KOMMISSIONENS BESLUTNING af 30. juli 1996 om statsstøtte til Santana Motor SA (Kun den spanske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (97/17/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 93, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter i overensstemmelse med ovenstående artikler at have givet de interesserede parter en frist til at fremsætte deres bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I
Indledning af proceduren efter traktatens artikel 93, stk. 2
Den 11. januar 1995 besluttede Kommissionen (1) at indlede proceduren i traktatens artikel 93, stk. 2, med hensyn til de spanske myndigheders støtte til virksomheden Santana Motor S.A. (Santana), der tidligere tilhørte den japanske virksomhed Suzuki Motor Co. (Suzuki).
Den støtte, der er omfattet af proceduren, består af:
1. a) Et lån fra Instituto de Crédito Oficial (ICO) på 6,8 mia. pta.
b) Et lån fra Instituto de Fomento de Andalucía (IFA), et offentligt organ under den selvstyrende region Andalusien, ligeledes på 6,8 mia. pta.
Begge lån blev givet uden rente og skulle indfries med en fast procentdel af udbyttet.
Begge lån blev givet og udbetalt (op til 10,116 mia. pta.) uden Kommissionens tilladelse.
2. Tilskud fra de regionale myndigheder til fremme af førtidspensionering (ukendt beløb).
3. Støtte udbetalt til Santanas leverandører i 1994 (ukendt beløb).
Kommissionen oplyste i sin meddelelse, at støtten ville blive vurderet efter EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til motorkøretøjsindustrien (2) og Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (3).
Som understreget i disse rammebestemmelser skal Kommissionen ved vurderingen af omstruktureringsstøtte i støtteberettigede områder tage hensyn til behovet for regionaludvikling. Ikke desto mindre gælder de kriterier, der normalt anvendes ved vurdering af omstruktureringsstøtte, også i sådanne tilfælde, eftersom det på lang og mellemlang sigt ikke hjælper en region at holde virksomheder kunstigt i live, som i sidste ende vil være dømt til at gå ned af strukturelle eller andre årsager.
II
De interesserede parters bemærkninger
Ingen interesseret tredjemand deltog i proceduren efter artikel 93, stk. 2. De spanske myndigheder fremsendte deres bemærkninger til indledningen af proceduren ved skrivelse af 31. marts 1995 (efter at have anmodet om og fået en forlængelse af tidsfristen på en måned).
Problemet med støtte til partnerselskaber blev især behandlet i de spanske myndigheders skrivelser af 17. februar og 31. maj 1995.
I mellemtiden er der foretaget forskellige ændringer af virksomhedens omstruktureringsplan, og i april 1995 blev der udarbejdet en ny ændret plan. Desuden aflagde Kommissionens tjenestemænd et besøg på virksomheden i april 1995, og der blev afholdt en række møder mellem Kommissionens tjenestegrene og parterne. Kommissionen stillede en række spørgsmål vedrørende rentabilitetsplanen, især i skrivelser af 30. maj og 19. september 1995. Svarene på disse skrivelser blev modtaget henholdsvis den 31. juli og den 19. december 1995. Ikke desto mindre fremsendtes de sidste oplysninger, der giver Kommissionens tjenestegrene mulighed for at fastslå omkostningerne vedrørende omstruktureringen og støtteintensiteten, først den 26. juni og den 10. juli 1996.
De spanske myndigheder gav i deres svar på indledningen af proceduren udtryk for, at virksomheden ikke konkurrerede med andre producenter i EF på det specifikke marked for mindre terrængående fritidsbiler. Ifølge myndighederne kan markedet opdeles i tre forskellige segmenter, nemlig for små (eller billige) modeller, for mellemstore og store (eller luksuriøse). Opdelingen er foretaget efter pris samt effekt, slagvolumen og størrelse og svarer til forbrugernes forskellige smag, behov og økonomiske muligheder. Støtten til virksomheden skulle derfor ikke udgøre statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92, stk. 1.
Hvis støtten imidlertid skulle vurderes på baggrund af artikel 92, stk. 1, mente de spanske myndigheder, at den burde betragtes som forenelig med fællesmarkedet i lyset af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder og Kommissionens meddelelse vedrørende metoden for anvendelse af EØF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra a) og c), på regionalstøtte (4). Til støtte for deres opfattelse anførte de, at virksomheden ville blive rentabel ifølge den gamle omstruktureringsplan fra april 1994 og den nye fra marts 1995, der tog hensyn til virksomhedens nye situation efter betalingsstandsningen og IFA's opkøb af Suzukis aktier i virksomheden.
Støtten til de selskaber, der var knyttet til Santana, blev først og fremmest givet for at forhindre, at disse virksomheder, hvoraf de fleste var små og mellemstore virksomheder, der arbejdede for Santana, gik konkurs efter Santanas betalingsstandsning. Imidlertid havde en del af støtten ingen forbindelse med Santana, men var decideret regional investeringsstøtte. Den støtte til virksomhederne, der kunne falde ind under EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til motorkøretøjsindustrien, opfyldte ikke anmeldelseskravene, eftersom investeringsomkostningerne ikke oversteg 12 mio. ECU. Der blev fremsendt en fortegnelse over de virksomheder, der havde modtaget støtte.
Støtten til disse virksomheder havde form af regionalstøtte og blev givet som led i en eksisterende ordning, som Kommissionen allerede havde godkendt (lov nr. 50/85 af 27. december 1985, kongeligt dekret nr. 1535/87 af 11. december 1987), i form af lånegarantier, rentetilskud til de garanterede lån, direkte lån og aftaler om udskydelse af betalingen af sociale bidrag. Der var ingen forbindelse mellem støtten og disse virksomheders mulige deltagelse i afstemningen på mødet mellem Santanas kreditorer den 26. september 1994, hvor man eftergav virksomhedens gæld og dermed åbnede mulighed for at ophæve betalingsstandsningen.
III
Analyse af omstruktureringsplanen
Santana Motor SA (Santana) er en spansk virksomhed, hvis vigtigste fabrik ligger i Linares i Jaén-provinsen i den selvstyrende region Andalusien. Den fremstiller terrængående fritidsbiler af mærket Suzuki. Omsætningen var i 1993 (det sidste normale år inden omstruktureringen) på 48,516 mia. pta. (ca. 303 mio. ECU), og pr. 31. december 1993 var der på hovedanlægget i Linares 2 838 ansatte. Ud over denne fabrik har virksomheden anlæg i La Carolina (Jaén), hvor distributionscentret og erhvervsuddannelsescentret ligger, en fabrik i Manzanares i den selvstyrende region Castilla-La Mancha, der fremstiller motordele for fabrikken i Linares samt motorcykelmotorer, og sit hovedsæde i Madrid.
Virksomheden tilhørte den japanske koncern Suzuki Motor Corporation (Suzuki) indtil den 29. december 1994, hvor Suzuki solgte sine aktier, der udgjorde 83,74 % af virksomhedens kapital, til IFA. Salget af fabrikken i Manzanares til Suzuki Manufacturing SA, der blev planlagt i 1993, blev udsat og forventes afsluttet inden udgangen af 1996.
Efter en periode med social uro og finansielle problemer måtte virksomheden den 17. februar 1994 indlede betalingsstandsningsprocedure med en gæld på 23 mia. pta., medens aktiverne kun udgjorde 3,638 mia. pta. pr. 31. december 1993. Ikke desto mindre nåede man til en aftale med kreditorerne, som blev godkendt af den kompetente domstol den 17. december 1994.
Rentabilitetsplanen fra april 1995 tager udgangspunkt i virksomhedens situation efter betalingsstandsningen og bruger 1993 som referenceår. Den omfatter perioden 1995-1997 og regner med, at virksomheden opnår balance i 1996 og giver overskud fra 1997.
Finansiel omstrukturering
Den 26. september 1994 indgik virksomheden og dens kreditorer en aftale, ifølge hvilken kreditorerne accepterede at eftergive Santanas gæld. Den eftergivne gæld beløb sig til ca. 13,6 mia. pta., hvilket svarede til 100 % af de udenlandske leverandørers tilgodehavender (Suzuki) og 33 % af de nationale leverandørers fordringer, medens de resterende 67 % af disse tilgodehavender blev omlagt til indfrielse over en periode på tre et halvt år uden renter.
For at sikre virksomhedens fortsatte drift stillede de spanske myndigheder samtidig i alt 13,6 mia. pta. i ansvarlig lånekapital til rådighed på særligt gunstige vilkår gennem to lige store lån (6,8 mia. pta.) på ens vilkår i henholdsvis ICO og IFA. Lånene blev ikke tilskrevet renter og skulle indfries med en fast procentsats (17,5 %) af overskuddet inden skat. Suzuki bidrog med 5,271 mia. pta. til eftergivelse af gælden.
Den 17. december 1994 blev betalingsstandsningen ophævet. Den 29. december samme år solgte den daværende japanske ejer, Suzuki Japan, sine interesser i virksomheden til IFA for et symbolsk beløb. Samme dag underskrev Suzuki og Santana en kommerciel og teknologisk aftale, der fastsatte vilkårene for Santanas fortsatte produktion af firehjulstrukne Suzuki-biler.
For nylig har Junta de Andalucía forpligtet sig til at konvertere det lån, der blev givet gennem IFA (6,8 mia. pta.), til kapital. Når dette er sket, vil virksomhedens samlede tab falde til det nuværende kapitalniveau, dvs. 2,729 mia. pta. Den nye kapital bliver derefter på 6,8 mia. pta.
Omstrukturering af arbejdsstyrken
Ud over den finansielle omstrukturering er planen baseret på en omfattende omstrukturering af arbejdsstyrken, der indebærer en betydelig nedskæring af antallet af ansatte (1 034 arbejdstagere) og en fuldstændig omorganisering af den resterende arbejdsstyrke med henblik på en forbedring af produktiviteten og kvaliteten. Der er opnået større fleksibilitet i produktionsprocessen, især gennem opdeling i blot to erhvervsgrupper og fuld funktionel bevægelighed inden for hver af disse to grupper. Der er desuden indført større fleksibilitet i arbejdsdagen inden for rammerne af den årlige arbejdstid. Der er også indført nye metoder til kvalitets- og arbejdstidskontrol.
Afskedigelsen af arbejdstagere fandt sted som led i tre forskellige ordninger: en efterlønsordning, der omfattede 348 ansatte, og som blev iværksat inden betalingsstandsningen, en førtidspensionsordning, der førte til 538 arbejdstageres afsked, og en frivillig fratrædelsesordning, der berørte 148 ansatte.
a) Den frivillige fratrædelsesordning omfattede udbetaling af et engangsbeløb til ansatte, der forlod virksomheden i 1994, hvis størrelse blev aftalt mellem virksomheden og arbejdstagerne. De samlede omkostninger blev på 634 mio. pta. Virksomheden udbetalte 338 mio. pta., og den selvstyrende region bidrog med 296 mio. pta.
b) Førtidspensionsordningen omfattede oprettelse af en pensionsfond i et forsikringsselskab, som derefter skulle udbetale pensioner til de berettigede. De tidligere ansatte indbetalte det beløb, de modtog fra virksomheden ved afskedigelsen, dvs. den lovpligtige godtgørelse efter lønmodtagerloven, til forsikringsselskabet, i alt et beløb på 1,355 mia. pta., medens Junta de Andalucías arbejdsministerium bidrog med 4,026 mia. pta., hvorved det beløb, den enkelte modtog, blev mere acceptabelt. Denne ordning forhandlede virksomheden og arbejdstagerne sig til enighed om i 1994. Ikke desto mindre gik fagforeningerne til domstolene med en anmodning om en revision på grundlag af en forhøjelse af lønningerne. De vandt sagen, og domstolene pålagde Santana at betale yderligere 739 mio. pta., som den selvstyrende region (der allerede havde betalt 205 mio. pta.) ville dække, hvorved det samlede offentlige tilskud kom op på 4,765 mia. pta. De samlede omkostninger i forbindelse med ordningen steg dermed til 6,119 mio. pta.
c) Efterlønsordningen (AEJA-systemet), som virksomheden fik tilladelse til at iværksætte gennem tre ministerielle forordninger (beskæftigelsesforanstaltning 38/92, 38/93 og 106/93), gav 348 ansatte mulighed for at udnytte fordelene ved denne form for pensionering i henhold til den generelle ordning for støtte til efterløn (AEJA). I henhold til lovgivningen kan staten finansiere op til 40 % af de godkendte omkostninger. Virksomheden betaler resten og kan forhandle med de ansatte om et supplement til det samlede beløb for at øge den endelige udbetaling til de ansatte. Omkostningerne i forbindelse med ordningen blev på 6,253 mia. pta., hvoraf 1,740 mia. pta. skulle dækkes af staten og 4,513 mia. pta. af virksomheden. Desuden imødekom Junta de Andalucía virksomhedens opfordring om at betale de supplerende beløb, den havde aftalt med de ansatte. Da virksomheden standsede sine betalinger, kunne den imidlertid ikke længere overholde sine forpligtelser, og ordningen blev suspenderet, medens de tidligere ansatte fortsat har modtaget løn i afventning af en endelig løsning. I denne situation har virksomheden allerede udbetalt 918 mio. pta. og den selvstyrende region 931 mio. pta.
I mellemtiden undersøger man en omlægning af ordningen, der vil indebære overførsel af alle forpligtelser til et forsikringsselskab. Den præmie, forsikringsselskabet krævede i maj 1995, kunne dækkes af de beløb (denne transaktion ville uden tvivl have medført en besparelse), som den selvstyrende region allerede havde indvilget i at betale ved tidligere beslutninger (40 % af normalomkostningerne plus supplerende beløb). Siden da er omkostningerne til denne form for forsikring steget, og i øjeblikket er det laveste tilbud på 4,160 mia. pta. De samlede omkostninger vedrørende dette program løber i øjeblikket op i 6,009 mia. pta.
Junta de Andalucía har accepteret at betale op til 4,16 mia. pta. for denne forsikring eller for den definitive ordning, der vælges, hvorved det samlede offentlige tilskud når op på 5,091 mia. pta.
Industriel omstrukturering
Planen tager udgangspunkt i den teknologiske aftale, der er underskrevet med Suzuki, hvorved vilkårene for Santanas fortsatte tilladelse til at fremstille Suzuki-modeller fastlægges. Denne aftale gælder frem til december 1999 og består af følgende fire hovedpunkter:
1. Santana får eneret til produktion og montage i Spanien (mindst 25 000 enheder) samt eneforhandling og enedistribution i Spanien og resten af EF af de tre Suzuki terrængående fritidsbiler (SJ410, SJ413 og SE416).
2. Santana skal øge antallet af europæiske komponenter i produktionen. I denne forbindelse kommer den nye Peugeot-dieselmotor til at spille en vigtig rolle.
3. Santana skal betale Suzuki royalties i form af en procentdel af værdien af salget minus værdien af de importerede komponenter.
4. Der kan ikke foretages nogen væsentlig ændring i virksomheden uden Suzukis tilladelse.
Omstruktureringsplanen blev udarbejdet for perioden 1995-1997 og indeholder planer om, at virksomheden skal opnå balance i 1996 og give overskud i 1997. Den årlige gennemsnitsproduktion anslås til 30 000 enheder. De foreløbige regnskaber for 1995, der allerede foreligger, viser, at resultaterne stemmer overens med planen. Afvigelser skyldes hovedsagelig forsinkelsen af salget af fabrikken i Manzanares og en mindre afsætning. Tabene er desuden højere, eftersom virksomheden stadig ikke har modtaget størstedelen af den socialstøtte, staten har stillet i udsigt. Faldet i produktionen synes at skyldes den store lagerbeholdning, der blev oparbejdet i 1994, da virksomheden standsede betalingerne. De økonomiske resultater og salgstallene for første kvartal af 1996 stemmer imidlertid i store træk overens med planen.
De vigtigste forudsætninger for, at planen kan lykkes, er en forbedring af produktiviteten, som man forventer i 1997 vil nå op på det dobbelte af produktiviteten i 1993, hvilket skulle kunne opnås gennem mere fleksibel arbejdskraft og -tid og en begrænsning af fraværet, en stigende »europæisering« af komponenterne, som vil betyde en kraftig nedskæring af materialeomkostningerne, og en forbedring af produkternes endelige kvalitet gennem et strengt kvalitetskontrolprogram i samtlige faser af produktionsprocessen. Alle disse indikatorer har nået det niveau, der var forudset i planen. De små afvigelser i 1995 forklares med en lavere produktion end ventet.
Den teknologiske aftale giver Santana mulighed for at udforske nye geografiske markeder uden for EF, hvorved der kan skabes nye afsætningsmuligheder, der ikke var forudset i planen. Samtidig søger virksomheden at indgå aftaler om montage med andre producenter af firehjulstrukne biler.
Samlede omstruktureringsomkostninger
De samlede omstruktureringsomkostninger (1994-1997) beløber sig til 60,567 mia. pta., inklusive nedbringelsen af gælden (20,089 mia. pta.), sociale omkostninger (12,762 mia. pta.) og investeringer for at sikre »europæiseringen« af komponenterne (4,193 mia. pta.). Imidlertid kender man endnu ikke de nøjagtige tal for de endelige omkostninger i forbindelse med den sociale omstruktureringsplan, eftersom de sidste detaljer med hensyn til afskedigelsen af de 348 tidligere ansatte inden betalingsstandsningen endnu ikke ligger fast (tegning af forsikring for dem).
IV
Markedet
Undersektoren for terrængående fritidsbiler, som udgør det relevante marked i denne beslutning, tegner sig for ca. 2,5 % af det samlede marked for personbiler inden for EØS. Salget af Suzuki-modeller udgjorde i 1993, det sidste normale år inden omstruktureringen, omkring 16 % af den samlede omsætning inden for sektoren. I 1993 var Suzuki den førende virksomhed på markedet.
Siden da har hele bilindustrien inden for EØS lidt under en strukturel overkapacitet, hvilket også gælder for undersektoren for terrængående fritidsbiler, da man udvidede produktionskapaciteten betydeligt i slutningen af firserne i forventning om hurtigt stigende efterspørgsel. Kommissionen anslår, at udnyttelsen af kapaciteten inden for EØS i 1993 var på ca. 60 %.
Det forventes, at de terrængående fritidsbiler vil udvide deres markedsandel i Europa med en vækst i salget på omkring 23 % mellem 1993 og 2000 (5). Der forventes først en stagnation eller et fald i salget mellem 1999 og 2000. I de år, omstruktureringsplanen omfatter, 1995-1997, forventes salget at stige med 18%. Man regner med en betydelig forbedring af udnyttelsen af kapaciteten i denne periode, men den vil fortsat ligge langt under 80 %. Kapaciteten vil i denne periode blive påvirket af de nye producenter, der i den senere tid er trængt ind på dette segment af markedet (f.eks. AMC/Chrysler).
Kommissionen deler ikke den spanske regerings opfattelse af, at Santanas biler tilhører et særligt undersegment bestående af terrængående fritidsbiler med lav effekt. Som virksomheden selv giver udtryk for i sin omstruktureringsplan, er Kommissionen overbevist om (jf. beslutningen om indledning af proceduren), at de terrængående fritidsbiler udgør ét enkelt segment af markedet, hvor substitutionen af udbud og efterspørgsel er så stor, at en yderligere opdeling af markedet er uberettiget. Desuden er Santanas produktion nu koncentreret om biler med kraftigere motorer (benzinmotorer med 16 ventiler og den nye dieselmotor), der konkurrerer direkte med de øvrige producenters terrængående fritidsbiler inden for EØS.
V
Statsstøtte
1) Finansiel omstrukturering: de to lån med ansvarlig lånekapital
Ved vurderingen af, om statslig tilførsel af kapital til en virksomheds aktiviteter indeholder statsstøtte efter artikel 92, stk. 1, anvender Kommissionen princippet om den private investor, dvs. foretager en sammenligning af statens adfærd med en privat investors under normale markedsøkonomiske forhold (6). Den mener således, at et indgreb indebærer statsstøtte:
i) når de offentlige myndigheders erhvervelse af kapitalinteresser vedrører genoptagelse eller fortsættelse af hele eller en del af den urentable aktivitet i en virksomhed, der er i vanskeligheder, gennem oprettelse af et nyt foretagende
ii) når kapitalinteresserne overstiger den begunstigede virksomheds reelle værdi.
Som allerede nævnt skal lånet fra IFA konverteres til kapital. Denne kapitaltilførsel (den første i form af ansvarlig kapital) må betragtes som statsstøtte, eftersom staten overtog ejendomsretten til virksomheden fra en privat investor for et symbolsk beløb i forbindelse med en redningsaktion, der skulle forhindre en konkurs. Selv om der ikke er oprettet et nyt foretagende, opfylder denne transaktion det kriterium, der er opstillet under nr. i). Kapitaltilførslen var nødvendig for at give virksomheden likviditet og mulighed for at fortsætte, da den ellers ville været blevet erklæret konkurs og lukket.
Hvad angår lånet fra ICO, skal følgende punkter bemærkes:
- ligesom lånet fra IFA svarer ydelsen af dette lån til at have kapitalinteresser i virksomheden (»quasikapital«), der betragtes som tilstrækkelige til, at den ikke skal dække tabene gennem nedbringelse af kapitalen, heller ikke selv om de førstnævnte overstiger sidstnævnte med mere end det dobbelte
- der tilskrives ikke renter, og en eventuel indfrielse vil kun finde sted i form af en fast procentsats af udbyttet
- lånevilkårene gør det næsten umuligt at fastsætte en forfaldsdato.
På baggrund heraf må det samlede lånebeløb fra ICO sidestilles med lånet fra IFA og dermed betragtes som statsstøtte.
Samlet støttebeløb: 13,6 mia. pta.
2) Socialstøtte til afskedigede ansatte
TABELPOSITION
Frivillig fratrædelsesordning. Den selvstyrende region bidrog med 296 mio. pta. Det er klart, at der ikke er tale om en generel ordning, men om en normal omkostning for en virksomhed, der nedskærer sin arbejdsstyrke. Hele statens bidrag udgør statsstøtte efter artikel 92, stk. 1.
Førtidspensionsordning. Den selvstyrende region skal bidrage med 4,765 mia. pta. Dette beløb må betragtes som statsstøtte, eftersom ordningen ikke er omfattet af en generel lov (som f.eks. AEJA-systemet af 9. april 1986), men derimod er udarbejdet på frivillig basis med skønsmæssig tildeling af statstilskud.
Efterløn efter AEJA-systemet. Den selvstyrende regions bidrag er på 5,091 mia. pta. Den generelle lov (AEJA) hjemler kun 40 % af de normale omkostninger svarende til 1,74 mia. pta. Dette beløb kan derfor ikke betragtes som statsstøtte efter artikel 92, stk. 1. Betaling af supplerende beløb foretages i henhold til en lov, der giver staten (i dette tilfælde Junta de Andalucía) mulighed for at give selektive tilskud. Det kan ikke betragtes som en generel foranstaltning, men må betragtes som statsstøtte. Det offentlige tilskud på 3,351 mio. pta. udgør derfor statsstøtte.
Som følge heraf må størstedelen af den sociale støtte betragtes som statsstøtte efter artikel 92, stk. 1, eftersom den går ud over grænserne i de generelle planer. De nøjagtige støttebeløb forhandlede de ansatte og virksomheden sig til rette om, og først når de var nået til enighed, anmodede virksomheden om offentlig finansiel støtte.
3) Støtte til partnervirksomheder
Med hensyn til de virksomheder, der var knyttet til Santana, var der ingen forbindelse mellem støtten og disse virksomheders eventuelle deltagelse i afstemningen på mødet mellem Santanas kreditorer den 26. september 1994, hvor virksomhedens gæld blev eftergivet som forberedende skridt til ophævelsen af betalingsstandsningen. Kommissionen behøver derfor ikke undersøge dette spørgsmål nærmere, da støtten er givet i forbindelse med godkendte ordninger.
Det samlede tilskud fra staten i forbindelse med omstruktureringen af Santana udgør således følgende beløb:
TABELPOSITION
Det offentlige tilskud på 22 012 mio. pta. til Santana fra de nationale myndigheder og den selvstyrende region udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.
VI
Støttens forenelighed
Artikel 92, stk. 1, fastslår princippet om, at statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med fællesmarkedet i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Artikel 92, stk. 2 og 3, angiver imidlertid de omstændigheder, hvorunder sådan støtte er tilladt eller kan tillades.
Artikel 92, stk. 2, angiver, hvilke former for støtte der er forenelige ned fællesmarkedet. På grund af den foreliggende støttes karakter, lokalisering og formålet med støtten synes ingen af undtagelserne at kunne anvendes.
Artikel 92, stk. 3, opregner de støtteformer, der kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. Foreneligheden skal afgøres i forhold til hele EF og ikke blot den enkelte medlemsstat. For at beskytte fællesmarkedets funktion og under hensyn til princippet i traktatens artikel 3, litra g), skal de undtagelser fra princippet i artikel 92, stk. 1, der er anført i artikel 92, stk. 2, fortolkes strikt ved vurderingen af en støtteordning eller en enkelt støttetildeling.
Kommissionen har vedtaget EF-rammebestemmelser for statsstøtte til motorkøretøjsindustrien, der fastsætter kriterierne for vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet inden for denne sektor og således begrænser den vilkårlige anvendelse af artikel 92, stk. 3.
Ifølge rammebestemmelserne kan rednings- og omstruktureringsstøtte i princippet kun tillades under ekstraordinære omstændigheder. Støtten skal være forbundet med en tilfredsstillende omstruktureringsplan og må kun ydes, når det kan godtgøres, at det er i Fællesskabets interesse, at en fabrikant holdes i aktivitet, og at virksomhedens levedygtighed genskabes. Det vil være nødvendigt at sikre, at støtten ikke sætter modtageren i stand til at øge sin markedsandel på bekostning af konkurrenter, der ikke modtager støtte. I tilfælde, hvor visse virksomheder stadig har en overskydende kapacitet, f.eks. inden for sektoren for erhvervskøretøjer, vil Kommissionen kunne kræve, at kapaciteten nedskæres med henblik på at bidrage til retableringen af sektoren som helhed.
Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (7) fastslår det generelle princip, at støtte i en hvilken som helst form kun kan tillades, når den er i Fællesskabets interesse og gives som led i et bæredygtigt omstrukturerings-/saneringsprogram, som skal forelægges Kommissionen i detaljer. Følgende betingelser skal være opfyldt, for at Kommissionen kan godkende omstruktureringsstøtte:
a) Genoprettelse af virksomhedens rentabilitet. Omstruktureringsplanen skal inden for et rimeligt tidsrum og på basis af en realistisk vurdering af virksomhedens fremtidige driftsvilkår kunne gøre den sund og rentabel igen på længere sigt. Af denne grund bør omstruktureringsstøtte normalt kun gives én gang.
b) Forhindring af utilbørlige konkurrencefordrejninger i forbindelse med tildeling af støtten. Hvis der er tale om et strukturelt overskud af produktionskapacitet, skal planen yde et bidrag til omstruktureringen af branchen gennem en definitiv nedskæring eller nedlukning af kapacitet.
c) Støtte i forhold til omstruktureringsomkostninger og -fordele. Støttens størrelse og intensitet skal være begrænset til det strengt nødvendige minimum for at gennemføre omstruktureringen. Hvis støtten anvendes til at afskrive gæld som følge af tidligere underskud, skal alle skattemæssige fordele i forbindelse med tabene fjernes.
d) Fuldstændig gennemførelse af omstruktureringsplanen og overholdelse af betingelserne. Virksomheden skal til fulde gennemføre den omstruktureringsplan, der er forelagt Kommissionen og godkendt af denne og opfylde alle de betingelser, der er stillet i Kommissionens beslutning.
e) Tilsyn og årlige rapporter. Der skal føres tilsyn med omstruktureringsplanens gennemførelse, udvikling og resultater på basis af detaljerede årlige rapporter til Kommissionen.
Efter at have undersøgt omstruktureringsplanen for Santana og gennemførelsen frem til marts 1996 er Kommissionen overbevist om, at den opfylder ovennævnte generelle og sektorbestemte kriterier.
Ad a) Genoprettelse af virksomhedens rentabilitet
Efter planen vil virksomheden genoprette sin rentabilitet og opnå balance i 1996 og få overskud fra 1997. Resultaterne for første kvartal af 1996 svarer til planen. Resultaterne for 1995 afviger fra den på grund af lidt lavere salg end forventet som følge af den store lagerbeholdning, der blev oparbejdet i 1994, og et langsommere økonomisk opsving end ventet. De sociale omkostninger blev også højere end forventet på grund af forsinkelsen af salget af fabrikken i Manzanares til Suzuki (som følge af usikkerheden om investeringsstøtten og uenighed om prisen på aktiverne). Tabene blev også større, fordi virksomheden stadig ikke har modtaget størstedelen af den socialstøtte, Junta de Andalucía har stillet i udsigt.
De konsulenter, Kommissionen har benyttet, er overbevist om, at virksomheden vil nå de resterende finansielle mål og resultater i planen, navnlig takket være europæiseringen af komponenterne og markedets reaktion på den nye dieselmodel Vitara. Det kan derfor konkluderes, at de antagelser, planen er baseret på, er rimelige, og at de kan betragtes som realistiske med hensyn til virksomhedens rentabilitet.
Ad b) Forhindring af utilbørlige konkurrencefordrejninger
De spanske myndigheder har oplyst, at Santana vil lukke de lakeringsanlæg, der ikke bruges i øjeblikket, men som repræsenterer en potentiel kapacitet, som i fremtiden kunne udnyttes uden omfattende nye investeringer. Disse anlægs kapacitet er på 21 000 enheder om året. Den resterende produktionskapacitet er på 50 000 enheder om året, hvilket indebærer en nedskæring af den samlede kapacitet på 30 %. På denne måde yder virksomheden et væsentligt bidrag til omstruktureringen af bilindustrien i Europa i almindelighed og undersektoren for terrængående fritidsbiler i særdeleshed.
Det skal desuden bemærkes, at Santana har baseret sin omstruktureringsplan på en gennemsnitlig produktion på 30 000 enheder, hvilket indebærer en gradvis nedskæring af virksomhedens andel af markedet for terrængående personbiler. Det kan derfor forventes, at de skadelige virkninger af omstruktureringsplanen for Santanas konkurrenter inden for EØS bliver begrænsede.
Når lånet fra IFA er blevet konverteret til kapital og en del af tabene udlignet, giver virksomheden tilsagn om ikke at søge nye skattemæssige fordele på grundlag af tabene. Det samme gælder for den støtte, der er modtaget som socialstøtte, og som kan bidrage til en formindskelse af tabene, især i 1996.
Ad c) Støtte i forhold til omstruktureringsomkostninger og -fordele
Ved vurderingen af støtten til Santana tager Kommissionen desuden hensyn til den omstændighed, at virksomheden ligger i et område, hvor der i henhold til artikel 92, stk. 3, kan ydes regionalstøtte med en støtteintensitet på indtil 60 % netto. Jaén-provinsen havde således en arbejdsløshedsprocent på 35,12, sammenlignet med 33,96 % for den selvstyrende region Andalusien og 22,77 % for Spanien som helhed. Samtidig er nettoindkomsten pr. person 95 % af gennemsnittet for provinsen og 66 % af gennemsnittet på landsplan. Dermed kan det område, hvor fabrikken ligger, betragtes som et af de fattigste i EF med en alvorlig underudvikling. Hvis områdets vigtigste fabrik forsvandt, ville det få alvorlige følger for den lokale økonomi blandt andet på grund af følgerne for leverandører i området.
I betragtning af områdets sociale situation og det forhold, at størstedelen af omkostningerne (og støtten) i forbindelse med planen vedrører omstrukturering af arbejdsstyrken og skyldes virksomhedens ringe størrelse, der bevirker, at kapaciteten ikke kan nedskæres yderligere uden at bringe rentabiliteten i fare, kan støtteintensiteten på 36,3 % betragtes som passende, selv om den ligger lidt over kapacitetsnedskæringen (30 %). I sagerne Volkswagen Sachsen og Mercedes Ludwigsfelde, der også vedrører fabrikker beliggende i områder, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a), blev en højere intensitet ligeledes accepteret.
Efter Kommissionens opfattelse er støttens størrelse (22,012 mia. pta.) og intensitet (36,3 % af de samlede omstruktureringsomkostninger) absolut nødvendige for omstruktureringen.
Kommissionen har desuden fastslået, at de foranstaltninger, omstruktureringen er baseret på, og som støtten skal gå til, er nødvendige for at nå målene for den samlede omstrukturering. Efter Kommissionens opfattelse er størrelsen af den påtænkte finansiering nødvendig. Beløbet er logisk struktureret og er udtryk for en realistisk indsats for at genoprette Santanas rentabilitet inden for den konkurrenceprægede bilindustri.
VII
Konklusioner og betingelser
Kommissionen finder, at den støtte, de spanske myndigheder har givet Santana, opfylder kravene i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder og EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til motorkøretøjsindustrien.
Ifølge Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder og Kommissionens almindelige praksis i sager vedrørende støtte til omstrukturering inden for motorkøretøjsindustrien skal Kommissionen sikre sig, at dens konklusioner forbliver gyldige, indtil omstruktureringsplanen er fuldstændig gennemført. Den er derfor nødsaget til at gøre sin endelige positive beslutning afhængig af opfyldelse af en række betingelser, der har til formål at forhindre, at støtten får skadelige virkninger for sektoren. Om støtten får samhandelsfordrejende virkninger afhænger delvis af, at den kommende omstrukturering gennemføres efter planen og inden for det planlagte tidsrum. Navnlig skal de spanske myndigheder sørge for, at virksomheden foretager en endelig lukning af de lakeringsanlæg, der ikke benyttes, inden september 1977. Desuden skal omstruktureringsplanen gennemføres fuldt ud, og der skal føres tilsyn hermed. Endelig må der ikke gives nogen anden form for støtte til Santana som støtte for planen. Det skal desuden bemærkes, at omstruktureringsstøtte normalt ikke kan gives mere end én gang ifølge Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den støtte til Santana S.A.'s omstruktureringsplan, der er anført nedenfor, er forenelig med EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c):
a) et lån fra det spanske Instituto de Crédito Oficial (ICO) på 6,8 mia. pta., der blev udbetalt ulovligt
b) et lån fra Instituto de Fomento de Andalucía (IFA), et offentligt organ under Junta de Andalucía, ligeledes på 6,8 mia. pta., hvoraf 6,716 mia. blev udbetalt ulovligt; dette lån vil blive konverteret til kapital
c) socialstøtte til afskedigede arbejdstagere på i alt 8,412 mia. pta., hvoraf 4,527 mia. pta. blev udbetalt ulovligt:
- en efterlønsordning, der berører 348 arbejdstagere, for et beløb på 3,351 mia. pta.
- en førtidspensionsordning, der berører 538 arbejdstagere, for et beløb på 4,765 mia. pta., hvoraf 4,231 mia. pta. blev udbetalt ulovligt
- en frivillig fratrædelsesordning, der berører 148 arbejdstagere, for et beløb på 296 mio. pta., der blev udbetalt ulovligt.
Foreneligheden forudsætter, at følgende betingelser overholdes:
1. De lakeringsanlæg, der ikke benyttes, skal lukkes inden september 1997, som meddelt til Kommissionen. Der må ikke foretages nogen forøgelse af kapaciteten, der forbliver begrænset til 50 000 enheder om året, inden den 1. januar 1998.
2. Der må ikke gives skattelettelser for de tab, der er kompenseret gennem støtten (social støtte eller kapitalforøgelse).
3. Der må ikke gives yderligere støtte i form af kapitaltilførsler eller nogen form for skønsmæssig støtte til omstruktureringen.
4. Den spanske regering forelægger Kommissionen en årsrapport om gennemførelsen af omstruktureringsplanen, navnlig udviklingen i omkostningerne, virksomhedens modtagelse af støtte og overholdelsen af de anførte betingelser. Denne rapport fremsendes sammen med Santanas årsberetning og regnskaber inden udgangen af maj måned i det efterfølgende år.
Artikel 2
Spanien underretter senest en måned efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, Spanien har truffet for at efterkomme den.
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til Kongeriget Spanien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 1996.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 30 päivänä heinäkuuta 1996,
Santana Motor SA:lle myönnetystä tuesta (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (97/17/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on antanut edellä mainittujen artiklojen mukaisesti niille, joiden etua asia koskee, mahdollisuuden esittää huomautuksensa,
sekä katsoo seuraavaa:
I
Perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittaminen
Komissio päätti (1) 11 päivänä tammikuuta 1995 aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski Espanjan viranomaisten Santana Motor SA:lle (jäljempänä Santana) myöntämää tukea; yritys on aiemmin ollut japanilaisen Suzuki Motor CO:n (jäljempänä Suzuki) omistuksessa.
Menettely koskee seuraavia tukia:
1. a) Instituto de Crédito Oficialin (ICO) myöntämää 6,8 miljardin Espanjan pesetan lainaa,
b) Andalusian autonomisen alueen omistaman julkisen laitoksen Instituto de Fomento de Andalucían (IFA) myöntämää 6,8 miljardin Espanjan pesetan lainaa,
Nämä lainat on myönnetty korottomina, ja niiden takaisinmaksu tapahtuu kiinteänä prosenttiosuutena yrityksen voitosta.
Lainat myönnettiin ja maksettiin (10,116 miljardiin pesetaan asti) ilman komission lupaa.
2. alueellisten viranomaisten maksamia korvauksia, joilla tuettiin työntekijöiden siirtymistä varhaiseläkkeelle (määrä tuntematon),
3. tukea, joka maksettiin Santanan alihankkijoille vuonna 1994 (määrä tuntematon).
Komissio ilmoitti tiedonannossaan, että näitä tukia arvioitaisiin moottoriajoneuvoteollisuuden valtion tuesta (2) annettujen yhteisön ohjeiden sekä vaikeuksissa olevien yritysten pelastus- ja rakennemuutostuesta (3) annettujen yhteisön ohjeiden mukaisesti.
Näiden ohjeiden mukaan rakenneuudistukseen myönnettyä aluetukea arvioidessaan komission on otettava huomioon alueelliset kehittämistarpeet. Kuitenkin myös näissä tapauksissa on noudatettava rakennemuutostuen arvioinnissa tavallisesti käytettäviä perusteita, koska keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä alueelle ei ole hyötyä sellaisten yritysten keinotekoisesta toiminnassa pitämisestä, jotka rakenteellisista tai muista syistä ovat kaatumassa.
II
Osapuolten huomautukset
Perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä ei huomautuksia ole saatu kolmansilta. Espanjan viranomaiset lähettivät menettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa 31 päivänä maaliskuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (pyydettyään ja saatuaan määräaikaan yhden kuukauden pidennyksen).
Sidosyrityksille myönnettyihin tukiin liittyvää ongelmaa käsiteltiin erityisesti Espanjan 17 päivänä helmikuuta ja 31 päivänä toukokuuta 1995 päivätyissä kirjeissä.
Tämän jälkeen on yrityksen rakenneuudistussuunnitelmaan tehty useita muutoksia, ja huhtikuussa 1995 laadittiin uusi, muutettu suunnitelma. Komission virkamiehet vierailivat myös tehtailla huhtikuussa 1995, ja komission virkamiesten ja osapuolten kesken pidettiin useita kokouksia. Komissio esitti lukuisia rakenneuudistussuunnitelmaan liittyviä kysymyksiä pääasiassa 30 päivänä toukokuuta ja 19 päivänä syyskuuta 1995 päivätyissä kirjeissä. Vastaukset näihin kirjeisiin saatiin 31 päivänä heinäkuuta ja 19 päivänä joulukuuta 1995. Viimeisimmät tiedot, joiden perusteella komission yksiköt voivat määritellä sekä rakenneuudistuksen kustannukset että tuen tason, saatiin kuitenkin vasta 26 päivänä kesäkuuta ja 10 päivänä heinäkuuta 1996.
Menettelyä aloitettaessa Espanjan viranomaiset katsoivat vastauskirjeissään, että yritys ei kilpaillut muiden yhteisön tuottajien kanssa halpojen maastoautojen (vehículos utilitarios deportivos, VUD) erityismarkkinoilla. Espanjan viranomaisten mukaan näiden ajoneuvojen markkinat voidaan jakaa kolmeen osaan: halpoihin (säästöluokka), keskihintaisiin ja kalliisiin (ylellisyysmalleihin). Luokittelu perustuu hintaan, joka puolestaan liittyy moottorin kokoon, sylinteritilavuuteen ja auton kokoon. Luokitus vastaa kuluttajien erilaisia makuja, tarpeita ja taloudellisia mahdollisuuksia. Näistä syistä Espanjan viranomaiset katsoivat, että yritykselle myönnetty tuki ei ollut perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.
Jos tukia kuitenkin olisi arvioitava 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina tukina, tuen on Espanjan viranomaisten mukaan katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille pelastus- ja rakennemuutostuesta annettujen ohjeiden sekä yhteisön 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan soveltamisesta aluetukeen annetun komission tiedonannon (4) mukaisesti. Kantansa tueksi Espanjan viranomaiset ilmoittivat yrityksen kannattavuuden palautuvan vanhan, huhtikuun 1994 rakenneuudistussuunnitelman ja uuden, maaliskuun 1995 suunnitelman mukaan, jossa otettiin huomioon yrityksen uusi tilanne maksujen keskeytyksen jälkeen ja IFAn ostettua yrityksen osakkeet Suzukilta.
Santanan sidosyrityksille myönnetyn tuen osalta voidaan todeta, että nämä tuet myönnettiin ensisijaisesti, jotta estettäisiin Santanan maksujen keskeytystä johtamasta sidosyritysten konkurssiin; sidosyritykset ovat suurimmaksi osaksi pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka toimivat Santanan alihankkijoina. Osa tuesta ei liittynyt Santanan tilanteeseen, vaan oli puhtaasti alueellista investointitukea. Ne yritystuet, joihin voitiin soveltaa moottoriajoneuvo-teollisuuden valtion tukea koskevia yhteisön ohjeita, eivät edellyttäneet ilmoituksen tekemistä komissiolle, mikä on tarpeen, jos investointikustannukset ylittävät 12 miljoonaa ecua. Komissiolle jätettiin luettelo tukea saaneista yrityksistä.
Näiden yritysten saamat tuet oli myönnetty aluetukina komission hyväksymän voimassa olevan tukiohjelman edellytysten mukaisesti (27 päivänä joulukuuta 1985 annettu laki 50/85, 11 päivänä joulukuuta 1987 annettu kuninkaan asetus 1535/87) lainatakuina, taattujen lainojen korkotukina, suorina lainoina ja sosiaaliturvamaksujen maksuajan pidentämistä koskevana sopimuksena. Mitään yhteyttä ei ollut myönnettyjen tukien ja sen välillä, osallistuivatko nämä yritykset mahdollisesti äänestykseen 26 päivänä syyskuuta 1994 pidetyssä Santanan velkojien kokouksessa, jossa yrityksen velat annettiin anteeksi, minkä vuoksi maksujen keskeytys voitiin lopettaa.
III
Rakenneuudistussuunnitelman sisältö
Santana Motor SA (Santana) on espanjalainen yritys, jonka päätehdas sijaitsee Linaresissa Jaénin maakunnassa Andalusian autonomisella alueella. Se tuottaa Suzuki-merkkisiä maastoautoja. Sen laskutus oli vuonna 1993 (viimeisenä toimintavuotena ennen rakenneuudistusta) 48 516 miljoonaa pesetaa (noin 303 miljoonaa ecua), ja 31 päivänä joulukuuta 1993 sen palveluksessa oli Linaresin päätehtaalla 2 838 työntekijää. Tämän tehtaan lisäksi yrityksellä on laitoksia La Carolinassa Jaénissa, missä on sen jakelukeskus ja koulutuskeskus, tehdas Manzanaresissa, Castilla-La Manchan autonomisella alueella; tämä tehdas tuottaa moottorin osia Linaresin tehtaalle sekä moottoripyörien moottoreita, sekä pääkonttori Madridissa.
Yrityksen omisti japanilainen Suzuki Motor Corporation (Suzuki) 29 päivään joulukuuta 1994 asti, jolloin Suzuki myi IFAlle osakkeensa, jotka muodostivat 83,74 prosenttia yrityksen pääomasta. Manzanaresin tehtaan myynti Suzuki Manufacturing SA:lle, jota suunniteltiin vuonna 1993, viivästyi, ja sen odotetaan toteutuvan vuoden 1996 loppuun mennessä.
Koettuaan yhteiskunnallista levottomuutta ja rahoitusongelmia yritys haki 17 päivänä helmikuuta 1994 maksujen keskeytystä; sillä oli velkaa 23 miljardia Espanjan pesetaa, kun taas sen vastaavien arvo oli vain 3,638 miljardia pesetaa 31 päivänä joulukuuta 1993. Yritys pääsi kuitenkin velkojiensa kanssa sopimukseen, jonka toimivaltainen tuomioistuin vahvisti 17 päivänä joulukuuta 1994.
Huhtikuussa 1995 laaditussa kannattavuuden palautussuunnitelmassa on lähtökohtana yrityksen tilanne maksujen keskeytyksen jälkeen, ja vertailukohtana käytetään vuotta 1993. Suunnitelma kattaa vuodet 1995-1997, ja sen mukaan yritys pääsisi taloudelliseen tasapainoon vuonna 1996 ja tuottaisi voittoa vuodesta 1997 alkaen.
Taloudellinen rakenneuudistus
Yritys ja sen velkojat allekirjoittivat 26 päivänä syyskuuta 1994 sopimuksen, jolla ne hyväksyivät Santanan velkojen anteeksiantamisen. Anteeksi annetut lainat olivat noin 13,6 miljardia pesetaa, mikä vastasi sataa prosenttia ulkomaisten tavarantoimittajien (Suzuki) saatavista ja 33:a prosenttia espanjalaisten alihankkijoiden saatavista, kun taas jäljelle jäävät 67 prosenttia espanjalaisten velkojien saatavista sovittiin maksettaviksi kolmen ja puolen vuoden kuluessa ilman korkoja.
Samaan aikaan Espanjan viranomaiset suostuivat yrityksen toiminnan jatkuvuuden takaamiseksi myöntämään yritykselle kaksi osakkuuslainaa (préstamos participativos) erityisen edullisin ehdoin. Lainat olivat yhteensä 13,6 miljardia Espanjan pesetaa, jonka ICO ja IFA maksoivat puoliksi (6,8 miljardia pesetaa kumpikin) ja samoin ehdoin. Lainoista ei peritty korkoa, ja ne maksettiin takaisin kiinteänä prosenttiosuutena (17,5 %) voitoista ennen veroja. Suzuki korvasi tappioita 5,271 miljardilla Espanjan pesetalla.
Maksujen keskeytys lopetettiin 17 päivänä joulukuuta 1994. Saman vuoden joulukuun 29 päivänä silloinen japanilainen omistaja (Suzuki Japan) myi osuutensa yrityksestä IFAlle nimellisestä hinnasta. Samana päivänä Suzuki ja Santana allekirjoittivat "kaupallisen ja teknisen sopimuksen" edellytyksistä, joilla Santana voisi jatkaa Suzukin nelivetoisten autojen valmistusta.
Andalusian aluehallinto on äskettäin sitoutunut pääomittamaan IFAn kautta maksetun lainan (6,8 miljardia Espanjan pesetaa). Pääomittamisen jälkeen vähennetään yritykselle kerääntyneitä tappioita, kunnes saavutetaan todellinen pääoma (2,729 miljardia Espanjan pesetaa). Uusi pääoma on sitten 6,8 miljardia pesetaa.
Työvoiman rakenneuudistus
Rahoitusuudistuksen lisäksi suunnitelma perustuu huomattavaan työvoiman rakenne-uudistukseen, johon sisältyy merkittävä työvoiman vähennys (1 034 työntekijää) ja jäljelle jäävien työntekijöiden täydellinen uudelleenorganisointi, jolla pyritään tuottavuuden nousuun ja laadun parantamiseen. Tuotantoprosessin joustavuus on kasvanut erityisesti siksi, että on otettu käyttöön vain kaksi ammattiryhmää, joiden sisällä vallitsee täysi liikkuvuus tehtävästä toiseen. Myös työaikojen joustavuutta on lisätty vuotuisen työajan puitteissa. Uusia laadun ja työajan valvontamenetelmiä on myös otettu käyttöön.
Irtisanomiset toteutettiin kolmena eri ohjelmana: ensimmäisessä siirrettiin varhaiseläkkeelle 348 työntekijää ennen maksujen keskeytystä, toisessa siirrettiin aikaistetulle eläkkeelle 538 työntekijää ja kolmannessa irtisanoutui vapaaehtoisesti 148 työntekijää.
a) Vapaaehtoisesta irtisanoutumisesta maksettiin kertakorvaus niille työntekijöille, jotka lähtivät yrityksestä vuonna 1994. Summan suuruus sovittiin yrityksen ja työntekijöiden kesken. Ohjelman kokonaiskustannukset olivat 634 miljoonaa pesetaa, joista yritys maksoi 338 miljoonaa ja autonominen alue 296 miljoonaa pesetaa.
b) Aikaistettuun eläkeohjelmaan (jubilación anticipada) sisältyi vakuutusyhtiön perustama eläkerahasto, josta sitten maksetaan eläke niille työntekijöille, joita ohjelma koskee. Entiset työntekijät maksoivat vakuutusyhtiölle sen pääoman, jonka he saivat yritykseltä irtisanomisen yhteydessä, eli lakisääteisen irtisanomiskorvauksen, jonka yhteissumma oli 1,355 miljardia pesetaa. Lisäksi aluehallinnon työneuvosto (Consejería de Trabajo de la Junta de Andalucía) antoi 4,026 miljardia pesetaa, jotta työntekijöiden eläkkeet saataisiin hyväksyttävämmälle tasolle. Tästä ohjelmasta neuvoteltiin ja sovittiin vuonna 1994 yrityksen ja työntekijöiden kesken. Ammattiyhdistykset saattoivat asian tuomioistuimen käsiteltäväksi ja vaativat sopimukseen palkankorotukset huomioonottavia tarkistuksia. Ammattiyhdistykset voittivat asian ja Santana tuomittiin maksamaan 739 miljoonaa pesetaa lisää. Aluehallinto (joka on jo maksanut 205 miljoonaa pesetaa) maksaa tämän summan, josta autonomisen alueen osuus on 4,765 miljardia pesetaa). Ohjelman kokonaiskustannukset olivat näin ollen 6,119 miljardia pesetaa.
c) Varhaiseläkeohjelma (prejubilación) (AEJA-järjestelmä), jota yrityksen sallittiin soveltaa kolmella ministeriön päätöksellä (irtisanomisilmoitukset 38/92, 38/93 ja 106/93), antoi 348 työntekijälle mahdollisuuden saada tällaisen eläkejärjestelyn mukaiset edut, jotka on luotu yleisen aikaistettua eläkettä vastaavaa tukea koskevan ohjelman mukaisesti (ayudas equivalentes a la jubilación anticipada AEJA). Sovellettavan lainsäädännön mukaan valtio voi rahoittaa tukikelpoisia kustannuksia 40 prosenttiin asti, kun taas yritys maksaa erotuksen ja voi neuvotella työntekijöiden kanssa kokonaissumman täydentämisestä parantaakseen työntekijöiden saamaa lopullista maksua. Ohjelman kustannuksiksi laskettiin aluksi 6,253 miljardia pesetaa, joista valtio maksaisi 1,74 miljardia ja yritys 4,513 miljardia. Yritys pyysi myös, että Andalusian alueviranomaiset maksaisivat ne lisäerät, joista työntekijöiden kanssa oli sovittu, ja alueviranomaiset suostuivat tähän. Maksujen keskeytyksen ilmoittamisen jälkeen yritys ei kuitenkaan voinut täyttää velvoitteitaan, joten ohjelman soveltaminen keskeytettiin ja entiset työntekijät saivat edelleen palkkaa lopullista ratkaisua odoteltaessa. Tässä vaiheessa yritys on jo maksanut 918 miljoonaa pesetaa ja autonominen alue 931 miljoonaa pesetaa.
Sillä välin on tutkittu ohjelman uudistusta, joka merkitsisi kaikkien sitoumusten siirtymistä vakuutusyhtiölle. Vakuutusyhtiön toukokuussa 1995 vaatima lisäpalkkio olisi voitu kattaa niistä summista, jotka autonominen alue jo oli suostunut maksamaan aiemman päätöksensä perusteella (40 prosenttia peruskustannuksista sekä lisiä), mikä olisi epäilemättä tuonut säästöjä. Sittemmin tällaiset vakuutukset ovat kallistuneet, ja alhaisin nykyinen tarjous on 4,16 miljardia pesetaa. Ohjelman kokonaiskustannukset ovat tällä hetkellä 6,009 miljardia pesetaa.
Andalusian alueviranomaiset ovat suostuneet maksamaan 4,16 miljardia pesetaa tästä vakuutuksesta tai valittavasta lopullisesta ohjelmasta, mikä nostaa julkisten viranomaisten kokonaispanoksen 5,091 miljardiin pesetaan.
Teollinen rakenneuudistus
Suunnitelma perustuu Suzukin kanssa allekirjoitettuun tekniseen sopimukseen, jossa määrätään ne ehdot, joilla Santanalla on edelleen oikeus jatkaa Suzuki-maastoautojen valmistusta. Tämä sopimus on voimassa joulukuuhun 1999 ja sisältää neljä keskeistä määräystä:
1. Santana saa yksinoikeuden valmistaa ja koota Espanjassa (vähintään 25 000 yksikköä), sekä myydä ja jakaa Espanjassa ja koko yhteisön alueella kolmea Suzukin maastoautomallia (SJ410, SJ413 ja SE416).
2. Santanan on lisättävä eurooppalaista alkuperää olevien komponenttien määrää tuotannossa; Peugeotin uusi dieselmoottori on näistä merkittävin osa.
3. Santanan on maksettava Suzukille rojalteja prosentteina myyntinsä arvosta, josta on vähennetty tuontiosien arvo.
4. Yrityksessä ei saa tehdä mitään merkittävää muutosta ilman Suzukin lupaa.
Rakenneuudistussuunnitelma tehtiin vuosiksi 1995-1997 ja sen mukaan yrityksen odotettiin saavuttavan nollatuloksen vuonna 1996 ja tuottavan voittoa vuonna 1997. Keskimääräiseksi vuosituotannoksi arvioitiin 30 000 yksikköä. Vuoden 1995 alustavat luvut ovat jo käytettävissä, ja ne osoittavat, että tulokset vastaavat suunnitelmaa; poikkeamat johtuvat ennen kaikkea Manzanaresin tehtaan myynnistä ja pienentyneistä myyntimääristä. Tappiotkin ovat suuremmat, koska yritys ei ole vielä saanut suurinta osaa valtion lupaamasta sosiaalituesta. Tuotannon aleneminen näyttää johtuvan maksujenkeskeytysvuonna 1994 kertyneistä suurista varastoista. Taloudellinen tulos ja vuoden 1996 ensimmäisen neljänneksen myyntimäärä ovat kuitenkin suurimmaksi osaksi suunnitelman mukaisia.
Ohjelman onnistumisen pääedellytykset ovat työn tuottavuuden kasvu, jonka vuonna 1997 odotetaan olevan lähes kaksinkertainen vuoteen 1993 verrattuna ja joka uskotaan saavutettavan joustavammalla työvoimalla ja -ajoilla ja poissaolojen vähenemisellä, eurooppalaisten komponenttien suuremmalla osuudella ja siten saavutettavalla huomattavalla raaka-ainekustannusten laskulla sekä tuotteiden lopullisen laadun paranemisella tiukan laadun tarkkailuohjelman avulla kaikissa tuotantoprosessin vaiheissa. Kaikilla näillä indikaattoreilla mitattuna saavutettiin suunnitelmassa asetetut tavoitteet. Vuonna 1995 havaitut pienet poikkeamat selittyvät odotettua pienemmällä tuotantomäärällä.
Tekninen sopimus antaa Santanalle mahdollisuuden tutkia uusia, yhteisön ulkopuolisia maantieteellisiä markkinoita, mikä voi tarjota uusia myyntimahdollisuuksia, joita suunnitelmassa ei vielä ollut otettu huomioon. Sopivan tilaisuuden tarjoutuessa yritys pyrkii tekemään sopimuksia kokoonpanotoiminnasta muidenkin nelivetoisten autojen valmistajien kanssa.
Rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset
Rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset (1994-1997) ovat 60,567 miljardia pesetaa. Tähän summaan sisältyvät velan vähennykset (20,089 miljardia pesetaa); sosiaalikustannukset (12,762 miljardia pesetaa) ja investoinnit komponenttien "eurooppalaistamisen" varmistamiseksi (4,193 miljardia pesetaa). Sosiaalisen rakenneuudistussuunnitelman lopullisia kustannuksia ei kuitenkaan vielä tunneta tarkasti, eikä viimeisiä yksityiskohtia ole vielä sovittu niiden 348 entisen työntekijän (vakuutuksen) osalta, jotka sanottiin irti ennen maksujen keskeytystä.
IV
Markkinat
Maastoautojen osa-ala, joka muodostaa tämän päätöksen kannalta merkitykselliset markkinat, on Euroopan talousalueella noin 2,5 prosenttia henkilöautojen kokonaismarkkinoista. Suzuki-mallien myynti oli vuonna 1993, viimeisenä normaalivuotena ennen rakenneuudistusta, noin 16 prosenttia alan kokonaismyynnistä, mikä merkitsi Suzukin markkinajohtajuutta tällä osa-alalla kyseisenä aikana.
Vuodesta 1993 alkaen koko Euroopan talousalueen autoteollisuus on kärsinyt rakenteellisesta ylikapasiteetista, minkä voidaan sanoa koskevan myös maastoautojen osa-alaa, koska tuotantokykyä lisättiin huomattavasti 1980-luvun lopulla, jolloin uskottiin kysynnän kasvavan nopeasti. Komissio arvioi, että kapasiteetin käyttöaste Euroopan talousalueella oli vuonna 1993 noin 60 prosenttia.
Maastoautojen osamarkkinoiden odotetaan kasvavan Euroopassa niin että myynti kasvaa noin 23 prosenttia vuosina 1993-2000 (5). Ainoa odotettavissa oleva myynnin väheneminen tai sen kasvun pysähtyminen kohdataan ennusteiden mukaan vuosina 1999 ja 2000. Ohjelman kestoaikana 1995-1997 lasketaan myynnin kasvavan 18 prosenttia. Kapasiteetin käyttöasteen odotetaan paranevan huomattavasti tänä aikana, vaikka se jatkossakin on reilusti alle 80 prosentin. Tänä aikana kapasiteettiin vaikuttavat tälle markkinaosa-alalle tulleet uudet valmistajat (AMI/Chrysler).
Komissio ei ole Espanjan hallituksen kanssa samaa mieltä siitä, että Santanan tuotteet sisältyisivät pienimoottoristen maastoautojen osa-alaan. Kuten yritys itse rakenneuudistus-suunnitelmassaan, on myös komissio vakuuttunut siitä, että (verrattuna menettelyn alkuun) maastoautot muodostavat yhden markkinaosa-alan, jolla tarjonnan keskinäinen korvaavuus ja kysyntä ovat niin suuria, että tarkempaan jakoon ei ole aihetta. Lisäksi Santanan tuotanto on tällä hetkellä keskittynyt suurimoottorisempiin ajoneuvoihin (16-venttiiliset bensiinimoottorit ja uusi dieselmoottori), jotka kilpailevat suoraan muiden Euroopan talousalueen maastoautojen valmistajien tuotteiden kanssa.
V
Valtion tuki
(1) Rahoituksen rakenneuudistus: kaksi osakkuuslainaa
Arvioitaessa sitä, onko valtion pääomapanos yritykselle perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion tukea, komissio käyttää yksityisen sijoittajan periaatetta eli vertaa valtion toimintaa yksityisen, tavanomaisin markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan toimintaan (6). Tässä vertailussa tuen katsotaan olevan valtion tukea seuraavissa tapauksissa:
i) Julkisten viranomaisten osallistuminen merkitsee, että vaikeuksissa olevan yrityksen tai sen osien toimintaa jatketaan uutena oikeushenkilönä.
ii) Tuen määrä on suurempi kuin yrityksen todellinen arvo.
Kuten aiemmin on todettu, on IFAn laina pääomitettava. Tämä pääoman lisäys (ensimmäinen, osakkuuslainan muotoinen) on katsottava valtion tueksi, koska valtio järjesti yrityksen omaisuuden siirron yksityiselle sijoittajalle nimelliseen hintaan sellaisen tukitoimenpiteen avulla, jonka tarkoituksena oli estää yritystä menemästä konkurssiin. Vaikka uutta oikeushenkilöä ei muodostettukaan, vastaa tämä toimenpide kohdan i) arviointiperusteita. Pääoman lisäys oli tarpeen, jotta yritykselle saatiin voimavaroja ja mahdollisuus jatkaa toimintaansa, koska muussa tapauksessa sen olisi ollut pakko lopettaa joutuessaan konkurssiin.
ICOn lainan kohdalta on huomattava seuraavaa:
- IFAn lainan tavoin tämänkin lainan tarkoitus on muodostaa yritykselle voimavaroja ("näennäispääomaa"), joiden katsotaan riittävän siihen, ettei yrityksen tarvitse kattaa tappioitaan alentamalla pääomaansa, vaikka ensiksi mainitut olisivat kaksinkertaiset jälkimmäiseen verrattuna,
- lainasta ei peritä korkoa, ja sen mahdollinen takaisinmaksu tapahtuu vain kiinteänä prosenttiosuutena voitosta,
- lainan ehdot tekevät aikarajan asettamisen takaisinmaksulle miltei mahdottomaksi.
Nämä näkökohdat huomioon ottaen on ICOn lainan kokonaismäärää arvioitava samoin kuin IFAn lainaa ja näin ollen on lainan katsottava olevan valtion tukea.
Tuen kokonaismäärä: 13 600 miljoonaa pesetaa.
(2) Irtisanottujen työntekijöiden sosiaalinen tuki
TAULUKON PAIKKA
Vapaaehtoinen irtisanoutumisohjelma. Alueviranomaiset avustivat 296 miljoonalla pesetalla. Kyseessä ei ilmeisesti ole kokonaisohjelma, vaan tavanomainen kustannus, joka yrityksen on maksettava henkilöstönsä vähentämiseksi, ja siksi valtion osuus on kokonaan perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion tukea.
Aikaistettu eläkeohjelma. Alueviranomaiset maksavat 4 765 miljoonaa pesetaa. Tämän määrän katsotaan olevan valtion tukea, koska ohjelma ei perustu yleiseen lainsäädäntöön (esimerkiksi AEJAan eli aikaistettua eläkettä vastaavasta tuesta 9 päivänä huhtikuuta 1986 annettuun lakiin), vaan se kehiteltiin vapaaehtoisesti ja valtion avustus myönnettiin erityispäätöksellä.
AEJA-järjestelmän mukainen varhaiseläke. Alueviranomaisten avustus on 5 091 miljoonaa pesetaa. Yleisen AEJA-lain mukaan avustus ei saa olla suurempi kuin 40 prosenttia tavanomaisista kustannuksista, mikä tässä tapauksessa vastaa 1 740:tä miljoonaa pesetaa. Siksi voidaan todeta, että tämä määrä ei ole perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Lisät maksettiin sellaisen lain mukaan, joka antaa valtiolle (tässä tapauksessa alueviranomaisille) mahdollisuuden myöntää valikoivia tukia. Tätä ei voida pitää yleisenä käytäntönä, vaan se on valtion tukea. Siksi 3 351 miljoonan pesetan julkinen avustus on valtion tukea.
Tästä johtuen katsotaan suurimman osan sosiaalisesta tuesta olevan 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion tukea, koska se voidaan maksaa yleisen ohjelman lisäksi. Näiden tukien tarkka määrä sovitaan työntekijöiden ja yrityksen kesken, ja yritys anoo julkista avustusta vasta kun sopimus on tehty.
(3) Sidosyrityksille myönnetty tuki
Santanan sidosyritysten osalta ei tullut ilmi mitään kytkentää myönnetyn tuen ja sen välillä, olivatko nämä yritykset mahdollisesti osallistuneet äänestykseen Santanan luotonantajien 26 päivänä syyskuuta 1994 pitämässä kokouksessa, jossa yrityksen velat annettiin anteeksi, mikä johti maksujen keskeytyksen lopettamiseen. Koska tuki lisäksi on myönnetty hyväksytyn ohjelman mukaisesti, ei komissio tutki sitä lähemmin.
Tiivistäen voidaan todeta, että Santanan rakenneuudistukseen tarkoitetun valtion tuen kokonaismäärä on seuraava:
TAULUKON PAIKKA
Julkinen 22 012 miljoonan pesetan suuruinen osuus, jonka kansalliset ja alueviranomaiset myönsivät Santanalle, on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion tukea.
VI
Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille
Perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan periaate, että tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tiettyä yritystä tai tiettyä tuotantoa, ei määrättyjä poikkeuksia lukuun ottamatta sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdassa määritellään tarkemmin, millaiseen tukeen annetaan tai voidaan antaa lupa.
Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdassa luetellaan eräitä yhteismarkkinoille soveltuvia tukilajeja. Tässä päätöksessä käsiteltävien tukien luonteen, myöntämiskohteen sijainnin ja tarkoituksen huomioon ottaen mikään tukilaji ei näytä soveltuvan tähän tapaukseen.
Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdassa luetellaan yhteismarkkinoille soveltuvat tuet. Soveltuvuus on ratkaistava koko yhteisön eikä vain yksittäisen jäsenvaltion kannalta. Yhteismarkkinoiden toimivuuden takaamiseksi ja perustamissopimuksen 3 artiklan g kohdan periaatteen huomioon ottamiseksi on 92 artiklan 1 kohdan periaatteesta tehtäviä 92 artiklan 2 kohdassa ilmoitettuja poikkeuksia tulkittava suppeasti tukiohjelmaa tai yksittäistä tukea arvioitaessa.
Komissio on hyväksynyt moottoriajoneuvoteollisuuden valtion tukea koskevat puiteohjeet, joissa määrätään ne perusteet, joilla tämän toimialan tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioidaan. Puiteohjeet rajoittavat 92 artiklan 3 kohdassa määrättyjä arviointiperusteita.
Puiteohjeissa määrätään, että pelastus- ja rakennemuutostuki voidaan periaatteessa hyväksyä vain poikkeustapauksissa. Tuen on liityttävä hyväksyttävään rakenneuudistussuunnitelmaan, ja sitä voidaan myöntää vain jos on osoitettavissa, että jonkin tuottajan toiminnan jatkaminen ja sen kannattavuuden palauttaminen voi edistää yhteisön etua. On välttämätöntä valvoa, että tuki ei anna saajalleen mahdollisuutta lisätä markkinaosuuttaan niin, että siitä on haittaa kilpailijoille, jotka eivät saa tukea. Niissä tapauksissa, joissa joillakin yrityksillä on edelleen ylikapasiteettia (esimerkiksi kaupallinen moottoriajoneuvotuotanto), voi komissio vaatia kapasiteetin pienennyksiä tarkoituksenaan tukea toimialan yleistä elpymistä.
Vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää valtion tukea koskevissa yhteisön puiteohjeissa (7) määrätään yleiseksi periaatteeksi, että missä tahansa muodossa annettu tuki hyväksytään vain silloin, kun se edistää yhteistä etua ja liittyy toteutuskelpoiseen rakenneuudistus- tai elvytysohjelmaan, joka esitellään yksityiskohtaisesti komissiolle. Jotta komissio hyväksyy rakennemuutostuen, on täytettävä seuraavat vaatimukset:
a) Elinkelpoisuuden palauttaminen. Rakenneuudistussuunnitelman on palautettava yrityksen kannattavuus pitkällä aikavälillä ja tervehdytettävä yritys kohtuullisessa ajassa sekä perustuttava realistisiin olettamuksiin tulevista toimintaedellytyksistä. Siksi rakennemuutostuki myönnetään tavallisesti vain yhden kerran.
b) On vältettävä se, että tuki vääristää tarpeettomasti kilpailua. Jos markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia, ohjelman on edistettävä teollisuudenalan rakenneuudistusta tuotantokapasiteetin lopullisella vähentämisellä.
c) Tuen kohtuullisuus kustannuksiin ja rakenneuudistuksen etuihin nähden. Määrä ja tuen osuus on rajoitettava pienimpään mahdolliseen määrään, joka on välttämätön rakenneuudistuksen läpiviemiseksi. Jos tukea käytetään aiemmista tappioista johtuvien velkojen anteeksiantamiseen, yrityksen on luovuttava kaikista tappioihin liittyvistä veroeduista.
d) Rakenneuudistussuunnitelman täydellinen toteuttaminen ja edellytysten huomioon ottaminen. Yrityksen on noudatettava komissiolle esitettyä ja sen hyväksymää rakenneuudistussuunnitelmaa koko sen laajuudessa sekä täytettävä muut komission päätökseen sisältyvät velvoitteet.
e) Seuranta ja vuosikertomus. Rakenneuudistussuunnitelman noudattamista, edistymistä ja tuloksia on valvottava. Tämä edellyttää yksityiskohtaisten vuosikertomusten esittämistä komissiolle.
Tutkittuaan Santanan rakenneuudistussuunnitelman ja sen toteuttamisen maaliskuuhun 1996 mennessä komissio on vakuuttunut siitä, että edellä mainitut yleiset ja toimialakohtaiset arviointiperusteet on täytetty.
a) Kannattavuuden palauttaminen
Ohjelman mukaan yritys saavuttaa kannattavuuden ja nollatuloksen vuonna 1996 ja tuottaa voittoa vuodesta 1997 alkaen. Vuoden 1996 ensimmäisen neljänneksen tulokset vastaavat ohjelman ennusteita. Vuoden 1995 tulos osoittaa poikkeamia ennusteista, koska myyntimäärä jäi jonkin verran ennusteita alhaisemmaksi vuonna 1994 kertyneiden suurten varastojen vuoksi ja koska kansantalous elpyi odotettua hitaammin. Myös sosiaalikustannukset olivat ennusteita korkeammat, mikä johtui siitä, että Manzanaresin tehtaan myynti Suzukille myöhästyi (koska investointituen myöntämisestä oli epävarmuutta ja käyttöomaisuuden hinnasta erimielisyyttä). Kirjatut tappiot olivat lisäksi ennusteita suuremmat, koska yritys ei edelleenkään ollut saanut suurinta osaa alueviranomaisten lupaamasta sosiaalisesta tuesta.
Komission käyttämät asiantuntijat ovat vakuuttuneita siitä, että yritys saavuttaa ohjelman jäljellä olevat tavoitteet ja taloudelliset tulokset, koska eurooppalaisten osien käyttö lisääntyy ja markkinat ovat ottaneet hyvin vastaan uuden dieselmallin Vitaran. Siksi voidaan päätellä, että ohjelman perusolettamukset pitävät paikkansa ja että yrityksen elinkelpoisuus perustuu realismiin.
b) Kilpailun tarpeettoman vääristymisen välttäminen
Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Santana lopettaa tällä hetkellä käyttämättöminä olevat maalaamot. Ne ovat kuitenkin potentiaalista tuotantokykyä, jota tulevaisuudessa voidaan käyttää ilman erityisiä uusia investointeja. Näiden laitosten kapasiteetti on 21 000 ajoneuvoa vuodessa. Jäljelle jäävä tuotantokapasiteetti on 50 000 ajoneuvoa vuodessa, toisin sanoen kokonaiskapasiteetti vähenee 30 prosentilla. Tällä tavoin yritys vaikuttaa merkittävästi Euroopan autoteollisuuteen yleensä ja maastoautoalaan erityisesti.
On myös mainittava, että Santana on perustanut rakenneuudistussuunnitelmansa 30 000 yksikön keskituotannolle, mikä merkitsee yrityksen markkinaosuuden vähittäistä alenemista maastoautojen kohdalla. Siksi odotetaankin, että rakenneuudistussuunnitelman kielteiset vaikutukset Santanan kilpailijoihin ovat vähäisiä.
Kun IFAn laina on pääomitettu ja sillä on katettu osa tappioista, yritys sitoutuu siihen, että se ei käytä tappioihin perustuvia uusia verotusetuja. Sama koskee sen sosiaalisena tukena saamia tukia, joilla voidaan vähentää tappioita varsinkin vuonna 1996.
c) Rakenneuudistustuen kohtuullisuus
Arvioitaessa Santanan saaman tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio ottaa huomioon myös sen, että yritys on sijoittunut alueelle, jossa aluetuen intensiteetti voi perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan olla 60 prosenttia netto. Jaénin maakunnassa työttömyysaste oli 35,12 prosenttia, kun se koko Andalusian autonomisella alueella oli 33,96 prosenttia ja koko Espanjassa 22,77 prosenttia. Jaénin maakunnassa nettotulo asukasta kohden on 95 prosenttia andalusialaisen tuloista ja 66 prosenttia espanjalaisen tuloista. Sen vuoksi voidaan todeta, että tehtaan sijaintialue on Andalusian köyhimpiä ja alikehittyneimpiä. Alueen tärkeimmän yrityksen katoaminen vaikuttaisi sangen kielteisesti paikalliseen talouteen, osittain myös niiden välillisten vaikutusten vuoksi, joita sillä olisi samalla alueella toimiviin alihankkijoihin.
Alueen sosiaalinen tilanne huomioon ottaen sekä siksi, että suurin osa ohjelman kustannuksista (ja tuesta) aiheutuu työn rakenneuudistuksesta ja yrityksen pienestä koosta, joka estää kapasiteetin lisävähennykset toimintakykyä vaarantamatta, voidaan tuen intensiteettiä (36,3 prosenttia) pitää soveliaana, vaikka se onkin jonkin verran suurempi kuin kapasiteetin vähennys (30 prosenttia). Myös Volkswagen Sachsenille ja Mercedes Ludwigsfeldelle, jotka sijaitsevat perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla alueilla, hyväksyttiin ylisuuret tukiosuudet.
Komissio katsoo, että tuen suuruus (22,012 miljardia pesetaa) ja tuen osuus (36,3 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista) ovat ehdottoman välttämättömiä toimivan rakenneuudistuksen toteuttamiseksi.
Komissio on myös vahvistanut, että rakenneuudistustoimenpiteet, joihin tukea myönnetään, ovat tarpeen niiden tavoitteiden saavuttamiseksi, joihin rakenneuudistuksella kokonaisuudessaan on pyritty. Komissio katsoo, että ehdotetun suuruinen rahoitus on rakenneuudistukselle tarpeen. Määrä on jäsennelty johdonmukaisesti, ja se edustaa realistista ponnistusta, jolla on tarkoitus saattaa Santana toimintakykyiseksi kovan kilpailun alaisella autoalalla.
VII
Päätelmät ja edellytykset
Lopuksi komissio toteaa, että Espanjan viranomaisten Santanalle myöntämä tuki täyttää ne vaatimukset, jotka vaikeuksissa olevien yritysten pelastus- ja rakennemuutostuesta annetuissa yhteisön ohjeissa ja yhteisön moottoriajoneuvoteollisuuden valtion tukea koskevissa puiteohjeissa on asetettu.
Pelastus- ja rakennemuutostuesta annettujen puiteohjeiden ja moottoriajoneuvoteollisuuden rakenneuudistusten kohdalla noudatetun käytännön mukaisesti komission on valvottava, että sen päätelmät ovat päteviä rakenneuudistusohjelman loppuunsaattamiseen asti. Siksi komission lopulliseen päätökseen sisällytetään eräitä edellytyksiä, jotka on täytettävä, jotta vältettäisiin tuesta toimialalle mahdollisesti koituvat kielteiset seuraukset. Tuen mahdollisesti aiheuttama kaupankäynnin vääristyminen riippuu osittain siitä, suoritetaanko rakenneuudistus ohjelman mukaisesti ja ilmoitetussa ajassa. Espanjan viranomaisten on erityisesti valvottava, että käyttämättömät maalaamot suljetaan lopullisesti ennen syyskuuta 1997. Lisäksi rakenneuudistussuunnitelma on toteutettava kokonaisuudessaan ja sen täytäntöönpanoa on valvottava. Santanalle ei voida myöskään myöntää mitään muuta tukea tämän ohjelman yhteydessä. Samoin komissio muistuttaa, että vaikeuksissa olevien yritysten pelastus- ja rakennemuutostuesta annettujen yhteisön puiteohjeiden mukaan rakenneuudistustukea ei yleensä myönnetä kuin yhden kerran.
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Seuraavat Santana SA:n rakenneuudistusohjelmaan myönnetyt tuet ovat perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräysten mukaisia:
a) espanjalaisen Instituto de Crédito Oficialin (ICO) myöntämä, ilman komission lupaa maksettu 6,8 miljardin Espanjan pesetan laina;
b) Andalusian autonomisen alueen omistaman julkisen laitoksen Instituto de Fomento de Andalucían (IFA) myöntämä samoin 6,8 miljardin Espanjan pesetan laina, josta 6,716 miljardia pesetaa on maksettu ilman komission lupaa; tämä laina pääomitetaan;
c) irtisanotuille työntekijöille myönnetty sosiaalinen tuki, yhteensä 8,412 miljardia Espanjan pesetaa, josta 4,527 miljardia pesetaa maksettiin ilman lupaa:
- varhaiseläkeohjelma, joka koskee 348:aa työntekijää, yhteensä 3,351 miljardia pesetaa;
- aikaistettu eläkeohjelma, joka koskee 358:aa työntekijää, yhteensä 4,765 miljardia pesetaa, joista 4,231 miljardia maksettiin ilman lupaa;
- vapaaehtoinen irtisanoutumisohjelma, joka koskee 148:aa työntekijää, yhteensä 0,296 miljardia pesetaa, joka maksettiin ilman lupaa,
jos seuraavat edellytykset täytetään:
1. Käyttämättömät maalaamot on suljettava ennen syyskuuta 1997 komissiolle tehdyn ilmoituksen mukaisesti. Ennen 1 päivää tammikuuta 1998 ei saa syntyä minkäänlaista tuotantokyvyn lisäystä; kapasiteetti on rajoitettava 50 000 ajoneuvoon vuodessa.
2. Tuella (sosiaalisella tuella tai pääomanlisäyksellä) katetuista tappioista ei saa koitua verohelpotuksia.
3. Lisää tukea ei saada myöntää, ei pääomanlisäyksenä eikä minkäänlaisena tarveharkintaisena rakenneuudistustukena.
4. Espanjan hallituksen on vuosittain toimitettava komissiolle kertomus rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta ja erityisesti tietoja kustannuskehityksestä, yrityksen saamasta tuesta ja siitä, miten asetetut edellytykset on täytetty. Tämä kertomus yhdessä vuosikertomuksen ja Santanan tilinpäätöksen kanssa on toimitettava kyseistä vuotta seuraavan vuoden toukokuun aikana.
2 artikla
Espanjan kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi saamisesta sen täytäntöönpanemiseksi toteutetut toimenpiteet.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 30 päivänä heinäkuuta 1996.