmalla, komissio selvittää kantansa vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman perusteella.
(272)
Suunniteltu strategia perustui siihen, että Szczecinin telakka päätti keskittyä kapeille erikoismarkkinoille, joilla se arveli saavansa kilpailuetua ja joilla kilpailuympäristö ja markkinatilanne olisivat suotuisat. Strategia näyttikin soveltuvan telakalle hyvin. Telakan tuotantosuunta ei kuitenkaan näytä merkittävästi muuttuneen, sillä lähivuosien tilauskannasta lähes 70 prosenttia muodostuu edelleen konttialuksista. Nähtävissä ei ole myöskään muita merkkejä, esimerkiksi suuria tutkimus- ja kehittämishankkeita tai markkinointitoimia, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että telakka pystyisi panemaan strategian täytäntöön lyhyellä aikavälillä. Tämän vuoksi komissio ei ollut vakuuttunut siitä, että strategian toteuttaminen olisi realistista.
(273)
Suunniteltujen investointien määrä, 200 miljoonaa zlotya, oli ilmeisen riittämätön, kun otetaan huomioon, että telakan tuotantoresurssit olivat huonossa kunnossa ja niiden arvo merkittävästi heikentynyt. Kun resurssien kirjanpitoarvo vuonna 2006 oli 130 miljoonaa zlotya, arvonalenemisen odotettiin olevan 85 miljoonaa zlotya vuosina 2006-2009. Tämä osoittaa, että suuri osa investoinneista olisi välittömästi mitätöitynyt arvonalenemisen vuoksi ja todellinen modernisointi olisi jäänyt rajoitetuksi.
(2)
Komission käsitystä suunniteltujen investointien riittämättömyydestä vahvisti se, että vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaan Szczecinin telakan tuottavuuden oli määrä saavuttaa vuonna 2011 Euroopan unionin keskimääräinen tuottavuustaso vuonna 2000 (vuonna 2006 telakan tuottavuus vastasi EU:n keskimääräistä tuottavuutta vuonna 1992). Komission mielestä tämä taso ei riittänyt antamaan telakalle edellytyksiä kilpailla markkinoilla ilman pitkäaikaista valtiontukea.
(275)
Komissio ei ole vakuuttunut siitä, että suunnitellut 5 prosentin palkankorotukset ovat työntekijöille riittävä kannustin jäädä telakalle, sillä poissaolojen suuri määrä ja pula ammattitaitoisista työntekijöistä, jotka siirtyvät paremmin palkattuihin töihin muille eurooppalaisille telakoille, on ollut (ja on edelleen) yksi telakan suurimmista ongelmista.
(276)
Suunnitelman mukaan sijoitetun pääoman tuotto olisi (ilman palkankorotuksista aiheutuvien kustannusten huomioon ottamista) vuosina 2007-2011 keskimäärin 19 prosenttia vuodessa, minkä väitetään vastaavan yksityisen sijoittajan odottamaa tuottoastetta. Jos sen sijaan otetaan huomioon välttämättömät palkankorotukset, sijoitetun pääoman tuotto olisi samana ajanjaksona noin 1,45 prosenttia, mikä on kenelle tahansa yksityiselle sijoittajalle selvästi liian vähän.
(277)
Komissio toteaa, että lukuun ottamatta fyysisiä investointeja, jotka telakka on yksilöinyt, kuvannut, ilmoittanut määrällisesti, pannut tärkeysjärjestykseen ja joille se on laatinut toteuttamisaikataulun, suunnitellut toimenpiteet on yleensä ottaen määritelty hämärästi ja liian yleisellä tasolla, useimmiten pelkkinä suosituksina, jotka vaativat vielä tarkempaa analyysia. Komissio ei ole pystynyt arvioimaan näiden toimenpiteiden seurauksia, minkä vuoksi se ei ole vakuuttunut siitä, että ne ovat riittävän järkeviä ja kauaskantoisia telakan rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi.
(278)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että suunniteltu teollisuuden ja organisaation rakenneuudistus ei riitä palauttamaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Suunnitelma ei ollut kyllin kattava eivätkä vuodeksi 2011 suunnitellut tulokset olleet tyydyttäviä. Telakalta selvästikin puuttui tarvittava lisäpääoma, jonka avulla se olisi voinut toteuttaa uudistuksia ja parantaa kannattavuutta. Komissio epäili, pystyisikö telakka saamaan markkinaehtoista pääomaa, jota se välttämättä tarvitsi laajan rakenneuudistuksen toteuttamiseen.
(279)
Szczecinin telakan yksityistämishankkeen kehitys osoitti epäilykset oikeiksi. Kuten edellä on kuvattu, Szczecinin telakan pääomistaja ARP yritti kolme kertaa löytää yksityisen sijoittajan, joka olisi halukas ottamaan telakan haltuunsa. Kaikki yritykset (vuoden 2006 osittainen yksityistäminen ja vuonna 2007 toteutetut kaksi yritystä myydä telakan enemmistöosakkuus) epäonnistuivat. Komissio katsoo, että yksityistämishankkeet toteutettiin aikana, jolloin telakkamarkkinat vilkastuivat ennennäkemättömällä tavalla, minkä vuoksi olosuhteet telakan myymiselle olivat mahdollisimman otolliset. Yksityistämishankkeen epäonnistumisen perusteella on katsottava, että markkinat eivät uskoneet telakan edellytyksiin palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Amberin vetäytyminen yksityistämishankkeesta due diligence -tarkastuksen jälkeen on lisäosoitus siitä. (34)
(280)
Komissio on ottanut huomioon Puolan viranomaisten uudet yritykset löytää Szczecinin telakalle sijoittaja sen jälkeen kun Amber oli vetäytynyt hankkeesta. Mitkään tosiseikat eivät kuitenkaan ole tämän päätöksen julkaisemiseen mennessä pystyneet vakuuttamaan komissiota siitä, että uudelleen aloitettu yksityistämishanke olisi voinut tuottaa tulosta lyhyellä aikavälillä ja suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla.
(281)
Komissio on arvioinut erityisesti Mostostalin laatiman kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman ja ottanut huomioon myös sen esittelyn, jonka Mostostal piti 24 päivänä kesäkuuta 2008 pidetyssä kokouksessa. Komissio katsoo, että tämä rakenneuudistussuunnitelma on monessa suhteessa vain luonnos, jonka pohjalta sijoittajan olisi tehtävä tarkempi analyysi. Suunnitelmassa on kuitenkin eräitä vakavia puutteita, joiden vuoksi komissio katsoo, että telakan elinkelpoisuutta ei voida tämän suunnitelman avulla palauttaa kohtuullisessa ajassa.
(282)
Komissio katsoo, että etenkään liiketoimintastrategian uskottavuutta telakkateollisuuden alalla ei ole pystytty näyttämään toteen. Suunnitelmassa ainoastaan todetaan, että telakka jatkaa laivanrakennustoimintaa, mutta ei esitetä siitä tarkempia tietoja. Suunnitelmassa ei analysoida lainkaan telakan edellytyksiä rakentaa ro-pax-tyyppisiä aluksia ja monikäyttöaluksia (esimerkiksi suunnitteluresurssit, tarvittava tietotaito) eikä myöskään sitä, onko telakalla mahdollisuuksia allekirjoittaa sopimuksia tämäntyyppisten alusten rakentamisesta lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä (ei mainita esimerkiksi asiakassuhteita eikä suhteita muihin telakoihin mahdollisten alihankintasopimusten saamiseksi). Siinä ei myöskään esitetä näitä segmenttejä koskevaa markkinaennustetta, joka osoittaisi, että valittu liiketoimintastrategia perustuu oletettuun kysyntään, eikä ennustetta markkinasegmenttien tuottavuudesta.
(283)
Komissio huomauttaa, että Mostostal toteaa itsekin tuntevansa telakkateollisuutta liian vähän, ja yrityksen tavoitteena olikin löytää strateginen kumppani hallinnoimaan telakkatoimintaa. Vaikka komissiolle kerrottiin, että Mostostal todella kävi neuvotteluja potentiaalisten yhteistyökumppanien kanssa, mistään tällaisesta yhteistyöstä ei ollut sovittu ennen komissiolle toimitetun rakenneuudistussuunnitelman laatimista. Ulsteinin kanssa allekirjoitettu aiesopimus osoittaa ainoastaan, että osapuolet aikoivat neuvotella mahdollisesta yhteistyöstä ja sen toteuttamismuodoista. Kuten komissiolle 7 päivänä heinäkuuta 2008 toimitetusta suunnitelman tarkistetusta versiosta ja aiesopimuksen sisällöstä käy ilmi, Ulstein tutki mahdollisuuksia käyttää Szczecinin telakan tuotanto-omaisuutta, mutta ei omistajana vaan sopimussuhteen perusteella. Kumpikaan edellä mainituista asiakirjoista ei osoita, että Ulstein ryhtyisi tekemään Mostostalin kanssa yhteistyötä Szczecinin telakan rakenneuudistuksen toteuttamista ja telakkatoiminnan harjoittamista varten. Tämä herättää vakavia epäilyksiä rakenneuudistuksen odotettujen tulosten ja rahoitussuunnitelmien suhteen ainakin telakkatuotannon alalla ja asettaa samalla kyseenalaiseksi koko ajatuksen toiminnan monipuolistamisesta.
(284)
Suunnitelmaan sisältyvä, telakan hallituksen laatima investointiohjelma ei osoita, että ehdotetut investoinnit olisivat telakan elinkelpoisuuden palautumisen kannalta välttämättömiä. Toisaalta komissio katsoo, että noin 60 prosenttia suunnitelluista investoinneista vain tukisi telakan käyttöomaisuuden arvon säilymistä nykyisellä tasolla. Erityisesti on otettava huomioon, että 7 päivänä heinäkuuta toimitetun tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan ulkopuolinen konsultti oli tuolloin laatimassa telakkateollisuuden investointiohjelmaa. Tämä osoittaa, että Mostostalin esittämää investointiohjelmaa ei voida pitää luotettavana pohjana Mostostalin laatimille rahoitussuunnitelmille ja siten telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiselle. Komissio katsoo tämän perusteella, ettei ole osoitettu, että ehdotettu investointiohjelma olisi riittävän kauaskantoinen telakan elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
(285)
Komissio katsoo myös, että eräät varsinaiset rakenneuudistustoimet (organisaation uudelleenjärjestely, toimitusten ja varastojen hallinnointi, työvoiman uudelleenjärjestely) on kuvattu liian yleisellä tasolla ja että suunnitelma on pikemminkin luonnos, jonka pohjalta sijoittajan olisi tehtävä yksityiskohtaisempia analyysejä. Vaikka onkin sinänsä positiivista, että suunnitelmassa yksilöidään eräitä rakenneuudistusta vaativia alueita, suunnitelma on kuitenkin kaiken kaikkiaan niin yleisluontoinen, ettei komissio voi sen perusteella arvioida, ovatko suunnitellut rakenneuudistustoimet todella ratkaisu telakan ongelmiin ja millä edellytyksillä ja aikataululla ne voitaisiin panna täytäntöön.
(286)
Suunnitelmassa ei myöskään selosteta yksityiskohtaisesti, miten muut rakenneuudistustoimet, kuten investoinnit ja erilaiset kustannusten alentamiseen ja tuottavuuden parantamiseen tähtäävät toimet, vaikuttavat rahoitussuunnitelmiin. Siinä ei myöskään esitetä analyysia, jossa olisi testattu rahoitussuunnitelmien alttiutta erilaisten riskitekijöiden, kuten markkinakehityksen, materiaalikustannusten, valuuttakurssien vaihtelun, palkkojen yms., vaikutuksille. Koska esitettyjen rahoitussuunnitelmien taustaoletuksia ei ole kuvattu tarkemmin eikä perusteltu, komissio katsoo, että niiden uskottavuutta ja siten rakenneuudistussuunnitelman pätevyyttä ei ole osoitettu. Tämä päätelmä on erityisen merkityksellinen, kun otetaan huomioon, että sijoittaja itse totesi investoinnin kannattavuuden olevan rahoitussuunnitelmien perusteella kyseenalainen.
(287)
Lopuksi komissio toteaa, että sijoittajan mukaan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää, että telakalle myönnetään lisää valtiontukea. Lisätuesta ja sijoittajan panoksesta huolimatta odotettu oman pääoman tuotto rakenneuudistuskauden päättyessä olisi suhteellisen alhainen, kun otetaan huomioon, että muut investointivaihtoehdot, esimerkiksi valtion obligaatiot, toisivat tulokseksi saman tason pienemmin riskein, kuten sijoittaja itse huomauttaa.
(288)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole näytetty toteen, että telakan elinkelpoisuus voitaisiin palauttaa Mostostalin laatiman kesäkuun 2008 rakenneuudistuksen avulla.
(289)
Komissio huomauttaa, että vaikka syyskuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma on hiotumpi kuin kesäkuun 2008 suunnitelma, valtaosa yksityiskohtaisuutta ja luotettavuutta koskevista komission varauksista koskee myös tätä suunnitelmaa.
(290)
Suunnitelmassa ei esitetä täydellistä markkina-analyysia Szczecinin telakan seuraajayritysten suunnitellusta toiminnasta. SSN Ulsteinin ja SSN Nowan suunnitellusta toiminnasta esitetään vain suppea markkinakuvaus, mutta ei arviota kysynnästä eikä suunnitellun toiminnan kannattavuudesta. SSN Odran osalta ei esitetä varsinaista liiketoimintasuunnitelmaa, vaan rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan ainoastaan, että yritys voi rakentaa tietyntyyppisiä aluksia, mutta oletusta ei perustella riittävästi.
(291)
Komissio huomauttaa, että SSN Odra, jonka on määrä jatkaa Szczecinin telakan toimintaa, kuuluu suunnitelman mukaan kokonaan Mostostalin määräysvaltaan. Mostostalilla taas ei ole lainkaan kokemusta telakkatoiminnasta. Ulsteinin tehtävänä oli tuoda rakenneuudistukseen kokemuksensa ja osaamisensa telakkatoiminnan alalta, mutta sen ei ole tarkoitus olla taloudellisesti sidoksissa SSN Odraan.
(292)
Komissio toteaa, että SSN Wspólnan tuotantokapasiteetista on suunnitelman mukaan tarkoitus siirtää noin 40 prosenttia yrityksille, jotka joko lopetetaan (SSN Nowa) tai joilla ei ole liiketoimintasuunnitelmaa (SSN Odra). SSN Wspólnan jäljelle jäävää tuotantokapasiteettia (9-17 tuhatta tonnia terästä eli 12-23 prosenttia tuotantokapasiteetista) on puolestaan tarkoitus käyttää alihankintatoiminnassa muille yrityksille. Suunnitelmassa ei kuitenkaan analysoida tämän toiminnan kohdemarkkinoita, kysyntää eikä mahdollista kannattavuutta.
(293)
Tämän perusteella komissio katsoo, että 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätty rakenneuudistussuunnitelma ei edelleenkään pysty osoittamaan liiketoimintastrategian uskottavuutta etenkään telakkatoiminnan alalla.
(294)
Komissio huomauttaa, että suunnitellun omaisuuden uudelleenjärjestelyn osalta rakenneuudistussuunnitelmassa ei analysoida lainkaan telakan investointitarpeita eikä perustella investointiohjelmaa millään tavoin. Komissio katsoo, että eräiden tuotantoresurssien siirtämiseen liittyvä […] miljoonan zlotyn investointisuunnitelma, jonka tarkoituksena on vapauttaa tonttimaata myyntiin, on pikemminkin korvaava investointi eikä todellinen omaisuuden modernisointihanke.
(295)
Suunnitellun modernisoinnin kustannukset ovat näin ollen vain 104 miljoonaa zlotya, ja siihen liittyvät investoinnit on tarkoitus toteuttaa SSN Mostostalissa, SSN Ulsteinissa ja SSN Wspólnassa. SSN Odran on tarkoitus tuottaa jatkossa 50 prosenttia kaikkien Szczecinin telakan seuraajayritysten tuloista, mutta tässä yrityksessä ei toteuteta mitään investointeja eikä sillä ole lainkaan omaa käyttöomaisuutta. Komissio huomauttaa, että Mostostalin kesäkuussa 2008 esittämässä rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettiin 264 miljoonan zlotyn investointien toteuttamista. Koska investointiohjelman merkittävää supistamista (40 prosentin vähennys kesäkuun suunnitelmaan verrattuna) ei perustella eikä yritysten investointitarpeita analysoida millään tavoin, komissio katsoo, ettei ole voitu osoittaa, että suunniteltu investointiohjelma riittäisi varmistamaan toiminnan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumisen.
(296)
Rakenneuudistustoimien oletettuja tuloksia ei ole kuvattu, eikä suunnitelmassa selosteta, milloin eri toimien toteuttamisesta odotetaan saatavan tuloksia, jotka näkyvät yritysten taloudellisissa tuloksissa. Suunnitelmassa ei myöskään esitetä oletettuihin tuloihin ja kustannuksiin liittyviä rahoitussuunnitelmia. Rahoitussuunnitelmien luotettavuus on näiden puutteiden vuoksi kyseenalainen. Lisäksi herkkyysanalyysi osoittaa, että SSN Mostostal ja etenkin SSN Odra olisivat myös jatkossa erittäin alttiita markkinaolosuhteiden vaihteluille. Yhdysvaltain dollarin arvon aleneminen 10 prosentilla vuosina 2009-2012 alentaisi kertyneitä voittoja SSN Mostostalissa 40 prosentilla ja SSN Odrassa 83 prosentilla (suunnitelmassa ei tosin oteta SSN Odran osalta huomioon suojautumistoimenpiteitä, joiden pitäisi lieventää kurssivaihteluiden vaikutuksia). Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että teräksen hintojen nousu 10 prosentilla alentaisi kertyneitä voittoja SSN Mostostalissa 40 prosentilla ja SSN Odrassa 50 prosentilla. Komissio katsoo tällä perusteella, että suunnitelmassa ei ole osoitettu, että yritysten suoja valuuttakurssien ja teräksen hintojen vaihteluiden aiheuttamia riskejä vastaan olisi riittävä edes kohtuullisten suojatoimenpiteiden toteuttamisen jälkeen.
(297)
Koska suunnitelmassa ei kerrota, mihin odotettua myyntivoittoa koskevat arviot perustuvat (toimintakustannukset, alusten hinnat, teräsrakennetuotannon kannattavuus yms.), komission on todettava, että suunnitelmassa ei osoiteta, että odotetut tulokset perustuisivat realistisiin oletuksiin. SSN Wspólnan ja SSN Biuro projektowen odotettu myyntivoitto on marginaalinen, mikä todetaan myös rakenneuudistussuunnitelmassa. Komissio ei pidä näin alhaista voittoa riittävänä, jotta yritykset voisivat kilpailla markkinoilla ilman valtiontukea. Vaikka SSN Wspólnan ja SSN Biuro projektowen alhaista myyntivoittoa perustellaan sillä, että näiden yritysten on tarkoitus tarjota palveluja muille yrityksille, komissio katsoo, että niiden on kuitenkin tarkoitus toimia itsenäisinä yrityksinä ja että niiden heikot tulokset asettavat kyseenalaiseksi koko hankkeen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden.
(298)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että rahoitussuunnitelmien luotettavuus on kyseenalainen ja suunnitellut tulokset ovat erittäin alttiita markkinaolosuhteiden vaihtelulle. Komissio katsoo näin ollen, että suunnitelma ei ole riittävän yksityiskohtainen.
(299)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole näytetty toteen, että telakka pystyisi palauttamaan elinkelpoisuutensa 12 päivänä syyskuuta 2008 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman avulla. Lisäksi komissio huomauttaa, että koska Ulstein on vetäytynyt Szczecinin telakan yksityistämishankkeesta, 12 päivänä syyskuuta 2008 päivättyä rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida panna täytäntöön siinä esitettyjen edellytysten mukaisesti. Edellä esitetty arvio osoittaa joka tapauksessa, että vaikka Ulstein olisi mukana hankkeessa tai vaikka Mostostal aikoisi toteuttaa 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn rakenneuudistussuunnitelman yksinään (ks. 22 päivänä syyskuuta 2008 päivätty kirje), suunnitelmaa ei voida pitää riittävänä.
(300)
Yksityistämisen epäonnistuminen osoittaa, että telakka ei pysty hankkimaan markkinaehdoin riittävästi pääomaa pannakseen täytäntöön vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman tai laajan rakenneuudistusstrategian, joka turvaisi telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumisen ilman jatkuvia valtion tukitoimia. Tämä taas merkitsee sitä, että telakka ei pysty hankkimaan rakenneuudistuksen toteuttamista varten tarvittavaa johtamiskokemusta ja markkinoiden tuntemusta.
(301)
Koska realistista ja laaja-alaista rakenneuudistussuunnitelmaa ei ole esitetty, komissio katsoo, että edellä 2.7 kohdassa kuvattu Szczecinin telakalle myönnetty tuki ei ole rakenneuudistustukea vaan pelkkää toimintatukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.
3.3.3 TUEN RAJAAMINEN VÄLTTÄMÄTTÖMÄÄN
(302)
Suuntaviivojen 43 kohdan mukaan tuki on rajattava määrään, joka on ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseen merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tällainen rahoitusosuus on yhtäältä merkki markkinoiden uskosta elinkelpoisuuden palautumiseen ja auttaa toisaalta osaltaan pitämään valtiontuen määrän mahdollisimman pienenä. Kun kyseessä on suuri yritys, kuten Szczecinin telakka, oman rahoitusosuuden on oltava vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista.
(303)
Ensinnäkin Szczecinin telakan tilanteen kuvaus osoittaa, että telakka ei pystynyt saamaan juuri lainkaan ulkopuolista rahoitusta rakenneuudistuksen rahoittamiseen.
(304)
Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaan rakenneuudistuksen kustannukset ja toimintakustannukset olivat yhteensä 11 500 miljoonaa zlotya. Ehdotettu oma rahoitusosuus oli 3 600 miljoonaa zlotya eli 30 prosenttia kokonaiskustannuksista. Jos toimintakustannukset luetaan pois kustannuksista ja rahoituksesta, rakenneuudistuksen kustannukset olisivat 3,7 miljoonaa zlotya ja oma rahoitusosuus 190 miljoonaa zlotya.
(305)
Komissio epäili, olisiko realistista olettaa, että telakka pystyisi hankkimaan 190 miljoonaa zlotya markkinaehdoin. Tuolloin ei näyttänyt siltä, että Szczecinin telakka pystyisi saamaan kyseisen pääoman markkinaehdoin. Ehdotettua omaa rahoitusosuutta ei näin ollen voitu pitää todellisena, kuten suuntaviivoissa edellytetään. KPS:n ja ARP:n epäonnistuneet yritykset herättää ensin vähemmistöosakkaiden kiinnostus ja sitten myydä telakan osakkeet kokonaisuudessaan osoittavat itse asiassa sen, että markkinat eivät olleet kiinnostuneet sijoittamaan Szczecinin telakkaan.
(306)
Operatiivisen toiminnan rahoittamiseksi vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan, että tuotanto rahoitettaisiin markkinaehtoisilla lainoilla ja laivanvarustajien etumaksuilla, joilla ei ole KUKEn takausta ja joiden yhteenlaskettu määrä olisi vuosien 2002-2009 rakenneuudistuskaudella 3 200 miljoonaa zlotya; KUKEn takauksilla katettaisiin 4 200 miljoonan zlotyn rahoitus. Myöskään tämän olettamuksen osalta ei tuolloin näyttänyt siltä, että Szczecinin telakka pystyisi saamaan kyseisen pääoman markkinaehdoin. Markkinaehtoisista lainoista muodostuvaa omaa rahoitusosuutta ei näin ollen voitu pitää todellisena, kuten suuntaviivoissa edellytetään. Sitä paitsi komissio huomauttaa, että telakka ei tähän päivään mennessä ole onnistunut saamaan markkinoilta rahoitusta tuotantotoimintaansa varten ilman valtion tukea.
(307)
Lisäksi vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että omaksi rahoitusosuudeksi olisi katsottava myös laivanvarustajilta sopimusten uudelleen neuvottelemisen seurauksena saatavat, yhteensä 628,7 miljoonan zlotyn lisäsuoritukset. Eräät sopimukset onkin todella neuvoteltu uudelleen. Komissio huomauttaa, että suuntaviivojen mukaan oman rahoitusosuuden tarkoituksena on antaa merkki siitä, että markkinat luottavat yrityksen mahdollisuuksiin palauttaa elinkelpoisuutensa. Se, että laivanvarustajat ovat valmiit maksamaan enemmän aluksista, joista on jo tehty sopimus, kun on olemassa riski, että alukset jäävät toimittamatta, tai muista ulkoisista ongelmatekijöistä (esimerkiksi teräksen hinnan noususta) riippuen, ei johdu siitä, että ne luottaisivat telakan kykyyn palauttaa elinkelpoisuutensa ja kilpailla markkinoilla pitkällä aikavälillä. Laivanvarustajat eivät myöskään ole suostuneet lisäsuorituksiin kattaakseen telakan rakenneuudistuksen kustannukset, vaan ainoastaan (ja silloinkin vain tiettyyn määrään asti) kattaakseen sellaisten alusten tuotantokustannukset, joista on jo tehty sopimus. Komissio ei näin ollen voi hyväksyä laivanvarustajien maksamia lisäsuorituksia suuntaviivoissa tarkoitetuksi omaksi rahoitusosuudeksi.
(308)
Kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma ei ole tässä suhteessa ratkaisevasti parempi. Sijoittaja tosin sitoutuu siinä osallistumaan investointiohjelman rahoittamiseen 149,5 miljoonalla zlotylla, mutta odottaa myös valtiolta 588 miljoonan zlotyn lisäpääomaa ja ARP:ltä 68 miljoonan lainaa. Sijoittaja vaatii myös KUKElta lisätakauksia käyttöpääomalle.
(309)
Kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman puutteellisten tietojen perusteella rakenneuudistuksen kustannukset vastaavat vähintään määrää, joka tarvitaan sitovista laivanrakennussopimuksista aiheutuvien tappioiden kattamiseen vuosina 2008-2009 (588 miljoonaa zlotya) ja määrää, joka tarvitaan vuosien 2008-2012 investointitarpeiden rahoittamiseen (264 miljoonaa zlotya).
(310)
Kaikki nämä kustannukset on suunniteltu rahoitettavaksi valtion tuella. Käytännössä ainoa sijoittajan oma rahoitusosuus muodostuu 149,5 miljoonan zlotyn pääomankorotuksesta, mikä on 17 prosenttia edellä mainituista rakenneuudistuksen kustannuksista. Vakiintuneen käytännön mukaan (35) komissio katsoo, että tulevia kassavaroja ei voida katsoa omaksi rahoitusosuudeksi suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä, koska ne eivät edusta yrityksen tai sen osakkaiden todellista omaa rahoitusosuutta rakenneuudistuksen kustannuksista. Lisäksi komission on otettava huomioon koko rakenneuudistuskausi, joka alkoi vuonna 2002. Jos otetaan huomioon telakan koko tänä aikana saaman valtiontuen todellinen määrä, oma rahoitusosuus suhteessa rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiin on vieläkin pienempi. Tämän perusteella on ilmeistä, että oma rahoitusosuus ei ollut lähelläkään suuntaviivoissa vaadittua 50 prosentin osuutta rakenneuudistuksen kustannuksista.
(311)
Syyskuun 12 päivänä 2008 päivätty rakenneuudistussuunnitelma ei tuo parannusta myöskään rakenneuudistuksen kustannusten suunnitellun oman rahoitusosuuden rahoittamiseen.
(312)
Syyskuun 2008 rakenneuudistussuunnitelmassa on yksityiskohtaisempia tietoja rakenneuudistuksen oletetuista kustannuksista ja niiden rahoituslähteistä. Rakenneuudistuksen oletettuihin kustannuksiin sisältyvät investointikustannukset (104 miljoonaa zlotya) sekä kustannukset, jotka aiheutuvat telakan resurssien siirtämisestä toiseen paikkaan (50 miljoonaa zlotya), työvoiman uudelleenjärjestelystä (53,4 miljoonaa zlotya), kannattamattomista sopimuksista aiheutuvien tulevien tappioiden kattamisesta (840 miljoonaa zlotya) sekä telakan veloista ARP:lle ja KPS:lle (197,5 miljoonaa zlotya) (36).
(313)
Rakenneuudistuksen yhteenlasketut kustannukset ovat 1,354 miljardia zlotya.
(314)
Lisäksi suunnitelmassa luetaan myös 227,6 miljoonan zlotyn käyttöpääoman tarve osaksi rakenneuudistuksen kustannuksia. Komissio katsoo, että käyttöpääoman tarve on osa yrityksen tavanomaista toimintaa eikä rakenneuudistuksen kustannus ja että sen rahoittamista on sen vuoksi analysoitava erikseen.
(315)
Oma rahoitusosuus jaotellaan suunnitelmassa seuraavasti: uudelleen neuvoteltuihin sopimuksiin perustuvat laivanvarustajien lisäsuoritukset (376 miljoonaa zlotya), sijoittajien pääomankorotukset (242 miljoonaa zlotya), omaisuuden myynnistä saatavat tulot (118 miljoonaa zlotya) ja käyttöpääoman rahoitus (laina ja Mostostalin myöntämä 170 miljoonan zlotyn toimitusluotto).
(316)
Käyttöpääoman rahoittamisesta komissio toteaa, että tuotantosyklin pituuden ja lopputuotteiden suuren arvon vuoksi käyttöpääoman rahoittaminen on telakkateollisuudessa erityinen ongelma. Telakkateollisuudessa käyttöpääoma hankitaan suurelta osin ulkoisista rahoituslähteistä. Osan siitä muodostavat laivanvarustajien etumaksut, joihin usein liittyy takaus. Puolassa takauksen myöntää useimmiten KUKE. Koska etumaksut ovat kuitenkin yleensä enintään 80 prosenttia aluksen hinnasta, telakoiden on turvauduttava lainoihin tai tavarantoimittajien myöntämiin toimitusluottoihin. Tämän vuoksi komissio katsoo, että telakkateollisuuden erityistilanteen vuoksi käyttöpääoman rahoitustarpeet edellyttävät pikemminkin rakenteellista ratkaisua eivätkä siten ole kertaluontoinen rakenneuudistuksen kustannuserä. Tällä perusteella komissio katsoo, että käyttöpääoman vahvistamiseen tarkoitettuja lainoja ei telakkateollisuudessa voida pitää omana rahoitusosuutena, koska niitä käytetään vireillä olevan toiminnan rahoittamiseen eikä rakenneuudistuksen kustannusten kattamiseen.
(317)
Kuten edellä on todettu, komissio katsoo, että laivanvarustajilta saatuja lisäsuorituksia, jotka perustuivat alusten hintaa koskevien sopimusten uudelleen neuvottelemiseen, ei voida katsoa suuntaviivoissa tarkoitetuksi omaksi rahoitusosuudeksi.
(318)
Tarpeettomien omaisuuserien myynnistä saatavien 118 miljoonan zlotyn oletettujen tulojen osalta komissio katsoo, ettei ole osoitettu, että tätä rahoituslähdettä voitaisiin pitää todellisena ja toteuttamiskelpoisena.
(319)
Ensinnäkin ARP:n ja KPS:n (Szczecinin telakan nykyisten omistajien) ja Mostostalin välillä tehdyssä yksityistämistä koskevassa sopimusluonnoksessa kaavailtiin, että Mostostal myisi kyseiset omaisuuserät ARP:n ja KPS:n osoittamalle ostajalle vähintään 118 miljoonalla zlotylla. Suunnitelma herättää huolestusta, sillä se vaikuttaa jonkinlaiselta valtion takaukselta, jonka avulla luvataan tietyt vähimmäistulot tiettyjen omaisuuserien myynnistä valtion valitsemalle ostajalle. Tämän vuoksi komissio epäilee, että omaisuuserien mahdolliseen myyntiin saattaa sisältyä valtiontukea.
(320)
Toiseksi arvio tonttimaan arvosta perustui vertailuun Szczecinin arvostetuilla alueilla sijaitsevista kiinteistöistä tehtyjen kauppojen kanssa. Kyseiset tontit oli kuitenkin tarkoitettu asuntojen rakentamiseen tai palvelujen tarjoamiseen, ei teollisuusalueeksi. Esitetyn arvion perusteella teollisuustonttien hinta saattaa olla vain kymmenesosa mainitusta hinta-arviosta. Lisäksi arvio perustuu oletukseen, että kaikki kyseisellä tontilla sijaitsevat rakennukset ja laitteet olisi ennen myyntiä hävitettävä ja maa puhdistettava ja valmisteltava myyntiä varten. Arviossa todetaan, että näistä valmisteluista aiheutuu kustannuksia. Kustannusten suuruusluokkaa ei kuitenkaan mainita, eikä myöskään rakenneuudistussuunnitelmassa ole tästä aiheesta mitään tietoja. (37)
(321)
Kolmanneksi komissio suhtautuu epäilevästi siihen, onko omaisuuden arvo kirjattu oikein Szczecinin telakan taseeseen ja sitä kautta hintaan, joka Mostostalin on maksettava telakan osakkuudesta. Komissio toteaa, että telakan taseen mukaan käyttöomaisuuden kokonaisarvo oli vuoden 2007 lopussa […] miljoonaa zlotya. Suunnitelman mukaan telakka myisi tuotanto-omaisuutensa uusille yrityksille (SSN Mostostal, SSN Ulstein ja SSN Wspólna) […] miljoonalla zlotylla, minkä pitäisi vastata niiden nimellisarvoa. Lisäksi telakka myisi tarpeettomat omaisuuserät kolmansille osapuolille niiden arvioidusta markkinahinnasta, joka on […] miljoonaa zlotya. Tämä osoittaa, että joko muun kuin tuotanto-omaisuuden kirjanpitoarvo on aliarvioitu tai niiden myynnistä saatavien oletettujen tulojen määrä on yliarvioitu.
(322)
Vuoden 2007 lopussa Szczecinin telakan varojen nettoarvo oli […] miljoonaa zlotya. ARP ja KPS ovat sittemmin vaihtaneet velkoja osakkeiksi 131,5 miljoonan zlotyn arvosta, minkä lisäksi on suunniteltu 434 miljoonan zlotyn pääomankorotuksen toteuttamista. Toisaalta voidaan arvioida, että jo tehdyistä tappiollisista sopimuksista kertyy tappiota 465 miljoonaa zlotya. Käytännössä näyttää siltä, että kun Mostostal ostaa Szczecinin telakan, olettaen että muut tekijät eivät muutu, telakan varojen nettoarvo on […] miljoonaa zlotya. Tämä tarkoittaa sitä, että Mostostal saa telakan lähes ilmaiseksi. Szczecinin telakan (eli SSN Nowan) on tarkoitus käyttää kaikki omaisuuden myynnistä saatavat tulot rakenneuudistukseen (esimerkiksi työvoiman uudelleenjärjestelyyn) ja yrityksen käyttöpääoman vahvistamiseen, jotta sovitut alukset saadaan rakennettua valmiiksi. Tämän perusteella näyttäisi komission mukaan siltä, että yksityistämishanke johtaa siihen, että Szczecinin telakalle myönnetään lisää valtiontukea siirtämällä omaisuuseriä markkinahintaa alemmalla hinnalla. (38) Alentamalla osakkeiden myyntihintaa vastineeksi siitä, että ostaja sitoutuu toteuttamaan rakenneuudistustoimia, valtio epäsuorasti rahoittaa kyseisiä toimenpiteitä. Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä, että omaisuuden myynti sijoittajalle markkinahintaa alempaan hintaan voitaisiin katsoa omaksi rahoitusosuudeksi. (39)
(323)
Edellä esitettyjen epäilysten vuoksi komissio katsoo, ettei ole osoitettu, että tarpeettomien omaisuuserien myynnistä saatavia tuloja, joita odotetaan olevan 118 miljoonaa zlotya, voitaisiin pitää todellisena rakenneuudistuksen kustannusten rahoituslähteenä.
(324)
Komission mukaan ei ole osoitettu, että yksityisten sijoittajien suunnittelemia pääomankorotuksia voitaisiin kokonaisuudessaan pitää todellisina ja toteuttamiskelpoisina.
(325)
Ensinnäkin rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että Ulsteinin koko rahoitusosuus on 114,9 miljoonaa zlotya. Mostostalin ja Ulsteinin välisestä sopimusluonnoksesta - joka toimitettiin komissiolle allekirjoittamattomana 5 päivänä syyskuuta - käy kuitenkin ilmi, että Ulstein sitoutuu siirtämään SSN Ulsteiniin 52,5 miljoonan zlotyn pääoman (ei 67,3 miljoonaa, kuten rakenneuudistussuunnitelmassa väitetään), SSN Wspólnaan enintään 44,65 miljoonaa zlotya (suunnitelman mukaan Ulsteinin osuus olisi 47,5 miljoonaa) ja SSN Biuro Projektoween enintään 0,85 miljoonaa zlotya (suunnitelman mukaan 0,1 miljoonaa). Tämän perusteella Ulsteinin yhteenlaskettu rahoitusosuus olisi 98 miljoonaa zlotya, eli 16,9 miljoonaa zlotya vähemmän kuin rakenneuudistussuunnitelmassa ilmoitetaan.
(326)
Toiseksi, vaikka rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että sijoittajat siirtävät telakalle omaa pääomaansa, siinä myös myönnetään olevan mahdollista, että Ulstein joutuu hankkimaan velkapääomaa markkinoilta. Suunnitelmassa ei esitetä mitään todisteita sen väitteen tueksi, että Ulstein kykenee saamaan tällaista rahoitusta, minkä vuoksi sitä ei voida pitää todellisena ja toteuttamiskelpoisena. Sitä paitsi Ulsteinin edustajat ilmoittivat 10 päivänä syyskuuta pidetyssä kokouksessa, että Ulstein aikoo antaa rahoitusta yhteensä 98 miljoonaa zlotya (eli edellä mainitussa yhteistyösopimuksen luonnoksessa mainitun määrän), josta vain 30 miljoonaa zlotya pääomankorotuksen muodossa. Jäljelle jäävä osuus on hankittava markkinoilta. Ulstein on ilmoittanut, että jos se ei pysty hankkimaan rahoitusta markkinoilta, se ei korota telakan pääomaa. (40) Mitään edellä esitetyistä väitteistä ei mainita suunnitelmassa, vaan siinä todetaan ainoastaan, että se, rahoittaako Ulstein hankkeen omista varoistaan vai ulkopuolisella rahoituksella, ”ei vaikuta yrityksen toimintaperiaatteisiin ja tuloksiin eikä sijoittajien myöntämän oman rahoitusosuuden määrään”.
(327)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei se ole saanut riittävää varmuutta siitä, miten suuren investoinnin Ulstein kykenee toteuttamaan ja onko se yleensä halukas toteuttamaan investointeja omista varoistaan siinä tapauksessa, ettei se saa tähän tarkoitukseen velkarahoitusta. Tämän perusteella komissio katsoo, että suunnitellusta 242 miljoonan zlotyn pääomankorotuksesta vain 157,2 miljoonaa voidaan katsoa todelliseksi ja toteuttamiskelpoiseksi. Syyskuun 22 päivänä päivätyssä kirjeessä mainittu Ulsteinin vetäytyminen yksityistämishankkeesta ja ilmoitus, jonka mukaan Mostostal voi panna 12 päivänä syyskuuta päivätyn rakenneuudistussuunnitelman täytäntöön yksin, vain lisäävät suunnitelmassa ehdotetun rahoituksen epävarmuutta.
(328)
Yhteenvetona voidaan todeta, että jos analysoidaan vain niitä rakenneuudistuksen kustannuksia, jotka sijoittajan on tarkoitus maksaa (1,354 miljardia zlotya), todellinen ja valtiontuesta vapaa oma rahoitusosuus (157,1 miljoonaa zlotya) kattaa ainoastaan 12 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Sitä paitsi komission on otettava huomioon koko rakenneuudistuskausi, joka alkoi vuonna 2002. Kun otetaan huomioon telakalle tuosta ajankohdasta alkaen myönnetyn valtiontuen merkittävä määrä, oma rahoitusosuus suhteessa rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiin on vieläkin pienempi. On siis ilmeistä, että oma rahoitusosuus ei ollut lähelläkään suuntaviivoissa vaadittua 50 prosentin osuutta rakenneuudistuksen kustannuksista.
(329)
Komissio huomauttaa, että sen jälkeen kun Ulstein oli vetäytynyt Szczecinin telakan yksityistämis- ja rakenneuudistushankkeesta, Mostostal liitti 25 päivänä syyskuuta 2008 päivättyyn kirjeeseensä kazakstanilaisen BTA-pankin kirjeen, jossa pankki ilmoitti olevansa mahdollisesti kiinnostunut Szczecinin telakkaan liittyvästä hankkeesta. Pankki ilmoittaa kirjeessä olevansa valmis myöntämään Szczecinin telakkaa koskevan hankkeen rahoittamiseen 100 miljoonaa dollaria ja pyytää Mostostalia toimittamaan sille rakenneuudistussuunnitelman heti kun Euroopan komissio on hyväksynyt sen. Komissio huomauttaa, että pankin kirje on päivätty 26 päivänä kesäkuuta 2008, joten se ei voi liittyä syyskuun 2008 rakenneuudistussuunnitelmaan, vaan kesäkuun suunnitelmaan, joka ei ole enää voimassa. Myös tällä perusteella komissio katsoo, ettei kyseistä kirjettä voida pitää osoituksena 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn rakenneuudistussuunnitelman todellisesta rahoituksesta. Myös siinä tapauksessa, että rahoitusta voitaisiin pitää todellisena ja vaikka analyysissa otettaisiin huomioon ainoastaan rakenneuudistuksen kustannukset, oman rahoitusosuuden määrä olisi vain 17 prosenttia näistä kustannuksista (41) eli huomattavasti vähemmän kuin suuntaviivoissa edellytetään.
(330)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että telakka ei todellisuudessa pystynyt hankkimaan juuri lainkaan suuntaviivoissa tarkoitettua omaa rahoitusosuutta tai että sen määrä oli joka tapauksessa vähäinen. Myöskään Mostostalin esittämä rakenneuudistussuunnitelma ei takaa riittävän suurta omaa rahoitusosuutta. Oman rahoitusosuuden tarkoituksena on supistaa valtiontuen määrä mahdollisimman vähäiseksi. Jos omaa rahoitusosuutta ei ole, komission on todettava, että vaatimus valtiontuen supistamisesta välttämättömään vähimmäismäärään ei täyty. Mostostalin esittämä rakenneuudistussuunnitelma perustuu päinvastoin olettamukseen, että telakalle myönnetään lisää valtiontukea. Suunnitelmassa todetaan nimenomaisesti, että sen täytäntöönpanon edellytyksenä on, että valtiontukea saadaan lisää.
(331)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vaatimus valtiontuen supistamisesta välttämättömään vähimmäismäärään ja todellisen ja valtiontuesta vapaan oman rahoitusosuuden hankkimisesta ei ole täyttynyt.
3.3.4 KOHTUUTTOMIEN KILPAILUA VÄÄRISTÄVIEN VAIKUTUSTEN VÄLTTÄMINEN
(332)
Komissio muistuttaa, että Puolan kanssa on tehty alustava sopimus Wulkan 1 -rakennusalustan sulkemisesta. Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen syntyneiden olosuhteiden ja edellä esitettyjen, suuntaviivojen kahden ensimmäisen ehdon täyttymistä koskevien päätelmien vuoksi kysymyksellä, ovatko Puolan viranomaisten ehdottamat vastasuoritteet riittäviä, ei ole enää merkitystä.
3.3.5 PÄÄTELMÄ
(333)
Komissio katsoo, että Szczecinin telakalle myönnettyä valtiontukea ei voida katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi, vaan tuki on perittävä takaisin.
4. TÄYTÄNTÖÖNPANO
(334)
Tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvattuihin, Szczecinin telakalle myönnettyihin toimenpiteisiin sisältyvä valtiontuki on palautettava. Palautettava valtiontuki eli tuensaajalle aiheutunut etu muodostuu yleensä erotuksesta tuen myöntämisedellytysten ja niiden edellytysten välillä, jotka tuensaaja olisi voinut saada markkinoilta.
(335)
Tuen määrän määrittämisessä käytetään markkinakorkojen sijasta komission julkaisemia viite- ja diskonttokorkoja erityisesti silloin, kun tuki on maksettu useassa erässä tai kun se on myönnetty korkotukiohjelmien perusteella. (42) Kun kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys, kuten Szczecinin telakka, komissio katsoo, että viitekorkoa on korotettava vähintään 400 peruspisteellä, jotta voidaan ottaa huomioon liiketoimeen liittyvä suuri riski, ja vielä 200 peruspisteellä, jos tuensaajalla ei ole vakuuksia tai ne ovat puutteelliset. Kuten edellä on todettu, telakan esittämien vakuuksien arvo on kyseenalainen, kun otetaan huomioon yrityksen velkaantuminen suhteessa sen omaisuuteen. Kun kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys, joka ei pysty saamaan lainkaan markkinaehtoista rahoitusta, valtiontuen osuus voi olla jopa 100 prosenttia yritykselle myönnettyjen rahoitustoimenpiteiden nimellisarvosta. (43)
(336)
Komissio katsoo, että tarkasteluajanjaksona, jonka aikana johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvatut tukitoimenpiteet toteutettiin Szczecinin telakan hyväksi, telakalla oli vakavia taloudellisia vaikeuksia (joita tarkastellaan lähemmin johdanto-osan 45-57 kappaleessa) eikä se pystynyt hankkimaan lainkaan markkinaehtoista rahoitusta. Telakka tuotti jatkuvasti tappiota, eikä se saanut tarkasteluajanjaksolla käytännössä lainkaan markkinaehtoista rahoitusta. Markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen toimija ei tällaisissa olosuhteissa olisi halukas myöntämään telakalle minkäänlaista rahoitusta toimenpiteeseen liittyvän korkean riskin takia. Yhteenvetona komissio toteaa, että yksikään pankki ei olisi myöntänyt telakalle lainaa edes korkealla korolla, eikä yksikään pankki olisi suostunut myöntämään sille takausta edes korkeata takausmaksua vastaan.
(337)
Koska Szczecinin telakka ei olisi saanut markkinoilta lainaa eikä takauksia, kaikki sille tarkasteluajanjakson kuluessa myönnetyt lainat ja takaukset ovat automaattisesti valtiontukea. Sen vuoksi kaikki edelleen sitovat takaukset on viipymättä lakkautettava ja kaikki lainat maksettava takaisin välittömästi.
(338)
Kaikkien telakalle myönnettyjen lainojen takaisinmaksaminen ei kuitenkaan vielä riitä palauttamaan lähtötilannetta, koska telakalla on lainojen takaisinmaksuun asti käytössään varoja, joita se ei normaalisti olisi voinut saada markkinoilta. Lähtötilanteen palauttamiseksi on perittävä takaisin myös määrä, joka vastaa yrityksen näistä varoista saamaa hyötyä ja jonka suuruus voidaan vain arvioida korkean riskin perusteella myönnetyistä lainoista perittävän korkoprosentin perusteella. Tämän perusteella komission on määrättävä perittäväksi takaisin myös Szczecinin telakan todellisuudessa maksaman korkoprosentin ja erittäin korkeariskisiin lainoihin teoreettisesti sovellettavan korkoprosentin välinen erotus alkaen siitä, kun laina myönnettiin telakalle, siihen asti, kunnes telakka maksaa sen takaisin. Komissio huomauttaa, että viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun tiedonannon mukaan erittäin korkeariskisiin lainoihin sovellettavan korkoprosentin määrittämistä varten sovellettava riskipreemio voi olla 400 pistettä tai enemmän, jos mikään yksityinen pankki ei myöntäisi kyseessä olevaa lainaa, kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa on todettu. Komissio on monissa päätöksissä todennut, että viitekorkoa 600 peruspistettä korkeampi preemio on asianmukainen vähimmäiskorko tilanteissa, joihin liittyy korkea riski. (44) Komissio katsoo, että tämä on vähimmäiskorko, joka käsiteltävänä olevassa tapauksessa myönnetyistä lainoista on perittävä.
(339)
Komissio soveltaa samaa menetelmää takauksiin: komission on vaadittava perittäväksi takaisin takauksiin sisältyvä tuki takauksen myöntämisestä sen lakkauttamiseen asti.
(340)
Komissio katsoo EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun tiedonannon (45) mukaisesti, että takausten yhteydessä avustusekvivalentti on yhtä suuri kuin takauksen ansiosta saadun alempikorkoisen lainan korkotuki (kun takaus on myönnetty lainalle, josta peritään markkinakorkoa alempi korko) tai yhtä suuri kuin takauksen kohteena olevaan määrään liittyvä riskitekijä, josta on vähennetty suoritetut takausmaksut.
(341)
Etumaksuihin liittyvien takausten osalta komissio kuitenkin katsoo, että KUKEn takaamat etumaksut perustuvat eräänlaiseen myyntisopimukseen eivätkä lainasopimukseen ja että etumaksuista ei peritä korkoa. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuensaajalle myönnetyn tuen määrittämiseksi telakan suorittamia takausmaksuja olisi verrattava niihin takausmaksuihin, jotka se olisi normaalisti joutunut suorittamaan markkinaehtojen mukaisesti. Komissio katsoo, että edellä tarkoitetuissa laskelmissa voitaisiin käyttää viitteenä sen valtiontuesta vapaan järjestelmän puitteissa perittäviä takausmaksuja, jonka pohjalta KUKE toteuttaa valtion takauksiin perustuvaa vientiluottotakausohjelmaansa, jonka komissio on hyväksynyt 18 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyllä päätöksellä. Myös näihin takausmaksuihin olisi lisättävä vähintään 400 peruspistettä sen vuoksi, että telakka ei voinut saada takauksia kyseisen ohjelman perusteella. Telakalle myönnettyihin takauksiin liittyi siis huomattavasti tavallista korkeampi riski.
(342)
Kuten edellä jo todettiin, KUKEn myöntämät edelleen voimassa olevat takaussopimukset on välittömästi irtisanottava, jotta tuen aiheuttama kilpailun vääristyminen voidaan poistaa. Kilpailun vääristyminen johtui siitä, että telakka ei epävakaan taloudellisen tilanteensa vuoksi pystynyt saamaan takauksia markkinaehdoin.
(343)
Se, että julkiset viranomaiset jatkuvasti luopuvat velkojen täytäntöönpanosta, on niin ikään valtiontukea, joka on otettava huomioon. (46) Menettelyä voidaan verrata edullisin ehdoin myönnettävään uusiutuvaan lainaan, minkä vuoksi toimenpiteeseen sisältyvän valtiontuen määrä on yhtä suuri kuin (esimerkiksi vastaavaan riskiryhmään kuuluvalta, vastaavassa taloudellisessa tilanteessa olevalta ja vastaavat vakuudet esittäneeltä yritykseltä perittävien) markkinaehtoisten korkojen ja tuen myöntävän elimen todellisuudessa perimien korkojen välinen erotus.
(344)
Komissio katsoo, että koska telakan rahoitustilanne oli jatkuvasti erittäin epävakaa, markkinaehdoin toimiva velkoja olisi vaatinut saataviensa täytäntöönpanoa heti niiden eräännyttyä. Se, että Puolan viranomaiset eivät välittömästi toteuttaneet toimenpiteitä velkojen täytäntöönpanemiseksi, merkitsi siten samaa kuin tuen myöntäminen, ja tuen myöntämispäivänä pidetään vastaavasti kunkin maksamattoman velan erääntymispäivää. Tuen määrä on yhtä suuri kuin (vastaavaan riskiryhmään kuuluvalta, vastaavassa taloudellisessa tilanteessa olevalta ja vastaavat vakuudet esittäneeltä yritykseltä perittävien) markkinaehtoisten korkojen ja viranomaisten perimien korkojen välinen erotus.
(345)
Koska jokainen markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen toimija olisi vaatinut telakkaa maksamaan velkansa välittömästi, telakan on maksettava takaisin paitsi liian alhaisten korkojen perusteella muodostunut tuki myös kaikki kertyneet velat.
(346)
Komissio katsoo, että valtion tai valtion määräysvallassa olevien toimijoiden kuten ARP:n ja KPS:n vaikeassa tilanteessa olevien yritysten hyväksi toteuttamia pääomankorotuksia, joista ei ole odotettavissa mitään vastinetta, on pidettävä avustuksina, joita ei tarvitse palauttaa. (47) Telakan on maksettava takaisin saamansa pääomankorotus kokonaisuudessaan, jotta sen aiheuttama kilpailun vääristyminen voidaan poistaa.
(347)
Puolan viranomaiset sitoutuivat 3 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä panemaan tämän päätöksen täytäntöön myymällä Szczecinin telakan omaisuuden markkinahintaan avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjousmenettelyn avulla ilman minkäänlaisia ehtoja (menettely järjestetään 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä komission kirjeessä määriteltyjen erityisten ehtojen mukaisesti) ja sulkemalla telakan sen jälkeen. Puolan viranomaisten on välittömästi kirjattava kaikki tähän päätökseen perustuvat tuen palauttamista koskevat vaateet Szczecinin telakan selvitystilamenettelyyn. Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 6 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, että jos nämä ehdot täyttyvät, telakan omaisuuden myyntiä ei katsota uuden tuen myöntämiseksi sen ostajalle/ostajille, vaan omaisuus voidaan siirtää ostajalle/ostajille ilman velvoitteita, jotka edellyttävät telakalle aiemmin myönnetyn sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen maksamista takaisin sen vaatimuksen täyttämiseksi, ettei tuensaajien ja ostajien toiminnan välillä saa olla taloudellista jatkuvuutta. (48) Komissio valvoo tarkkaan, että 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä komission kirjeessä asetettuja ja Puolan viranomaisten vahvistamia ehtoja noudatetaan, jotta voidaan arvioida, onko tämä päätös pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla.
(348)
Ehdot, joita Puolan viranomaiset ovat sitoutuneet noudattamaan, ovat seuraavat.
(349)
Telakan omaisuus (velkoja lukuun ottamatta) yksityistetään avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, johon ei liity mitään ehtoja. Szczecinin telakka jäljelle jäävine omaisuuksineen ja velkoineen lakkautetaan.
(350)
Omaisuus on myytävä markkinahintaan (eniten tarjoavalle). Omaisuuserät on asetettava myyntiin erikseen tai jaettuna useaan pieneen pakettiin niin, että myynnistä saadaan mahdollisimman suuret tulot. Paketit eivät saa muodostua yrityksen tai toimintojen kokonaisista osista. Tämän paketin määritelmän tarkoituksena ei kuitenkaan ole estää potentiaalisia ostajia esittämästä yhdistettyä tarjousta useammasta omaisuuserästä tai paketista.
(351)
Tarjousmenettelyn syrjimättömyydellä tarkoitetaan, että sen yhteydessä on varmistettava, että myynti on avoin kaikille potentiaalisille ostajaryhmille ilman suunniteltujen investointien tarkoitukseen perustuvaa syrjintää.
(352)
Tarjousmenettelyyn ei saa liittää mitään ehtoja (esimerkiksi työvoiman tai toiminnan säilyttämistä koskevaa velvoitetta tai jo tehtyjen laivanrakennussopimusten siirtämistä). Tarjousmenettelyn voittaja on valittava yksinomaan sillä perusteella, että myynnistä saadaan mahdollisimman suuret tulot telakan velkojien hyväksi.
(353)
Telakan velkojien, sekä julkis- että yksityisoikeudellisten, ja myös telakan asiakkaiden, on voitava säilyttää sama asema ja samat oikeudet omaisuuden myynnistä saataviin tuloihin kuin siinä tapauksessa, että myynti olisi tapahtunut konkurssimenettelyssä.
(354)
Omaisuuden myynnin yhteydessä ei saa myöntää uutta valtiontukea julkisoikeudellisten velkojen mitätöinnin tai valtion rahoittaman takaisinmaksun muodossa eikä myöskään yksityisten velkojen maksamisen, pääomankorotusten, lainojen, takausten eikä minkään muunkaan toimenpiteen muodossa. Kaikki julkisoikeudelliset velat, jotka syntyvät myyntimenettelyn loppuun saattamiseen tarvittavan ajan kuluessa, on ilmoitettava konkurssipesään.
(355)
Myynti on annettava tehtäväksi riippumattomalle hallinnoijalle, jolla on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin konkurssipesän hoitajalla. On varmistettava, että velkojat voivat valvoa myyntimenettelyä, että se tapahtuu markkinaehdoin ja että velkojien asemaa ja oikeuksia myynnistä saataviin tuloihin nähden noudatetaan. Lisäksi Puolan viranomaiset ja komissio nimeävät yhdessä valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, jonka tehtävänä on auttaa komissiota tarkistamaan, että myyntimenettely ja tuen takaisinmaksu tapahtuvat kaikin puolin edellä esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Tätä varten toimitsijamies esittää komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaiset raportit menettelyn eri vaiheista.
(356)
Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tämän päätöksen täytäntöönpano edellyttää lainsäädäntötoimien toteuttamista. Komissio katsoo, että tavallista pidempi täytäntöönpanoaika on tämän vuoksi tässä tapauksessa perusteltu, varsinkin kun otetaan huomioon päätöksessä käsiteltyjen yksittäisten tukitoimenpiteiden suuri määrä ja niiden muodon ja myöntämisaikojen vaihtelevuus. Tämän vuoksi komissio edellyttää, että Puolan viranomaiset panevat tämän päätöksen täytäntöön seitsemän kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa (2.9 luku) kuvattu valtiontuki, jonka Puola on myöntänyt Szczecinin telakalle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu yhteismarkkinoille.
Myöskään etumaksuihin liittyvät takaukset, jotka Puola on myöntänyt Szczecinin telakalle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti 1 päivästä heinäkuuta 2007 tämän päätöksen antamispäivään asti, eivät sovellu yhteismarkkinoille.
2 artikla
Puolan on perittävä takaisin tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvattuihin, eri julkisten elimien myöntämiin lainoihin sisältyvä tuki, joka on yhtä suuri kuin erotus Szczecinin telakan todellisuudessa maksaman koron ja sen koron välillä, joka tuensaajan olisi täytynyt maksaa, jos se olisi saanut lainat markkinaehdoin ja joka on kertynyt lainan myöntämisestä sen takaisinmaksuun asti. Lisäksi tuensaajan on maksettava välittömästi takaisin kaikki tämän päätöksen tekemishetkellä vielä maksamattomat lainat.
3 artikla
Puolan on perittävä takaisin tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvattuihin, Puolan vientiluottolaitoksen (Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych, KUKE) takaamiin etumaksuihin sisältyvä tuki, joka on kertynyt takauksen myöntämisestä sen lakkauttamiseen asti ja joka on yhtä suuri kuin erotus tuensaajan maksaman takausmaksun ja sen takausmaksun välillä, jonka tuensaaja olisi joutunut maksamaan, jos se olisi saanut takauksen markkinaehdoin. Lisäksi on välittömästi lakkautettava takaukset, jotka ovat voimassa vielä tämän päätöksen tekemishetkellä.
4 artikla
Edellä olevaa 3 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin myös etumaksuihin liittyviin takauksiin, jotka Puola on myöntänyt Szczecinin telakalle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti 1 päivästä heinäkuuta 2007 tämän päätöksen tekemiseen asti.
5 artikla
Puolan on perittävä takaisin tuki, joka sisältyy tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvattuihin julkisten elimien saataviin, joita ei ole pantu täytäntöön, tuen myöntämisestä sen takaisinmaksuun asti; tuki on yhtä suuri kuin erotus Szczecinin telakan todellisuudessa maksaman koron ja sen koron välillä, joka tuensaajan olisi täytynyt maksaa markkinaehdoin toimivan velkojan myöntämästä vastaavien saatavien takaisinmaksun lykkäämisestä. Lisäksi tuensaajan on maksettava välittömästi takaisin kaikki vielä maksamattomat julkisoikeudelliset velat.
6 artikla
Puolan on perittävä takaisin tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvattuihin eri julkisten toimijoiden toteuttamiin pääomankorotuksiin sisältyvä tuki, joka on yhtä suuri kuin pääomankorotusten määrä.
7 artikla
1. Puolan on perittävä tuki takaisin tuensaajalta 2-6 artiklan säännösten mukaisesti. Tuki on perittävä takaisin johdanto-osan 334-347 kappaleessa mainittujen suuntaviivojen mukaisesti.
2. Takaisinperittäviin määriin on lisättävä korko siitä lähtien, kun tuki on saatettu Szczecinin telakan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.
3. Korolle lasketaan korkoa tuen takaisinperintään saakka annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (49) olevan V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 (50) säännösten mukaisesti.
4. Puolan on peruttava kaikki 1 artiklassa tarkoitetut vielä maksattamattomat tukierät tämän päätöksen tiedoksiantamispäivästä alkaen.
8 artikla
1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
2. Puolan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön seitsemän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
9 artikla
1. Puolan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisin perittävän tuen yhteenlaskettu määrä (takaisin perittävä tuki korkoineen);
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi;
c)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin;
d)
asiakirjat, jotka osoittavat, että kaikki edelleen voimassa olevat etumaksuja koskevat takaussopimukset on sanottu irti.
2. Puolan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, että 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun.
Puolan on annettava komission pyynnöstä välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi.
Puolan on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2008.