KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1731/97 af 4. september 1997 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af glyphosat med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (2), særlig artikel 7,
efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1) Den 13. oktober 1995 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af glyphosat med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik og iværksatte en undersøgelse.
(2) Proceduren indledtes på baggrund af en klage, som blev indgivet i maj 1995 af Monsanto Europe SA/NV (Belgien) med tilslutning fra Cheminova Agro A/S (Danmark), der tegner sig for en betydelig del af produktionen i Fællesskabet af glyphosat. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende import og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en antidumpingprocedure.
2. Undersøgelse
(3) Kommissionen underrettede officielt de eksportører, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet og de klagende EF-producenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.
(4) En række producenter i det pågældende land samt nogle importører i Fællesskabet tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede herom inden for ovennævnte frist, indrømmedes en høring.
(5) Kommissionen sendte spørgeskemaer til de eksportører og importører, der var anført i klagen, og til de to EF-producenter, der havde indgivet klagen. Der blev også sendt spørgeskemaer til de nationale myndigheder i Den Kinesiske Folkerepublik (med henblik på at åbne mulighed for, at andre producenter/eksportører i dette land kunne medvirke i undersøgelsen) og til eksportører, som ikke var anført i klagen, men som gav sig til kende og rekvirerede et spørgeskema inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.
(6) Kommissionen modtog detaljerede skriftlige svar fra de to EF-producenter, fra fire producenter i Den Kinesiske Folkerepublik og en eksportør i Hongkong samt fra fire uafhængige importører i Fællesskabet.
(7) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe foreløbig afgørelse i sagen, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:
a) EF-producenter
- Monsanto Europe SA/NV (Belgien)
- Cheminova Agro A/S (Danmark)
b) Uafhængige importører
- Helm (Tyskland)
- Calliope (Frankrig)
(8) Kommissionen foretog en undersøgelse hos Mobras og Nortox i Brasilien, idet Brasilien var blevet udvalgt som referenceland med henblik på at beregne den normale værdi i Den Kinesiske Folkerepublik (jf. betragtning 15-20).
(9) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. september 1994 til den 31. august 1995 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af spørgsmålet om den forvoldte skade omfattede perioden fra 1991 til udgangen af undersøgelsesperioden.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(10) Den vare, der er omfattet af proceduren, er glyphosat, der anvendes som ukrudtsmiddel i Fællesskabet og henhører under KN-kode 2931 00 80 og 3808 30 27, sidstnævnte når varen er formet eller pakket til detailsalg eller foreligger som præparater eller færdige artikler.
(11) Glyphosat kan fremstilles i forskellige kvaliteter eller koncentrationer, nemlig formuleret glyphosat (med 36 % glyphosatindhold), salt (med 62 %), kage (med 84 %) og syre (med 95 %). For at nedbringe transportomkostningerne, køber forhandlerne normalt glyphosat i koncentreret form (sædvanligvis syre, men også salt) og fortynder varen for at fremstille formuleret glyphosat, idet glyphosat kun kan fremtræde som slutprodukt i denne form.
(12) Eftersom alle ovennævnte former for glyphosat ikke er forskellige i henseende til grundlæggende egenskaber (kemisk sammensætning) eller andre egenskaber (selektivt ukrudtsmiddel), og da de alle har samme anvendelsesformål (ukrudtsmiddel) og omkostningerne ved forarbejdning af varen fra én form til en anden er begrænsede, finder Kommissionens tjenestegrene, at alle disse former for glyphosat bør betragtes som én og samme vare i den foreliggende undersøgelse.
2. Samme vare
(13) Glyphosat, der fremstilles i henholdsvis Fællesskabet og Den Kinesiske Folkerepublik med henblik på EF-markedet er identisk i alle henseende som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96, i det følgende benævnt »grundforordningen«.
(14) Kommissionens undersøgelsesresultater i så henseende gælder også for glyphosat, der er undersøgt i Brasilien med henblik på at fastsætte den normale værdi (jf. betragtning 15 - 20), og brasiliansk glyphosat er derfor samme vare som glyphosat, der eksporteres fra Den Kinesiske Folkerepublik til Fællesskabet, og glyphosat, der fremstilles af EF-producenterne.
C. DUMPING
1. Referenceland
(15) Eftersom Den Kinesiske Folkerepublik anses for at være et land uden markedsøkonomi, måtte Kommissionen fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra producenter i et tredjeland med markedsøkonomi (det såkaldte »referenceland«), jf. artikel 2, stk. 7, i grundforordningen.
(16) Som anført i meddelelsen om indledning af proceduren påtænktes det at anvende Brasilien som et egnet tredjeland med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi i den foreliggende procedure.
(17) Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til dette valg af referenceland. Nogle eksportører og importører havde flere indvendinger herimod, som efter en undersøgelse viste sig ubegrundede.
(18) Det blev således gjort gældende, at Brasilien er et stærkt beskyttet og restriktivt marked for glyphosat på grund af høje importafgifter (som vil begrænse importen af den pågældende vare til Brasilien), restriktioner i forbindelse med registreringen af producenter og det forhold, at der kun findes to producenter i dette land. Som følge heraf vil markedsprisen ikke afspejle en situation med fuld konkurrence, men blive holdt på et »kunstigt niveau«. Importafgifterne i Brasilien for glyphosat er lavere end påstået (ca. 13 %), som ikke vil hindre import af den pågældende vare til dette land. Det er konstateret, at importen tegnede sig for en andel på indtil 11 % af det brasilianske marked i 1995. Konkurrencen som følge af denne import og konkurrencen mellem de to brasilianske producenter førte til et prisfald på 11 % fra 1992 til 1994. Det skal i den forbindelse anføres, at de brasilianske producenters salg på hjemmemarkedet var repræsentativt set i forhold til den kinesiske eksport til Fællesskabet. Endelig viste det sig, at påstanden om, at registreringsprocessen vil begrænse den fri konkurrence på dette marked, var en overdrivelse i betragtning af, at seks andre selskaber (ud over nævnte producenter) havde modtaget bevilling til at sælge glyphosat på det brasilianske marked.
(19) Hvad angår påstanden om, at produktionsprocesserne i Kina og Brasilien er forskellige, og at sidstnævnte ikke er selvforsynende med råmaterialer, skal det anføres, at råmaterialerne i både Kina og Brasilien er aminosyrer, som er frit tilgængelige på verdensmarkedet, har egenskaber, der ligger tæt op ad hinanden, og undergår de samme reaktioner, som resulterer i nøjagtigt det samme kemiske produkt, nemlig glyphosat. Endvidere er nogle kinesiske producenter gået over til den kemiske proces, der anvendes af brasilianerne, idet denne proces er langt mere rentabel og således også mere fordelagtig for fastsættelsen af den normale værdi for den kinesiske produktion.
(20) Det er endelig gjort gældende, at fremstillingsomkostningerne vil være uforholdsmæssigt høje i Brasilien som følge af inflationen. De nåede imidlertid ned på et håndterligt niveau i undersøgelsesperioden efter iværksættelsen af den brasilianske regerings kontrolplan, og for at undgå fordrejning blev der taget særligt hensyn til dette spørgsmål ved beregningen af den normale værdi.
(21) Nogle eksportører foreslog følgende referencelande i stedet for Brasilien: Argentina, Australien, Indien, Malaysia og Taiwan. Ingen af disse eksportører var imidlertid i stand til at fremlægge nogen gyldig begrundelse for, at disse lande var bedre egnede end Brasilien. Nogle eksportører fremlagde tværtimod selvmodsigende oplysninger, som førte til den konklusion, at de alternative forslag til referenceland var mindre velegnede end Brasilien.
(22) Af ovennævnte grunde konkluderedes det, at Brasilien var det bedst egnede referenceland. Kommissionen søgte at opnå tilsagn fra de to producenter i dette land, dvs. Mobras (som er forretningsmæssigt forbundet med en af klagerne) og Nortex, om at medvirke, og fik et sådant tilsagn.
2. Normal værdi
(23) Den normale værdi beregnedes for de to former for glyphosat, der fremstilles og sælges i Brasilien, dvs. glyphosatsyre og formuleret glyphosat. Den normale værdi beregnedes på grundlag af oplysninger, der fortrinsvis var indgivet af producenten Mobras og i muligt omfang på grundlag af oplysninger fra Nortex, som delvis medvirkede i undersøgelsen. Det fremgik imidlertid af de indsamlede oplysninger, at sidstnævntes produktionsomkostninger svarede til, eller var højere end, Mobras'. Endelig undersøgtes forbindelsen mellem Mobras og en af klagerne indgående for at sikre, at forbindelsen ikke påvirkede produktionsomkostninger eller salgspriser.
(24) Med hensyn til formuleret glyphosat fastslog Kommissionens tjenestegrene, at den kvalitet, der sælges i Brasilien, var repræsentativ i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, og at alt salg på hjemmemarkedet havde fundet sted i normal handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. Den normale værdi fastsattes følgelig på grundlag af de vejede gennemsnitspriser, der faktisk var betalt for alt salg på hjemmemarkedet af formuleret glyphosat.
(25) Hvad angår glyphosatsyre konstateredes det, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt, men det havde ikke fundet sted i normal handel. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen beregnedes den normale værdi derfor på grundlag af produktionsomkostningerne plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA& G) samt fortjeneste.
(26) For at beregne den normale værdi sammenlagde Kommissionen produktionsomkostningerne for den pågældende vare i syreform og SA& G fastsat på grundlag af Mobras's samlede SA& G minus visse omkostninger, som ikke påløb ved salg af glyphosat i syreform. Som følge af manglende dokumentation blev der ikke taget hensyn til de omkostninger, der påløb hos et forbundet selskab i USA, som ifølge Mobras var en del af produktionsomkostningerne for syre. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen og da det ikke var muligt at indhente pålidelige oplysninger fra andre producenter af samme vare eller i samme erhvervssektor, ansås en fortjenstmargen på 5 % ikke for at overstige den fortjeneste, som producenterne normalt opnår ved salg af varer inden for samme kategori i Brasilien. Glyphosatsyre er således en råvare, som teoretisk set sælges i løs vægt til mellemhandlere, der bærer de ekstra omkostninger ved formulering, inden varen sælges på markedet til den endelige bruger.
3. Eksportpris
(27) Fem kinesiske eksportører samarbejdede om gennemførelse af undersøgelsen.
Fire selskaber (Asia Pacific Agricultural Chemical (Group) Co., Citic Trading Co. Ltd (Shanghai Chemicals Import & Export Corporation, og Sinochem International Chemicals Co. Ltd) eksporterede varen fra Den Kinesiske Folkerepublik, medens den femte eksportør var et handelsselskab i Hongkong (Quickett Co. Ltd). De fem selskabers eksport repræsenterede langt størstedelen af den samlede kinesiske eksport af glyphosat i undersøgelsesperioden.
(28) Da alle de samarbejdsvillige eksportørers eksportsalg gik direkte til uafhængige importører i Fællesskabet, fastsattes eksportpriserne på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af disse uafhængige importører, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.
4. Sammenligning
(29) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 10 og 11, i grundforordningen sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris i samme handelsled og beregnet fob kinesisk grænse/fob brasiliansk grænse.
(30) Eftersom langt størstedelen af eksporten omfattede glyphosatsyre og formuleret glyphosat, og da glyphosatsalt ikke fremstilles i Brasilien og kun eksporteres fra Den Kinesiske Folkerepublik i begrænsede mængder, besluttedes det at foretage dumpingberegningen for førstnævnte to former.
(31) For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der angiveligt og påviseligt berørte prisernes sammenlignelighed. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen blev der foretaget sådanne justeringer for transport-, forsikrings-, håndterings- og dermed forbundne omkostninger samt kreditomkostninger og provisioner.
5. Dumpingmargener
(32) De fire kinesiske eksportører anmodede om individuel behandling. De pågældende eksportselskaber opfylder imidlertid ikke de nødvendige betingelser herfor, eftersom det bl.a. ikke var egentligt private selskaber, der havde aktiemajoriteten i de kinesiske eksportselskaber. Det måtte derfor konkluderes, at de ikke var uafhængige af staten, og der kunne følgelig ikke indrømmes individuel behandling.
(33) Det fremgik af sammenligningen, at der for alle de samarbejdsvillige eksportører fandt dumping sted i forbindelse med importen af den pågældende vare med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, og at dumpingmargenen var lig med forskellen mellem den normale værdi og eksportprisen ved salg til Fællesskabet.
(34) Da der ikke kunne indrømmes nogen af de berørte selskaber individuel behandling og under hensyntagen til det omfattende samarbejde, der havde fundet sted, beregnedes der en enkelt dumpingmargen for Den Kinesiske Folkerepublik i form af det vejede gennemsnit af de margener, der var fastsat for de fem selskaber. Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen udtrykt i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør 38,2 %.
D. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET
(35) De EF-producenter, der tilsluttede sig klagen, tegnede sig for en betydelig del af produktionen i Fællesskabet af samme vare. Disse selskaber (Monsanto SA/NV og Cheminova Agro A/S) benævnes i det følgende »EF-erhvervsgrenen«. Det skal bemærkes, at der er to andre producenter i Fællesskabet, hvoraf den ene er en større kemikaliekoncern, som påbegyndte produktionen efter undersøgelsesperioden.
I løbet af undersøgelsen tilkendegav disse to producenter, at de tilsluttede sig klagen, og der blev taget hensyn til deres bemærkninger ved vurderingen af Fællesskabets interesser.
E. SKADE
1. Indsamling af data vedrørende skade: metode og kilder
(36) Med henblik på at undersøge spørgsmålet om den forvoldte skade analyserede Kommissionens tjenestegrene i den foreliggende procedure data vedrørende perioden fra 1991 til udgangen af undersøgelsesperioden (september 1994 - august 1995). Undersøgelsen omfattede Fællesskabets nuværende femten medlemsstater.
(37) Eftersom den ene af de to producenter, der indgav klagen påbegyndte produktionen umiddelbart før undersøgelsesperioden, således at data forud for denne periode kun vedrører den anden producent, er nogle indikatorer angivet i form af indekstal for at sikre, at de af sidstnævnte indgivne data holdes fortrolige.
2. Forbrug i Fællesskabet
(38) For at beregne det samlede synlige forbrug i Fællesskabet foretog Kommissionen en sammenlægning af EF-producenternes salg og importen til Fællesskabet (Eurostat-statistikken).
(39) På dette grundlag konstateredes det, at forbruget i Fællesskabet steg med 129 % fra 1991 til udgangen af undersøgelsesperioden. Denne stigning i forbruget kan delvis forklares ved udløbet af et patent, som en af de klagende producenter havde på salget af glyphosat i Fællesskabet. Dette patent udløb i 1991, hvorefter generiske varer blev bragt på markedet og gav anledning til en stigning i udbuddet af lavprisvarer. Dette sammen med en voksende erkendelse af, at glyphosat er et ukrudtsmiddel af god kvalitet, som der er en tendens til, at landbrugerne foretrækker frem for andre midler, resulterede i en stigning i det samlede forbrug.
3. Dumpingimportens omfang og markedsandel
(40) Den samlede dumpingimport af glyphosat med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik steg konstant og betydeligt fra 48 tons i 1991 til 1397 tons i undersøgelsesperioden. Glyphosat af kinesisk oprindelse sælges i de tre hovedformer og sælges i større mængder i nogle medlemsstater end i andre.
(41) Markedsandelen for importen fra Kina fulgte en tilsvarende vækstkurve, nemlig 1 % i 1991 og 1992, 4 % i 1993, 8 % i 1994 og 11 % i undersøgelsesperioden, altså en kraftig vækst, især mellem 1993 og undersøgelsesperioden. Importen fra Kina tegnede sig for over 75 % af den samlede import af glyphosat til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
4. Priserne på dumpingvarerne og underbud
(42) For at fastslå, om der var tale om underbud i undersøgelsesperioden, sammenlignede Kommissionen EF-erhvervsgrenens priser med de tilsvarende priser for glyphosat af kinesisk oprindelse i de medlemsstater, hvor der var solgt de største mængder heraf. Til sammenligningen anvendtes således priser på formuleret glyphosat, der udgjorde hovedparten af salget for EF-erhvervsgrenen og for de uafhængige formuleringsvirksomheder, der benyttede importerede råvarer.
(43) I betragtning af, at varen findes på markedet i mange forskellige koncentrationer, og at nogle varer indeholder et ugiftigt stof til påvirkning af overfladespændingen (alkylpolyoxalkyl-ammoniumquat), som øger effektiviteten, kan priserne på glyphosatprodukter svinge betydeligt. For at sikre en rimelig sammenligning valgte Kommissionen den mest almindelige formulering benævnt »3A«, som indeholder 360 g glyphosat pr. liter og ingen ugiftige midler mod overfladespænding.
(44) For importen fra Kina benyttedes de priser på formuleret glyphosat fremstillet på grundlag af kinesisk syre, som de samarbejdsvillige importører i Fællesskabet meddelte, samt prisoplysninger fra en kinesisk eksportør vedrørende den formulerede vare. En sammenligning med disse priser beregnet ab fabrik viste, at der i undersøgelsesperioden var tale om prisunderbud på mellem 3 % og 18 % med et samlet gennemsnit på 12,2 %.
(45) Hertil kommer, at selv om EF-erhvervsgrenen ikke havde noget repræsentativt salg af glyphosatsyre i undersøgelsesperioden, således at det ikke var muligt at foretage en prissammenligning for varen i syreform, konstateredes det, at prisen på glyphosatsyre fra Den Kinesiske Folkerepublik, beregnet frit Fællesskabets grænse, i undersøgelsesperioden var lavere end EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger for glyphosatsyre, dvs. eksklusive salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger, og priserne for formulerede varer pressedes derfor tilsvarende nedad.
5. EF-erhvervsgrenens situation
a) Produktion
(46) For at sikre en behørig vurdering af nedenstående skadesfaktorer skal det erindres, at fastlæggelsen af skaden fandt sted på grundlag af oplysninger, der er indgivet af de to klagende producenter (»EF-erhvervsgrenen«). Den ene af disse producenter havde indtil 1991 et patent for glyphosat i Fællesskabet, medens den anden påbegyndte produktionen umiddelbart forud for undersøgelsesperioden.
Nedenstående faktorer skal derfor ses på baggrund af den udvidelse af markedet, der fandt sted, efter at patentet udløb (jf. betragtning 38), og nævnte ny producents indtræden på markedet umiddelbart forud for undersøgelsesperioden.
(47) Kommissionen fastslog, at EF-erhvervsgrenens produktion udtrykt i indekstal steg fra 100 i 1991 til 293 i undersøgelsesperioden. Denne stigning i produktionen bør ses i forhold til udvidelsen af markedet og ovennævnte indtræden på markedet af en ny EF-producent af glyphosat i 1994.
b) Kapacitet
(48) Udtrykt i indekstal øgedes EF-erhvervsgrenens kapacitet fra 100 i 1991 til 269 i undersøgelsesperioden i forbindelse med markedsudvidelsen. Kapacitetsudnyttelsen svingede i den betragtede periode og udgjorde beregnet som et vejet gennemsnit 78 % i undersøgelsesperioden.
c) Salg og markedsandel
(49) Udtrykt i indekstal steg EF-erhvervsgrenens salg i den betragtede periode fra 100 i 1991 til 200 i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt imidlertid støt fra 98 % i 1991, til 96 % i 1992, 92 % i 1993, 87 % i 1994 i 1994 og 85 % i undersøgelsesperioden.
(50) EF-erhvervsgrenens pris på formuleret glyphosat faldt med 33 % mellem 1991 og undersøgelsesperioden set for Fællesskabet som helhed. Det skal anføres, at på de markeder, hvor der solgtes mest glyphosat af kinesisk oprindelse, var prisfaldet endnu større, idet det i den betragtede periode i nogle tilfælde udgjorde 49 %.
d) Rentabilitet
(51) Den ene af producenterne registrerede betydelige finansielle tab. Den anden producents rentabilitet forringedes ifølge undersøgelsesresultaterne konstant i den betragtede periode, nemlig fra et niveau på næsten 13 % i 1991 til i nærheden af 2 % i undersøgelsesperioden. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den pågældende vare er en højteknologivare, der kræver betydelige investeringer i forskning og udvikling og en stadig ajourføring med hensyn til overholdelse af miljø- og registreringsforskrifter. Der blev endvidere foretaget en beregning af dette selskabs rentabilitet på de markeder, hvor den kinesiske vare var mest udbredt. Det fremgik heraf, at det pågældende selskab havde betydelige tab på salget af glyphosat på nogle af disse markeder.
(52) Dette undersøgelsesresultat understreges af den analyse af importpriserne, der er omhandlet i betragtning 41 - 44, hvor det konstateredes, at disse importpriser var lavere end EF-producenternes produktionsomkostninger. Dette viser, at EF-erhvervsgrenens finansielle resultater var udsat for et voldsomt pres.
e) Beskæftigelse
(53) I den betragtede periode var der tale om en mindre forøgelse af beskæftigelsen i forbindelse med fremstillingen af de pågældende vare (+ 4 %). I undersøgelsesperioden var der 814 beskæftigede i EF-erhvervsgrenen.
f) Konklusion vedrørende spørgsmålet om skade
(54) I den betragtede periode faldt EF-erhvervsgrenens kapacitet, produktion og salg samtidig med en udvidelse af markedet. Desuden var der tale om en nedgang i EF-erhvervsgrenens markedsandel og dens priser og fortjeneste faldt betydeligt.
(55) Rentabiliteten var faldene og nåede ned på et lavt niveau i undersøgelsesperioden, eller der var endog tale om tab i de markeder, der var mest udsat for kinesisk konkurrence. Det skal anføres, at de to klagende selskabers situation var ret forskellige, idet det ene mistede en betydelig markedsandel (delvis som følge af udløbet af nævnte patent), medens det andet, som var nyt på markedet, vandt markedsandele. Begge opviste imidlertid utilfredsstillende finansielle resultater. På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at EF-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade i den betragtede periode.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Virkningerne af dumpingimporten
(56) Det fremgår af undersøgelsen, at dumpingimporten havde en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. Det skal i den forbindelse anføres, at selv om nedgangen i markedsandel, priser og fortjeneste for en af de klagende parter i den betragtede periode til en vis grad kan tilskrives udløbet af ovennævnte patent (der må altid forventes en sådan udvikling, når et patent udløber), har dumpingimporten ganske klart forværret denne negative udviklingstendens betydeligt.
Denne konklusion bygger især på de lave priser på den fra Kina importerede glyphosatsyre, som var lavere end begge EF-producenters produktionsomkostninger for denne vare, således at priserne på det formulerede slutprodukt konstant pressedes nedad i Fællesskabet. Det konstateredes, at patenthaverens rentabilitet som følge af de meget lave priser på kinesisk glyphosatsyre i gennemsnit var meget lav, og på visse markeder, hvor der var et stort salg af glyphosat af kinesisk oprindelse, var den negativ.
(57) Den anden producent, som har foretaget betydelig investeringer for at komme ind på markedet for glyphosat efter udløbet af patentet, har som følge af konkurrencen fra lavprisimporten fra Kina ikke kunnet opnå et tilstrækkeligt stort salg og den dertil svarende nedgang i enhedsomkostninger og priser, som kunne have ført til den forventede fortjeneste på salget af glyphosat.
2. Virkningerne af andre faktorer
Import fra andre tredjelande
(58) Det konstateredes, at importen fra andre tredjelande var minimal og derfor ikke havde nogen væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.
3. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(59) Selv om andre faktorer end dumpingimporten, såsom udløbet af patentet, kan have haft en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, er det samtidig en kendsgerning, at importen af glyphosat med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik særskilt betragtet har forårsaget væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen.
(60) Denne konklusion er navnlig baseret på det betydelige pristryk på EF-markedet, der skyldes importen fra Kina med en deraf følgende forøgelse af den kinesiske markedsandel og dermed nedgang i EF-producenternes markedsandel og tab på deres salg af glyphosat.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Generelle betragtninger
(61) I overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i grundforordningen undersøgte Kommissionen på grundlag af alle fremlagte bevisligheder de aspekter, der er relevante for en vurdering af Fællesskabets interesser, og især følgevirkningerne af indførelsen af foranstaltninger for alle parter, der er omfattet af proceduren. Det skal i den forbindelse anføres, at forbrugerne af den pågældende vare, dvs. landbrugerne, ikke fremførte nogen bemærkninger, medens en række importører havde et fælles indlæg i sagen.
2. Følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen
(62) Tillades det, at dumpingimporten fortsætter med de deraf følgende negative virkninger for EF-erhvervsgrenen, vil der sandsynligvis blive tale om en forværring af denne erhvervsgrens situation i form af yderligere finansielle tab. Dette vil kunne føre til en indskrænkning af produktionen af glyphosatsyre i Fællesskabet, med et deraf følgende tab af investeringer og beskæftigelse.
(63) Det skal bemærkes, at der i undersøgelsesperioden var tre producenter af glyphosatsyre i Fællesskabet (hvoraf den ene ikke var en klagende part). Siden da har en anden betydelig kemikoncern påbegyndt en produktion af glyphosatsyre i Fællesskabet. Denne koncern har foretaget betydelige investeringer i produktionsanlæg og har planlagt produktion af betydelige mængder glyphosat, som vil medvirke til øget konkurrence i Fællesskabet med betydelige gunstige virkninger for beskæftigelsen. En sådan virksomheds mulighed for at overleve bringes imidlertid i fare som følge af dumpingimporten.
(64) Kommissionen fastslog i den forbindelse, at denne nye producents prognoser, navnlig hvad angår prisudviklingen, har vist sig at være ukorrekte. Der var i prognoserne taget hensyn til konkurrencen fra import fra Kina, men priserne på de kinesiske importvarer faldt langt hurtigere end forventet.
Indførelsen af foranstaltninger må derfor anses for at være afgørende for at sikre denne nye EF-producents fortsatte tilstedeværelse på glyphosatmarkedet og for at sikre de allerede producerende virksomheders overlevelse.
3. Følgevirkninger for importører/formuleringsvirksomheder og forbrugere
(65) Eftersom hovedparten af glyphosatimporten fra Den Kinesiske Folkerepublik til Fællesskabet finder sted i form af syre eller salt og derfor videresælges i formuleret form, berøres formuleringsindustrien af den foreliggende procedure.
(66) Tre formuleringsvirksomheder samarbejdede med Kommissionen. De tilkendegav deres synspunkter, hvor de gjorde gældende, at de var imod indførelsen af foranstaltninger, fordi en prisstigning på deres vigtigste råmateriale ville mindske deres fortjenstmargen. Da de fleste af importørerne/formuleringsvirksomhederne handler med en række andre varer end glyphosat, finder Kommissionen, at selv om indførelsen af foranstaltninger vil medføre prisstigninger, vil de samlede virkninger for disse selskaber være begrænset.
(67) Desuden bør importørerne/formuleringsvirksomhederne ikke kunne opnå fordele som følge af dumping, eftersom der derved sker en fordrejning i forhold til de øvrige konkurrenter, nemlig EF-producenterne af glyphosat.
(68) Forbrugerne af den pågældende vare er landbrugerne. En mindre stigning i priserne på ukrudtsmidler vil have en minimal indvirkning på deres rentabilitet, da der kun er tale om en beskeden post i de samlede omkostninger ved dyrkningen af afgrøder, og under alle omstændigheder findes der andre forsyningskilder end Den Kinesiske Folkerepublik samt andre produkter, som tjener samme formål.
(69) Af ovennævnte grunde er Kommissionen af den opfattelse, at de fordele, som EF-erhvervsgrenen måtte opnå ved indførelsen af foranstaltninger, i høj grad vil opveje de eventuelle ubetydelige negative følgevirkninger for de pågældende formuleringsvirksomheder og forbrugere.
4. Konkurrencen i Fællesskabet
(70) Kommissionen undersøgte omhyggeligt konkurrencesituationen i Fællesskabet. Det fremgår, at indtil 1991 havde den tidligere patenthaver en markedsandel i Fællesskabet på næsten 100 %. Da de to nye producenter besluttede at trænge ind på markedet for glyphosat, havde de sat sig som mål at opnå en vis andel af markedet, som de således måtte tage fra den tidligere patenthaver. I deres prognoser forudså de nye producenter ikke, omend de tog hensyn til stigende import fra Kina, det meget betydelige prisfald på den kinesiske vare og den samtidige store stigning i de importerede mængder. Selv om disse selskaber nu tegner sig for en betydelig andel af den samlede produktionskapacitet i Fællesskabet, er resultatet af ovennævnte, at de angiveligt har taget det forventede afkast af investeringerne op til fornyet undersøgelse og uundgåeligt overvejer deres fortsatte tilstedeværelse på dette voksende marked. Hvis der således ikke indføres foranstaltninger, vil de nylige betydelige investeringer ikke længere være rentable, og de nye producenter vil kunne blive tvunget til at trække sig ud af glyphosatmarkedet med deraf følgende negative virkninger for beskæftigelsen og den samlede konkurrencesituation.
(71) Endvidere er det sandsynligt, at konkurrencen i Fællesskabet, hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil blive begrænset til kun at omfatte den tidligere patenthaver og de kinesiske eksportører, for så vidt en tidligere patenthaver vil være stand til at konkurrere mod de lave kinesiske priser. Dette vil ganske klart ikke være i Fællesskabets interesse, navnlig fordi begge de nye producenter vil kunne sikre øget konkurrence på EF-markedet, eftersom der vil være flere konkurrenter på markedet. EF-forbrugerne vil dermed have adgang til flere pålidelige forsyningskilder, end det ville være tilfældet, hvis importen fra Kina var det eneste alternativ til den tidligere patenthavers vare.
5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(72) I betragtning af stigningstakten i importen fra Den Kinesiske Folkerepublik, særlig den betydelige stigning mellem 1993 og undersøgelsesperioden, og eksportørernes politik på EF-markedet, dvs. vedvarende og betydelige underbud i forhold til EF-erhvervsgrenens priser med deraf følgende forøgelse af markedsandelen, er det sandsynligt, at denne udviklingstendens vil fortsætte, hvis der ikke indføres foranstaltninger, og yderligere forværre EF-erhvervsgrenens situation.
(73) Kommissionen finder, at en yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens situation ikke vil være i Fællesskabets interesse, eftersom følgerne heraf formentlig vil være, at betydelige investeringer går tabt, heraf en væsentlig del for de nye producenter på markedet. Dette vil medføre en indskrænkning i antallet af producenter i Fællesskabet med deraf følgende nedgang i beskæftigelsen. Indføres der derimod foranstaltninger, vil det sikre, at antallet af konkurrenter opretholdes eller endog forøges på dette marked i vækst.
(74) På baggrund af alle ovenstående faktorer konkluderes det, at der ikke foreligger tvingende grunde til ikke at indføre foranstaltninger. Det er derfor i Fællesskabets interesse at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen af glyphosat med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik.
H. MIDLERTIDIG TOLD
(75) Efter at det er fastslået, at den af undersøgelsen omfattede dumpingimport har forårsaget væsentlig skade for den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, og at det er i Fællesskabets interesse at gribe ind, skal det anføres, at de påtænkte foranstaltninger bør indføres i form af en sats, som er tilstrækkelig til at afhjælpe dumpingimportens skadelige virkninger, men som ikke overstiger de fastlagte dumpingmargener.
(76) For at afhjælpe skaden er det nødvendigt, at den pågældende erhvervsgren bringes i en sådan situation, at det er muligt at hæve priserne og forbedre rentabiliteten. For at nå dette mål bør importpriserne for den pågældende vare med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik forhøjes i overensstemmelse hermed.
(77) Med henblik på at fastsætte tolden benyttedes som referencegrundlag glyphosat i syreform, fordi denne vare er det fælles grundlag for alle former for glyphosat, der eksporteres fra Den Kinesiske Folkerepublik, og som fremstilles i Fællesskabet. I syreform tegner varen sig for 76 % af fremstillingsomkostningerne for den tilsvarende mængde af den formulerede vare. En told baseret på varen i syreform anses derfor for at være repræsentativ for alle former for glyphosat, der importeres fra Den Kinesiske Folkerepublik. Desuden tegnede glyphosatsyre sig for 67 % af de mængder, der importeredes fra Den Kinesiske Folkerepublikken i undersøgelsesperioden.
(78) Med henblik på at beregne den nødvendige prisforhøjelse fandt Kommissionen, at priserne på dumpingvarerne måtte sammenlignes med EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger for glyphosatsyre plus et rimeligt tillæg til dækning af fortjeneste. Omkostninger, der påløb hos et forbundet selskab i USA, som ifølge en af de klagende parter udgjorde en del af omkostningerne ved fremstilling af glyphosatsyre, blev ikke taget i betragtning, fordi der ikke blev fremlagt dokumentation for, at disse omkostninger havde tilknytning til produktionen af den pågældende vare i Fællesskabet. Selv om den rentabilitet, der ansås for normal for den formulerede vare, angiveligt udgjorde omkring 15 %, fastslog Kommissionen, at en fortjenstmargen på kun 5 % var en rimelig fortjeneste, eftersom glyphosat er en råvare, der teoretisk set sælges i løs vægt til mellemhandlere, der bærer de yderligere omkostninger ved formulering inden videresalg til den endelige bruger.
(79) På dette grundlag blev der foretaget en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af eksportpriserne for den pågældende vare i undersøgelsesperioden, beregnet cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, og med fradrag af omkostninger, der påløb efter indførsel, samt fortjeneste, og det vejede gennemsnit af EF-producenternes produktionsomkostninger med tillæg af en fortjenstmargen på 5 %.
Denne sammenligning resulterede i en skadestærskel på 21,1 %.
(80) Da skadestærsklen er lavere end den fastlagte dumpingmargen, bør den midlertidige antidumpingtold i henhold til artikel 7, stk. 2, i grundforordningen fastsættes på grundlag af førstnævnte.
På baggrund af ovenstående bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på 21,1 % på importen af glyphosat med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(81) Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken interesserede parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Det skal endvidere anføres, at alle undersøgelsesresultater med henblik på denne forordning er foreløbige og eventuelt skal tages op til yderligere undersøgelse med henblik på indførelse af en endelig told, som Kommissionen måtte foreslå -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af glyphosat, henhørende under KN-kode ex 2931 00 80 (Taric-kode: 2931 00 80*80) og ex 3808 30 27 (Taric-kode: 3808 30 27*10) og med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 21,1 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.
3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told og for anden toldpraksis anvendelse.
4. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af de varer, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
Artikel 2
I medfør af artikel 20 og 21 i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden en måned fra tidspunktet for nærværende forordnings ikrafttræden tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt af Kommissionen.
Artikel 3
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i en periode på seks måneder, medmindre Kommissionen forlænger gyldigheden heraf, eller Rådet vedtager endelige foranstaltninger inden udløbet af nævnte periode, jf. dog artikel 7, 9, 10 og 14 i forordning (EF) nr. 384/96.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. september 1997.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1731/97,
annettu 4 päivänä syyskuuta 1997,
Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2331/96 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo, että
A. MENETTELY
1. Menettelyn aloittaminen
(1) Komissio ilmoitti 13 päivänä lokakuuta 1995 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (3) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta ja pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen.
(2) Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli tehnyt Monsanto Europe SA/NV (Belgia) -yritys toukokuussa 1995 yhdessä Cheminova Agro A/S (Tanska) -yrityksen kanssa, jotka edustavat pääosaa yhteisön glyfosaatin tuotannosta. Valitukseen sisältyivät polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiseen tarvittavat todisteet kyseisten tuotteiden tuonnissa tapahtuneesta polkumyynnistä ja sen aiheuttamasta merkittävästä vahingosta.
2. Tutkimus
(3) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti niille viejille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille ja valituksen esittäneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetyn määräajan kuluessa.
(4) Eräät asianomaiset maan tuottajat sekä tietyt yhteisön tuojat ja tuottajat esittivät näkemyksensä kirjallisesti. Kaikille edellä mainitun määräajan kuluessa kuulemista pyytäneille annettiin siihen mahdollisuus.
(5) Komissio lähetti kyselylomakkeet valituksessa luetelluille tuojille ja viejille sekä valituksen esittäneille kahdelle yhteisön tuottajalle. Kyselylomakkeet lähetettiin lisäksi Kiinan kansantasavallan kansallisille viranomaisille (sen mahdollistamiseksi, että myös muut tämän maan tuottajat/viejät voisivat osallistua tutkimukseen) sekä niille viejille, joita ei mainittu valitukseen sisältyneessä luettelossa, mutta jotka ilmaisivat kiinnostuksensa ja pyysivät kyselylomakkeen menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetyn määräajan kuluessa.
(6) Komissio sai yksityiskohtaiset vastaukset kahdelta yhteisön tuottajalta, neljältä Kiinan kansantasavallan tuottajalta, yhdeltä Hongkongiin sijoittautuneelta viejältä sekä neljältä riippumattomalta yhteisön tuojalta.
(7) Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloissa:
a) Yhteisön tuottajat
- Monsanto Europe SA/NV (Belgia)
- Cheminova Agro A/S (Tanska)
b) Riippumattomat tuojat
- Helm (Saksa)
- Calliope (Ranska).
(8) Komissio suoritti tutkimuksen brasilialaisten Mobras- ja Nortox-nimisten yhtiöiden toimitiloissa, koska Brasilia valittiin vertailumaaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinan kansantasavaltaa varten (katso johdanto-osan 15-20 kappale).
(9) Polkumyyntiä koskeva tutkimus suoritettiin 1 päivän syyskuuta 1994 ja 31 päivän elokuuta 1995 välisenä aikana, jäljempänä `tutkimusajanjakso`. Vahinkoa koskeva tutkimus kattoi ajanjakson vuodesta 1991 tutkimusajanjakson päättymiseen.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(10) Tuote, jota tämä menettely koskee, on glyfosaatti, jota käytetään yhteisössä rikkakasvien torjunta-aineena ja joka kuuluu CN-koodeihin 2931 00 80 ja 3808 30 27; jälkimmäinen koodi koskee vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksessa tai valmisteina tai tavaroina olevaa glyfosaattia.
(11) Glyfosaattia voidaan valmistaa eriasteisina tai -tyyppisinä väkevyyksinä (glyfosaattipitoisuus suluissa): formuloituna glyfosaattina (36 prosenttia), suolana (62 prosenttia), harkkoina (84 prosenttia) ja happona (95 prosenttia). Kuljetuskustannusten vähentämiseksi jakelijat hankkivat glyfosaatin yleensä väkevöidyssä muodossa (yleensä happona, mutta myös suolana) ja liuottavat siitä formuloitua glyfosaattia, joka on ainoa lopputuotteena käytettävä muoto.
(12) Koska edellä mainitut glyfosaattimuodot ovat perusominaisuuksiltaan (kemiallinen koostumus) ja muilta ominaisuuksiltaan (valikoiva rikkakasvien torjunta-aine) samankaltaisia, niitä kaikkia käytetään samaan tarkoitukseen (rikkakasvien torjunta-aineeksi) ja yhden muodon jalostamisesta toiseksi aiheutuvat kustannukset ovat alhaiset, komission yksiköt katsovat, että tässä tutkimuksessa näitä kaikkia muotoja olisi pidettävä yhtenä ja samana tuotteena.
2. Samankaltaiset tuotteet
(13) Yhteisössä tuotettu ja Kiinan kansantasavallassa tuotettu yhteisön markkinoille tarkoitettu glyfosaatti olivat kaikissa suhteissa samanlaisia asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä `perusasetus`, 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(14) Komission tässä yhteydessä tekemät päätelmät koskevat myös Brasiliassa normaaliarvon määrittelemiseksi tutkittua glyfosaattia (katso johdanto-osan 15-20 kappale), jota siis voidaan pitää samankaltaisena tuotteena kuin Kiinan kansantasavallasta yhteisöön tuotu glyfosaatti ja yhteisön tuottajien tuottama glyfosaatti.
C. POLKUMYYNTI
1. Vertailumaa
(15) Koska Kiinan kansantasavaltaa ei pidetä markkinatalousmaana, komission oli määriteltävä normaaliarvo kolmansia maita edustavan markkinatalousmaan (niin sanotun vertailumaan) tuottajilta saatujen tietojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
(16) Kuten menettelyn aloittamista koskevasta ilmoituksesta käy ilmi, Brasiliaa ehdotettiin sopivaksi kolmansia maita edustavaksi markkinatalousmaaksi normaaliarvon määrittämistä varten.
(17) Kaikille osapuolille, joita asia koski, annettiin tilaisuus ilmaista kantansa ehdotetusta maasta. Eräät viejät ja tuojat vastustivat valintaa seuraavien, tutkimusten jälkeen perusteettomiksi osoittautuneiden syiden vuoksi:
(18) Väitettiin, että Brasilian glyfosaattimarkkinat olivat erittäin suojatut ja rajoitetut korkeiden tuontitullien (jotka voisivat rajoittaa tuotteiden tuontia Brasiliaan) ja teollisuusyritysten rekisteröintiä koskevien rajoitusten vuoksi sekä siitä syystä, että tuottajia on ainoastaan kaksi. Tämän vuoksi markkinahinnat eivät väitteiden mukaan heijasta täydellistä kilpailua, vaan ne pidetään "keinotekoisella tasolla". Brasilian glyfosaatin tuontia koskevat tullit ovat kuitenkin väitettyä alhaisemmat (noin 13 prosenttia), eivätkä siten estä tuotteen tuontia maahan. On käynyt ilmi, että tuonnin osuus Brasilian markkinoista vuonna 1995 oli 11 prosenttia. Tästä tuonnista aiheutunut kilpailu sekä brasilialaisten tuottajien keskinäinen kilpailu johti hintojen alenemiseen 11 prosentilla vuosina 1992-1994. Tässä yhteydessä on huomattava, että brasilialaisten tuottajien kotimaan myyntimäärä oli edustava suhteessa Kiinan vientiin yhteisöön. Kun lopuksi ilmeni, että kuusi muuta yritystä (kahden edellä mainitun tuottajan lisäksi) oli saanut luvan glyfosaatin myyntiin Brasilian markkinoilla, väite vapaata kilpailua rajoittavasta rekisteröintijärjestelmästä osoittautui liioitelluksi,
(19) Tarkasteltaessa Kiinan ja Brasilian tuotantomenetelmien erilaisuutta ja Brasilian heikompaa raaka-aineomavaraisuutta koskevia väitteitä on otettava huomioon, että sekä Kiinan että Brasilian käyttämät raaka-aineet ovat maailmanmarkkinoilla vapaasti saatavilla olevia aminohappoja, jotka ovat ominaisuuksiltaan samanlaisia ja joista jalostetaan samaa kemiallista tuotetta, glyfosaattia, aivan samanlaisilla reaktioilla. Lisäksi eräät kiinalaiset tuottajat ovat äskettäin siirtyneet käyttämään brasilialaisten käyttämää kemiallista prosessia aineen valmistuksessa, mikä on eduksi Kiinan normaaliarvon määrittämistä ajatellen, koska tämä uusi menetelmä on huomattavasti edellistä kannattavampi.
(20) Lisäksi on väitetty, että tuotantokustannukset olisivat Brasiliassa kohtuuttoman korkeat inflaation vuoksi. Inflaatio asettui kuitenkin kohtuulliselle tasolle tutkimusajanjakson aikana Brasilian hallituksen täytäntöönpaneman säätelysuunnitelman ansiosta, ja tähän asiaan kiinnitettiin erityisesti huomiota normaaliarvon laskemisessa, jotta vääristymiltä vältyttäisiin.
(21) Brasilian sijasta eräät viejät ehdottivat vertailumaiksi Argentiinaa, Australiaa, Intiaa, Malesiaa ja Taiwania. Yksikään viejistä ei kuitenkaan kyennyt esittämään mitään päteviä perusteita sille, miksi nämä maat soveltuisivat vertailumaaksi Brasiliaa paremmin. Eräät tuojat esittivät jopa ristiriitaisia tietoja, joiden perusteella pääteltiin, että ehdotetut vaihtoehtoiset maat sopivat Brasiliaa huonommin vertailumaaksi.
(22) Edellä mainittujen syiden vuoksi päätettiin Brasilian sopivan vertailumaaksi parhaiten. Komissio toteutti tarvittavat toimenpiteet ja käynnisti yhteistyön kahden brasilialaisen tuottajan, Mobrasin (joka on etuyhteydessä yhteen valituksentekijöistä) ja Nortoxin, kanssa.
2. Normaaliarvo
(23) Normaaliarvo laskettiin kahden Brasiliassa tuotetun ja myydyn glyfosaattimuodon eli glyfosaattihapon ja formuloidun glyfosaatin osalta. Normaaliarvo laskettiin pääasiassa Mobras-tuotantoyhtiön ja, mahdollisuuksien mukaan, tutkimuksessa osittain yhteistyössä toimineen Nortox-yhtiön antamien tietojen perusteella. Saatujen tietojen perusteella Nortox-yhtiön tuotantokustannukset vaikuttivat olevan yhtä korkeat tai jopa korkeammat kuin Mobras-yhtiön. Lisäksi Mobrasin ja yhden valituksentekijän välinen etuyhteys tutkittiin huolellisesti sen varmistamiseksi, että tämä yhteys ei ollut vaikuttanut kyseisen yhtiön tuotantokustannuksiin tai myyntihintoihin.
(24) Formuloidun glyfosaatin osalta komission yksiköt totesivat, että Brasiliassa myydyn glyfosaatin määrä oli edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja että koko kotimaan myynti oli tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo laskettiin tämän vuoksi formuloidun glyfosaatin kotimaan myynnissä maksettujen painotettujen keskimääräisten hintojen perusteella.
(25) Glyfosaattihapon osalta komissio totesi, että kotimaan myynti oli edustavaa, mutta ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämän vuoksi normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti valmistuskustannusten perusteella lisäämällä niihin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa.
(26) Normaaliarvon määrittämiseksi glyfosaattihapon valmistuskustannukset lisättiin Mobras-yhtiön yhteenlaskettuihin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin perustuviin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin, lukuun ottamatta tiettyjä kustannuksia, jotka eivät olleet peräisin glyfosaattihapon myynnistä. Mobrasiin etuyhteydessä olevan, Yhdysvalloissa sijaitsevan yrityksen tuotantokustannuksia ei Mobrasin vaatimuksista huolimatta otettu huomioon todisteiden puuttumisen vuoksi. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti - ja koska luotettavaa tietoa samankaltaisten tuotteiden muilta tuottajilta tai samalla alalla toimivilta tuottajilta ei ollut saatavilla - 5 prosentin voittomarginaalin ei katsottu ylittävän Brasiliassa toimivien tuottajien samaan luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnistä yleensä saavuttamaa voittoa. Glyfosaattihappo on hyödyke, jota periaatteessa myydään irtotavarana jälleenmyyjille ja jonka hintaan sisällytetään ylimääräiset formulointikustannukset ennen kuin hyödyke myydään markkinoiden loppukäyttäjille.
3. Vientihinta
(27) Tutkimukseen osallistui viisi kiinalaista viejää.
Neljä yritystä (Asia Pacific Agricultural Chemical (Group) Co., Citic Trading Co. Ltd, Shanghai Chemicals Import & Export Corporation ja Sinochem International Chemicals Co. Ltd) vastaa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevasta viennistä ja viides yritys (Quickett Co. Ltd) toimii Hongkongissa. Tutkimusajanjakson aikana viiden edellä mainitun yrityksen vienti muodosti pääosan Kiinasta peräisin olevan glyfosaatin kokonaisviennistä.
(28) Koska kaikki tutkimukseen osallistuneet viejät suuntasivat vientinsä suoraan yhteisön riippumattomille tuojille, vientihinnat määritettiin näiden riippumattomien tuojien tosiasiallisesti maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella (perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti).
4. Vertailu
(29) Perusasetuksen 2 artiklan 10 ja 11 kohdan mukaisesti normaaliarvon painotettua tuotetyyppikohtaista keskiarvoa verrattiin viennin hintojen painotettuun keskiarvoon samassa kaupan portaassa ja FOB Kiinan rajalla / FOB Brasilian rajalla -tasolla.
(30) Koska suuri osa viennistä oli glyfosaattihappoa ja formuloituja tuotetyyppejä ja koska jäljelle jäänyttä tuotetyyppiä (glyfosaattisuolaa) ei tuoteta Brasiliassa ja sen vienti Kiinan kansantasavallasta on vähäistä, polkumyyntiä koskevat laskelmat tehtiin kahden ensiksi mainitun tuotteen perusteella.
(31) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut erot. Nämä oikaisut koskivat kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja liitännäiskustannuksia, luottokustannuksia ja palkkioita perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
5. Polkumyyntimarginaalit
(32) Neljä kiinalaista viejää pyysi yksilöllistä kohtelua. Nämä yritykset eivät kuitenkaan täyttäneet tarvittavia vaatimuksia, erityisesti koska näiden kiinalaisten viejien osake-enemmistö ei ollut todellisten yksityisyritysten omistuksessa. Tämän vuoksi oli katsottava, että nämä yritykset eivät olleet valtiosta riippumattomia, eikä yksilöllistä kohtelua näin ollen voitu myöntää.
(33) Kaikkien tutkimukseen osallistuneiden viejien osalta vertailu osoitti, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuonnissa tapahtuu polkumyyntiä ja että polkumyyntimarginaali on sama kuin se määrä, jolla normaaliarvo ylitti yhteisöön suuntautuneen viennin hinnat.
(34) Koska yhteenkään yritykseen ei sovellettu yksilöllistä kohtelua ja koska viejät toimivat laajalti yhteistyössä, Kiinan kansantasavallalle määritettiin yksi ainut polkumyyntimarginaali, joka oli kyseisten viiden yrityksen marginaalien painotettu keskiarvo. Keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta on 38,2 prosenttia.
D. YHTEISÖN TUOTANNONALA
(35) Valitusta tukeneet yhteisön tuottajat edustivat pääosaa kyseisten tuotteiden tuotannosta yhteisössä. Näihin yrityksiin (Monsanto SA/NV ja Cheminova Agro A/S) viitataan jäljempänä ilmaisulla "yhteisön tuotannonala".
On huomattava, että yhteisössä on kaksi muuta tämän alan tuottajaa, joista toinen on merkittävä kemianteollisuuden yhtymä, joka aloitti tuotantonsa tutkimusajanjakson päätyttyä. Nämä kaksi tuottajaa ilmaisivat tukensa valitukselle tutkimuksen kestäessä, ja niiden esitykset otettiin huomioon yhteisön etua arvioitaessa.
E. VAHINKO
1. Vahinkoa koskevien tietojen kerääminen: menetelmät ja lähteet
(36) Aiheutuneen vahingon määrittämiseksi komission yksiköt tarkastelivat vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson (syyskuu 1994-elokuu 1995) välistä ajanjaksoa koskevia tietoja. Tutkimuksen maantieteellisenä kohdealueena olivat Euroopan yhteisön viisitoista jäsenvaltiota.
(37) Koska toinen valituksen tehneistä kahdesta tuottajasta aloitti toimintansa vain hieman ennen tutkimusajanjakson alkua ja koska tutkimusajanjaksoa edeltävät tiedot näin ollen liittyvät pelkästään toiseen yritykseen, jotkin vahinkomuuttujat on indeksoitu jälkimmäisen yrityksen toimittamien tietojen luottamuksellisen käsittelyn varmistamiseksi.
2. Kulutus yhteisön markkinoilla
(38) Yhteisön markkinoiden todellisen kokonaiskulutuksen laskemiseksi komissio laski yhteen yhteisön tuottajien myynnin ja yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrät (Eurostatin tilasto).
(39) Tämän perusteella kävi ilmi, että yhteisön kulutus kasvoi 129 prosentilla vuodesta 1991 tutkimusajanjakson loppuun. Tämä kulutuksen kasvu voidaan selittää osittain sillä, että toisen valituksen tehneen yrityksen omistuksessa olleen, glyfosaatin myyntiä yhteisössä koskevan patentin voimassaolo päättyi. Patentin voimassaolo päättyi vuonna 1991, minkä jälkeen samankaltaisia tuotteita alkoi tulla markkinoille lisää, mikä puolestaan lisäsi aiempaa edullisempien tuotteiden tarjontaa. Tämän lisäksi käsitys glyfosaatista korkealaatuisena, maanviljelijöiden suosimana rikkakasvien torjunta-aineena myötävaikutti glyfosaatin kokonaiskulutuksen lisääntymiseen entisestään.
3. Viennin määrä ja markkinaosuus
(40) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien glyfosaattituotteiden polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärä on kasvanut tasaisesti ja merkittävästi vuoden 1991 48 tonnista 1 397 tonniin tutkimusajanjakson päättyessä. Kiinasta tuodaan glyfosaatin kolmea päämuotoa, ja eräissä jäsenvaltioissa sitä myydään enemmän kuin toisissa.
(41) Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuudessa on vastaavasti havaittavissa kasvava suuntaus: 1 prosentti vuonna 1991 ja 1992, 4 prosenttia vuonna 1993, 8 prosenttia vuonna 1994 ja 11 prosenttia tutkimusajanjakson aikana, eli kasvu on ollut erityisen nopeaa vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välillä. Kiinasta peräisin olevan glyfosaatin tuonti muodosti yli 75 prosenttia kaikesta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana suuntautuneesta glyfosaatin tuonnista.
4. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat ja alihinnoittelu
(42) Tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen alihinnoittelun arvioimiseksi komissio vertaili yhteisön tuotannonalan hintoja vastaaviin Kiinasta peräisin olevan glyfosaatin hintoihin niissä jäsenvaltioissa, joissa merkittävin osa tuotteesta oli myyty. Hintavertailu kohdistettiin tämän jälkeen formuloituihin tuotteisiin, joiden todettiin muodostavan pääosan yhteisön tuotannonalan ja tuotua perustuotetta käyttävien riippumattomien formuloijien myynnistä.
(43) Koska markkinoilla on suuri valikoima glyfosaattipitoisuudeltaan erilaisia tuotteita ja koska jotkin tuotteet sisältävät eräänlaista myrkytöntä pinta-aktiivista ainetta (alkyylipolyoksalkyyli-ammoniumkvaattia), joka lisää niiden tehokkuutta, glyfosaattituotteiden hinnat saattavat vaihdella huomattavasti. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio valitsi tarkasteltavaksi tavallisimman 3A:ksi kutsutun tuotteen, joka sisältää 360 grammaa glyfosaattia litraa kohti eikä lainkaan myrkyttömiä pinta-aktiivisia aineita.
(44) Kiinasta tapahtuvan tuonnin osalta käytettiin tutkimukseen osallistuneiden yhteisön tuojien antamien, Kiinasta peräisin olevasta haposta valmistettuja tuotteita koskevien hintojen lisäksi yhden kiinalaisen viejän antamia, formuloitua tuotetta koskevia hintoja. Vapaasti tehtaalla -hintojen perusteella suoritettu vertailu osoitti, että tutkimusajanjakson aikana alihinnoittelumarginaalit vaihtelivat 3:sta 18 prosenttiin; niiden painotettu keskiarvo oli 12,2 prosenttia.
(45) Vaikka yhteisön tuotannonala ei tutkimusajanjakson aikana myynytkään edustavassa määrin glyfosaattihappoa ja vaikka hapon hinnat eivät tästä syystä ole vertailukelpoisia, voidaan todeta, että tutkimusajanjakson aikana Kiinan kansantasavallasta tuodun glyfosaattihapon hinnat yhteisön rajalla osoittautuivat yhteisön tuotannonalan valmistuskustannuksia alhaisemmiksi eli olivat tasolla, johon ei sisältynyt lainkaan myynti-, hallinto- ja yleis- tai muita kustannuksia, mikä puolestaan laski vastaavasti formuloidun tuotteen hintoja.
5. Yhteisön tuotannonalan tilanne
a) Tuotanto
(46) Jäljempänä mainittujen vahinkotekijöiden selkeäksi arvioimiseksi olisi muistettava, että vahinko määritettiin kahden valituksen tehneen tuottajan ("yhteisön tuotannonala") antamien tietojen perusteella. Toisella näistä oli hallussaan glyfosaatin patentti vuoteen 1991 asti, toinen puolestaan aloitti tuotannon vain hieman ennen tutkimusajanjakson alkua.
Jäljempänä olevia tekijöitä olisikin tarkasteltava ottamalla huomioon patentin voimassaolon päättymisen (katso johdanto-osan 38 kappale) jälkeen tapahtunut markkinoiden kasvu sekä se, että toinen tuottajista tuli markkinoille juuri ennen tutkimusajanjakson alkua.
(47) Komissio totesi, että alan tuotanto yhteisössä kasvoi indeksilukuina ilmaistuna 100:sta vuonna 1991 293:een tutkimusajanjakson aikana. Tätä tuotannon lisääntymistä tarkasteltaessa olisi otettava huomioon markkinoiden kasvu sekä uuden glyfosaatin tuottajan tulo markkinoille vuonna 1994.
b) Tuotantokyky
(48) Markkinoiden kasvaessa yhteisön tuotannonalan tuotantokyky kasvoi indeksilukuina ilmaistuna 100:sta vuonna 1991 269:ään tutkimusajanjakson aikana. Tuotantokyvyn käyttö vaihteli tarkastelujakson aikana, ja tutkimusajanjaksona sen painotettu keskiarvo oli 78 prosenttia.
c) Myyntimäärä/Markkinaosuus
(49) Kyseisenä ajanjaksona yhteisön tuotannonalan myynti kasvoi indeksilukuina ilmaistuna 100:sta vuonna 1991 200:aan tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski kuitenkin koko ajan ollen 98 prosenttia vuonna 1991, 96 prosenttia vuonna 1992, 92 prosenttia vuonna 1993, 87 prosenttia vuonna 1994 ja lopulta 85 prosenttia tutkimusajanjakson aikana.
(50) Yhteisön tuotannonalan tuottaman formuloidun glyfosaatin hinta laski 33 prosenttia vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön koko alueella. On huomattava, että niillä markkinoilla, joilla Kiinasta peräisin olevia tuotteita myytiin eniten, hintojen lasku oli tätäkin suurempaa ja saavutti joissakin tapauksissa 49 prosentin tason kyseisen ajanjakson aikana.
d) Kannattavuus
(51) Kannattavuudesta voidaan todeta, että toinen tuottaja kärsi merkittäviä taloudellisia tappioita. Toisen tuottajan kannattavuus oli heikentynyt jatkuvasti tarkastelujakson aikana, lähes 13 prosentista vuonna 1991 lähes 2 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että kyseinen tuote edustaa huipputeknologiaa ja vaatii siksi huomattavia tutkimus- ja kehittämisinvestointeja sekä jatkuvaa ajanmukaistamista ympäristö- ja rekisteröintivaatimusten huomioon ottamiseksi. Lisäksi suoritettiin laskelma tämän yrityksen kannattavuudesta niillä markkinoilla, joilla Kiinasta peräisin olevat tuotteet olivat määräävässä asemassa. Laskelma osoitti, että glyfosaatin myynti joillakin näistä markkinoista aiheutti asianomaiselle yritykselle huomattavia tappioita.
(52) Tätä havaintoa tukee johdanto-osan 41-44 kappaleeseen sisältyvä tuontihintoja koskeva selvitys, jossa tuontihintojen todetaan olevan tuottajien valmistuskustannuksia alhaisempia. On ilmeistä, että tilanteesta aiheutuu yhteisön tuotannonalalle huomattavia taloudellisia paineita.
e) Työllisyys
(53) Kyseisen tuotannonalan työllisyys parani hieman tarkastelujakson aikana (kasvua oli 4 prosenttia). Tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonala työllisti 814 henkeä.
f) Vahinkoa koskevat päätelmät
(54) Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotantokyky, tuotanto ja myynti kasvoi markkinoiden laajetessa. Markkinaosuus kuitenkin pieneni ja yhteisön tuotannonalan hinnat sekä sen saama voitto vähenivät huomattavasti.
(55) Kannattavuus laski ja painui tutkimusajanjakson aikana alhaiselle tasolle siten, että toiminta oli jopa tappiollista niillä markkinoilla, joihin Kiinasta peräisin olevien tuotteiden synnyttämä kilpailu vaikutti eniten. On huomattava, että kahden valituksen tehneen yrityksen osalta todetut vahinkotekijät vaihtelivat, koska toinen yritys oli menettämässä merkittävän osan markkinaosuudestaan (osittain patentin menettämisen vuoksi), kun taas toinen markkinoille äskettäin tullut yritys kasvatti markkinaosuuttaan. Kummankin yrityksen tulos näytti kuitenkin muodostuvan kestämättömäksi. Edellä mainitun perusteella yhteisön tuotannonalan todettiin kärsineen merkittävää vahinkoa tarkastelujakson aikana.
F. SYYT
1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset
(56) Tutkimuksessa ilmeni, että polkumyynti on vaikuttanut yhteisön tuotannonalaan haitallisesti. Tässä yhteydessä on huomattava, että vaikka markkinaosuuden heikkeneminen, hintojen lasku ja voittojen väheneminen tarkastelujakson aikana toisen valituksen tehneen yrityksen tapauksessa voikin jossain määrin johtua patentin päättymisestä (tämänkaltaisia muutoksia on aina odotettavissa patentin voimassaolon päättymisen jälkeen), polkumyynnillä tapahtuva tuonti on kuitenkin selvästi ja merkittävästi pahentanut tätä kielteistä suuntausta. Tämä päätelmä perustuu erityisesti Kiinasta peräisin olevien happotuotteiden alhaiseen hintatasoon, joka osoittautui kummankin happoa tuottavan yhteisön tuottajan valmistuskustannuksia alhaisemmaksi ja josta aiheutuu jatkuvaa formuloidun tuotteen hintoja yhteisössä laskevaa painetta.
Kiinasta peräisin olevan hapon erittäin alhaisten hintojen vuoksi patentin haltijan liiketoiminnan kannattavuus osoittautui keskimääräisesti heikoksi ja toiminta eräillä Kiinasta peräisin olevien glyfosaattituotteiden hallitsemilla markkinoilla muodostui tappiolliseksi.
(57) Toinen valituksen tehneistä yrityksistä, joka teki merkittäviä investointeja päästäkseen glyfosaattimarkkinoille patentin voimassaolon päättymisen jälkeen, ei Kiinasta peräisin olevien tuotteiden aiheuttaman hintapaineen vuoksi ole saavuttanut sellaista myyntimäärää, vastaavaa laskua yksikkökustannuksissa ja hintoja, jotka olisivat johtaneet sen ennakoimiin voittoihin glyfosaatin myynnissä.
2. Muiden tekijöiden vaikutukset
Tuonti muista kolmansista maista
(58) Tuonti muista kolmansista maista todettiin vähäiseksi, ja tämän vuoksi sillä ei ole merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
3. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(59) Vaikka muillakin tekijöillä polkumyynnin lisäksi, esimerkiksi patentin voimassaolon päättymisellä, on saattanut olla haitallisia vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, tämä ei kuitenkaan vähennä sen seikan merkitystä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuonti on jo yksistäänkin aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
(60) Tämä päätelmä perustuu erityisesti Kiinasta peräisin olevien tuotteiden yhteisön markkinoilla aiheuttamaan huomattavaan hintapaineeseen, joka on johtanut Kiinasta peräisin olevien tuotteiden markkinaosuuden kasvamiseen ja yhteisön glyfosaatin tuottajien markkinaosuuden pienenemiseen ja myyntitappioihin.
G. YHTEISÖN ETU
1. Yleiset näkökohdat
(61) Perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan nojalla komissio tutki kaikkien sille toimitettujen todisteiden perusteella yhteisön edun arviointiin liittyvät näkökohdat ja erityisesti toimenpiteiden todennäköiset vaikutukset kaikkiin niihin osapuoliin, joita menettely koskee. Tämän tutkimuksen osalta on todettava, etteivät tuotteen kuluttajina olevat maanviljelijät toimittaneet minkäänlaista lausuntoa, kun taas eräät tuottajat esittivät yhteisen lausunnon.
2. Vaikutus yhteisön tuotannonalaan
(62) Yhteisön tuotannonalan osalta katsotaan, että jos polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman paineen annetaan jatkua, on todennäköistä, että tutkimusajanjakson aikana syntyneet taloudelliset tappiot laajenevat ja voivat edelleen heikentää tuotannonalan tilaa. Tämä voisi johtaa glyfosaattihapon tuotannon vähenemiseen yhteisössä, mikä puolestaan aiheuttaisi investointitappioita ja työllisyyden heikkenemistä.
(63) On huomattava, että tutkimusajanjakson aikana yhteisössä oli kolme glyfosaattihapon tuottajaa (joista yksi ei tukenut valitusta). Tämän jälkeen eräs merkittävä kemianyhtymä on käynnistänyt glyfosaattihapon tuotannon yhteisössä. Tämä yhtymä on tehnyt merkittäviä investointeja tuotantotiloihin ja suunnittelee tuottavansa merkittävät määrät glyfosaattia, mikä myötävaikuttaa tulevaisuudessa kilpailun lisääntymiseen yhteisössä ja edistää työllisyyttä merkittävällä tavalla. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti kuitenkin vaarantaa tämän yrityksen elinkelpoisuuden.
(64) Tässä yhteydessä komissio totesi, että tämän uuden tuottajan ennusteet erityisesti hintojen kehityksen osalta ovat osoittautuneet virheellisiksi. Näissä ennusteissa oli otettu huomioon Kiinasta peräisin olevien tuotteiden aiheuttama kilpailu, mutta kyseisen tuonnin hinnat laskivat huomattavasti ennakoitua nopeammin.
Tämän vuoksi tarvitaan sellaisia toimenpiteitä, jotka varmistavat uusien yhteisön tuottajien toiminnan jatkumisen glyfosaattimarkkinoilla ja turvaavat samalla tuotantoa jo harjoittavien tuottajien elinkelpoisuuden.
3. Vaikutukset tuojiin/formuloijiin ja kuluttajiin
(65) Koska suurin osa yhteisöön tuoduista Kiinan kansantasavallasta peräisin olevista glyfosaattituotteista on hapon tai suolan muodossa ja jälleenmyydään sen vuoksi formuloituna, menettely koskee myös formulointiteollisuutta.
(66) Kolme tuojaa/formuloijaa teki yhteistyötä komission kanssa. Ne esittivät lausunnon, jossa ilmaisivat kielteisen kantansa toimenpiteisiin, koska pääraaka-aineen hintojen nousu kaventaisi niiden voittomarginaalia. Koska suurin osa tuojista/formuloijista kuitenkin toimii myös muiden tuotteiden kuin glyfosaatin parissa, komissio katsoo, että vaikka toimenpiteet aiheuttavatkin hintojen nousua, niiden vaikutus näiden yritysten koko toimintaan jää vähäiseksi.
(67) Lisäksi tuojien/formuloijien ei pitäisi saada hyötyä polkumyynnistä, koska tämä synnyttää epätasapainoa suhteessa kilpailijoihin eli yhteisön glyfosaattiteollisuuteen.
(68) Tuotteen kuluttajia ovat maanviljelijät. Rikkakasvien torjunta-aineiden hintojen vähäinen kasvu vähentäisi alan kannattavuutta tuskin lainkaan, koska tämän aineen merkitys viljanviljelyn kokonaiskustannuksissa on vähäinen ja saatavilla on joka tapauksessa sekä muualta kuin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tuotteita että muita samaan tarkoitukseen sopivia tuotteita.
(69) Edellä mainittujen syiden vuoksi komissio katsoo, että yhteisön tuotannonalalle toimenpiteiden käyttöön ottamisesta koituva hyöty olisi selvästi suurempi kuin siitä asianomaisille formuloijille ja kuluttajille mahdollisesti aiheutuvat vähäiset kielteiset vaikutukset.
4. Kilpailu yhteisössä
(70) Komissio tutki kilpailua yhteisössä huolellisesti. Tutkimuksesta ilmenee, että vuoteen 1991 asti patentin haltijalle oli yhteisössä lähes 100 prosentin markkinaosuus. Kun kaksi uutta tuottajaa päätti tulla glyfosaattimarkkinoille, niiden tavoitteena oli saavuttaa tietty markkinaosuus, joka oli tämän vuoksi otettava patenttia hallinneelta yritykseltä. Ennusteita laatiessaan nämä uudet tulokkaat ottivat huomioon Kiinasta peräisin olevien tuotteiden tuonnin kasvun, mutta eivät ennakoineet kiinalaisten hinnoissa tapahtuvaa jyrkkää laskua ja siihen liittyvää tuonnin määrän jyrkkää lisäystä. Vaikka nämä yritykset tällä hetkellä vastaavat huomattavasti osuudesta yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteettia, ne ovat edellä mainittujen seikkojen vuoksi ilmoittaneet tarkastelevansa uudelleen investointiensa ennakoitua tuottoa ja niiden on epäilemättä myös harkittava uudelleen tulevaisuuttaan näillä kasvavilla markkinoilla. Tämän vuoksi toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen johtaisi siihen, että näiden uusien tulokkaiden äskettäin tekemät merkittävät investoinnit osoittautuisivat kannattamattomiksi ja niiden olisi vetäydyttävä glyfosaattimarkkinoilta, mikä puolestaan vaikuttaisi erittäin haitallisesti työllisyyteen sekä yleiseen kilpailutilanteeseen.
(71) Lisäksi on todennäköistä, että toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vuoksi kilpailu yhteisössä rajoittuisi patenttia hallinneen yrityksen ja Kiinasta peräisin olevien tuotteiden väliseksi, mikäli patenttia hallinnut yritys kykenisi kilpailemaan Kiinasta peräisin olevan tuonnin erittäin alhaisten hintojen kanssa. Tämä ei selvästikään olisi yhteisön edun mukaista erityisesti siksi, että uudet tulokkaat varmistaisivat kilpailun säilymisen yhteisön markkinoilla, koska mukana olisi useampia toimijoita. Näin yhteisön kuluttajien käytettävissä olisi enemmän luotettavia tavarantoimittajia kuin siinä tapauksessa, että Kiinasta peräisin olevat tuotteet olisivat patenttia hallinneen yrityksen tuotteiden ainoa vaihtoehto.
5. Yhteisön etua koskeva päätelmä
(72) Kun otetaan huomioon Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuonnin nopea, erityisesti vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson aikana tapahtunut kasvu sekä viejien käyttäytyminen yhteisön markkinoilla, toisin sanoen niiden jatkuva ja selvä alihinnoittelu ja markkinaosuuden kasvattaminen tämän avulla, on todennäköistä, että ilman toimenpiteitä tämä suuntaus jatkuu ja tuottaa entistä suurempaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
(73) Komissio katsoo, että yhteisön tuotannonalan heikkeneminen entisestään ei olisi yhteisön edun mukaista, koska tämä todennäköisesti johtaisi huomattaviin investointitappioihin etenkin uusien tulokkaiden osalta. Tästä olisi seurauksena yhteisön tuottajien lukumäärän väheneminen ja tätä kautta työllisyyden heikkeneminen. Toimenpiteet sitä vastoin varmistaisivat kilpailevien yritysten säilymisen näillä uusilla kasvavilla markkinoilla tai saattaisivat jopa lisätä toimijoiden määrää.
(74) Kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella todetaan, että päteviä perusteluja toimenpiteiden toteuttamatta jättämiselle ei ole. Siksi on yhteisön edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuonnissa.
H. VÄLIAIKAINEN TULLI
(75) Todettuaan, että kyseinen polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että on yhteisön edun mukaista ryhtyä toimenpiteisiin, komissio katsoo, että toteutettavien toimenpiteiden avulla olisi voitava poistaa tämän tuonnin aiheuttama vahinko todettuja polkumyyntimarginaaleja ylittämättä.
(76) Vahingon poistaminen edellyttää sitä, että tuotannonalalle luodaan toimintaympäristö, jossa hintoja on mahdollista korottaa ja kannattavuutta parantaa. Tämän aikaansaamiseksi Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuontituotteiden hintaa olisi vastaavasti korotettava.
(77) Tullin vahvistamisessa käytettiin viitetuotteena glyfosaattihappoa, koska sitä käytetään kaikkien Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja yhteisössä tuotettujen glyfosaattituotteiden perusraaka-aineena. Hapon osuus vastaavan formuloidun tuotemäärän valmistuskustannuksista on 76 prosenttia. Tämän vuoksi katsotaan, että happoon perustuvaa tullia voidaan käyttää kaikkien Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien eri glyfosaattituotteiden tullina. Lisäksi happomuotoinen glyfosaatti edusti 67:ää prosenttia kaikesta tutkimusajanjakson aikana Kiinan kansantasavallasta tuodusta glyfosaatista.
(78) Tarvittavan hintojen korotuksen laskemiseksi komissio katsoi, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja oli verrattava yhteisön tuotannonalan glyfosaattihapon tuotantokustannuksiin ja tähän oli lisättävä kohtuullinen voitto. Yhdysvalloissa sijaitsevan, etuyhteydessä olevan yrityksen kustannuksia, jotka toinen valituksen tekijöistä esitti osana hapon tuotantokustannuksia, ei otettu huomioon, koska näiden lukujen yhteyttä hapon tuotantoon yhteisössä ei voitu todisteiden puuttuessa osoittaa. Vaikka yleiseksi formuloidun tuotteen kannattavuustasoksi esitettiin noin 15:tä prosenttia, komissio katsoi, että enintään 5 prosentin voittomarginaali olisi kohtuullinen, koska glyfosaatti on hyödyke, jota periaatteessa myydään irtotavarana jälleenmyyjille ja jonka hintaan sisällytetään ylimääräiset formulointikustannukset ennen kuin hyödyke myydään markkinoiden loppukäyttäjille.
(79) Näillä perusteilla kyseisen tuotetyypin CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tason vientihintojen painotettua keskiarvoa, jossa oli otettu huomioon tuonninjälkeiset kustannukset sekä voitto, verrattiin yhteisön tuottajien tuotantokustannusten painotettuun keskiarvoon, johon oli lisätty 5 prosentin suuruinen voittomarginaali.
Tässä vertailussa vahinkomarginaaliksi tuli 21,1 prosenttia.
(80) Koska vahinkomarginaali on todettua polkumyyntimarginaalia alhaisempi, väliaikaisten polkumyyntitullien olisi perustuttava tähän alhaisempaan tasoon perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
Edellä olevan perusteella Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalle glyfosaatille määrätään 21,1 prosentin suuruinen väliaikainen polkumyyntitulli.
I. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(81) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa osapuolet, joita asian tiedetään koskevan, voivat esittää näkemyksensä ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdollisesti ehdottamasta lopullisesta tullista päätettäessä.
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli CN-koodeihin ex 2931 00 80 (Taric-koodi 2931 00 80*80) ja ex 3808 30 27 (Taric-koodi 3808 30 27*10) kuuluvan, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuonnissa.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 21,1 prosenttia.
3. Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja ja muita tullikäytäntöjä koskevia säännöksiä.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 20 ja 21 artiklan mukaisesti esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.
3 artikla
Jollei asetuksen (EY) N:o 384/96 7, 9, 10 ja 14 artiklasta muuta johdu, tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan, ellei komissio pidennä sen voimassaoloaikaa tai ellei neuvosto päätä lopullisista toimenpiteistä ennen tämän ajanjakson päättymistä.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 4 päivänä syyskuuta 1997.