RÅDETS AFGØRELSE
af 15. september 2006
om vedtagelse af Rådets forretningsorden
(2006/683/EF, Euratom)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 207, stk. 3, første afsnit,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 121, stk. 3,
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28, stk. 1, og artikel 41, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det Europæiske Råd understregede på sit møde den 15.-16. juni 2006, at det med henblik på øget borgertillid i Den Europæiske Union er vigtigt, at borgerne kan få direkte indsigt i EU's aktiviteter, især ved indførelse af endnu større åbenhed og gennemsigtighed omkring Rådets aktiviteter. Som besluttet på Det Europæiske Råd og under fuld hensyntagen til behovet for at sikre effektiviteten i Rådets arbejde, bør dette arbejde gøres endnu mere åbent, især når Rådet forhandler om retsakter under den fælles beslutningsprocedure. Der bør også træffes foranstaltninger med henblik på markant at forbedre de tekniske midler, der anvendes til at transmittere Rådets offentlige forhandlinger og debatter på alle EU-institutionernes officielle sprog, navnlig ved brug af internettet.
Rådet vil tage gennemførelsen af ovennævnte åbenhedsforanstaltninger op igen i december 2006 for at vurdere deres indvirkning på effektiviteten af Rådets arbejde.
(2)
Planlægningen af Rådets arbejde bør også strømlines. Der bør derfor indføres en ny ordning til erstatning for den tidligere baseret på et attenmånedersprogram, der skal forelægges Rådet til godkendelse af de tre formandskaber, der skal varetage formandskabsfunktionen i den pågældende periode.
(3)
Det er endelig hensigtsmæssigt at ændre og præcisere bestemmelserne om skriftlig procedure for at forbedre den måde, denne procedure fungerer på, og sikre en hurtigere vedtagelse af Rådets svar på forespørgsler fra medlemmer af Europa-Parlamentet, afgørelser om udnævnelse af medlemmer af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og medlemmer af Regionsudvalget og afgørelser om høring af andre institutioner og organer -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Rådets forretningsorden af 22. marts 2004 (1) erstattes af følgende bestemmelser:
»
FORRETNINGSORDEN FOR RÅDET
Artikel 1
Indkaldelse og arbejdssted
1. Rådet træder sammen efter indkaldelse fra formanden på initiativ af denne, af et medlem af Rådet eller af Kommissionen (2).
2. Efter i relevant omfang at have hørt det foregående og det efterfølgende formandskab giver formandskabet syv måneder inden sin formandskabsperiodes begyndelse meddelelse om de påtænkte datoer for de samlinger, Rådet holder med henblik på at foretage lovgivende arbejde eller træffe konkrete afgørelser.
3. Rådet har hjemsted i Bruxelles. I april, juni og oktober holder Rådet sine samlinger i Luxembourg (3).
Under ekstraordinære omstændigheder og i behørigt begrundede tilfælde kan Rådet eller De Faste Repræsentanters Komité (i det følgende benævnt »Coreper«) med enstemmighed beslutte, at en samling i Rådet skal holdes et andet sted.
Artikel 2
Rådssammensætninger, den rolle, der tillægges Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), og planlægning af arbejdet
1. Rådet kan træde sammen i forskellige sammensætninger afhængigt af de behandlede emner. Rådet i sammensætningen almindelige anliggender og eksterne forbindelser (i det følgende benævnt »Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser)«), der er indkaldt til en samling som omhandlet i stk. 2, litra a), træffer afgørelse om listen over disse sammensætninger, som er gengivet i bilag I.
2. Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) har følgende to centrale aktivitetsområder, for hvilke det holder adskilte samlinger med særskilte dagsordener og eventuelt på forskellige datoer:
a)
forberedelse og opfølgning af møderne i Det Europæiske Råd, herunder den nødvendige koordination af alt forberedende arbejde, den overordnede samordning af politikkerne, institutionelle og administrative spørgsmål, horisontale sager med betydning for flere af EU's politikker og ethvert spørgsmål, der er fremsendt af Det Europæiske Råd, under hensyntagen til reglerne for Den Økonomiske og Monetære Union
b)
EU's optræden udadtil, dvs. den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik, udenrigshandel samt udviklingssamarbejde og humanitær bistand.
3. Med henblik på at forberede Det Europæiske Råds møder skal Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), der er indkaldt til en samling som omhandlet i stk. 2, litra a),
a)
på forslag af formandskabet udarbejde et forslag til kommenteret dagsorden senest fire uger inden Det Europæiske Råds møde
b)
kort før Det Europæiske Råds møde afholde en sidste forberedende samling og godkende dagsordenen.
Bidrag fra de øvrige rådssammensætninger til Det Europæiske Råds drøftelser fremsendes til Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), der er indkaldt til en samling som omhandlet i stk. 2, litra a), senest to uger før Det Europæiske Råds møde.
Medmindre der foreligger tvingende og uforudsete forhold i forbindelse med f.eks. den internationale situation, kan Rådet i anden sammensætning eller et af de organer, der forbereder en samling i Rådet, ikke indkaldes til at træde sammen mellem den sidste forberedende samling, der er omhandlet i første afsnit, litra b), og Det Europæiske Råds møde.
De foranstaltninger, der er nødvendige for den praktiske tilrettelæggelse af Det Europæiske Råds drøftelser, træffes af formandskabet i samarbejde med generalsekretariatet i overensstemmelse med de regler, som Det Europæiske Råd selv er nået til enighed om.
4. Hver attende måned udarbejder de tre formandskaber, der skal varetage formandskabsfunktionen i perioden, i tæt samarbejde med Kommissionen og efter passende samråd et udkast til Rådets arbejdsprogram for den pågældende periode. De tre formandskaber forelægger et fælles udkast til program senest en måned før den relevante periode, for at det kan blive godkendt af Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), der er indkaldt til en samling som omhandlet i stk. 2, litra a) (4).
5. Det kommende formandskab udarbejder en foreløbig oversigt over det lovgivningsarbejde og de konkrete afgørelser, der påtænkes på de rådssamlinger, der er berammet i det næste halvår. Denne foreløbige oversigt udarbejdes senest en uge før formandskabsperiodens begyndelse på grundlag af Rådets attenmånedersprogram og i samråd med Kommissionen. Der kan efter behov føjes yderligere rådssamlinger til de oprindeligt påtænkte.
Det formandskab, der følger efter det kommende formandskab, udarbejder i samråd med Kommissionen og det efterfølgende formandskab og senest en uge før sin formandskabsperiodes begyndelse en tilsvarende foreløbig oversigt for de rådssamlinger, der er berammet i det halvår, der følger efter det, der er omhandlet i første afsnit.
Viser det sig i løbet af en formandskabsperiode, at en samling, der oprindelig er berammet til at holdes i det pågældende halvår, ikke længere er begrundet, indkalder formandskabet ikke til den pågældende samling.
Artikel 3 (5)
Dagsorden
1. Formanden udarbejder på baggrund af Rådets attenmånedersprogram den foreløbige dagsorden for hver samling. Den sendes til Rådets øvrige medlemmer og til Kommissionen senest fjorten dage før samlingens begyndelse.
2. På den foreløbige dagsorden optages de punkter, for hvilke en begæring om optagelse fremsat af et af Rådets medlemmer eller af Kommissionen samt eventuelle dertil hørende bilag, er modtaget i generalsekretariatet senest seksten dage før den pågældende samlings begyndelse. I den foreløbige dagsorden skal det angives ved en asterisk, hvis formandskabet, et medlem af Rådet eller Kommissionen kan begære afstemning om et punkt. Denne angivelse må først ske, når alle procedurekravene i traktaterne er blevet opfyldt.
3. Punkter, der vedrører vedtagelsen af en retsakt eller en fælles holdning vedrørende et lovgivningsforslag eller et forslag til foranstaltning, der skal vedtages i henhold til EU-traktatens afsnit VI, kan først optages på den foreløbige dagsorden med henblik på afgørelse efter udløbet af den frist på seks uger, der er fastsat i punkt 3 i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union.
Rådet kan med enstemmighed fravige fristen på seks uger, hvis optagelsen af et punkt falder ind under undtagelsesbestemmelsen om sager af hastende karakter i punkt 3 i nævnte protokol.
4. På den foreløbige dagsorden kan der kun optages punkter, hvortil bilagene er fremsendt til Rådets medlemmer og til Kommissionen senest samme dag, som dagsordenen blev afsendt.
5. Generalsekretariatet giver Rådets medlemmer og Kommissionen meddelelse om begæringer om optagelse og dertil hørende bilag, for hvilke de ovenfor fastsatte frister ikke er overholdt.
Medmindre hensynet til sagens hastende karakter tilsiger andet og med forbehold af stk. 2, fjerner formandskabet de punkter vedrørende lovgivningsmæssigt arbejde, jf. artikel 7, fra den foreløbige dagsorden, som Coreper ikke har afsluttet behandlingen af inden udgangen af den uge, der går forud for ugen før den pågældende rådssamling.
6. Den foreløbige dagsorden opdeles i del A og del B. I del A optages de punkter, der vil kunne godkendes af Rådet uden debat; Rådets medlemmer og Kommissionen kan dog tilkendegive deres opfattelse i forbindelse med godkendelsen af sådanne punkter og få erklæringer optaget i protokollen for samlingen.
7. Dagsordenen vedtages af Rådet ved begyndelsen af hver samling. Der kræves enstemmighed i Rådet for at optage andre punkter på dagsordenen end dem, der er optaget på den foreløbige dagsorden. Punkter optaget på denne måde kan sættes under afstemning, hvis alle procedurekravene i traktaterne er opfyldt.
8. Hvis stillingtagen til et punkt på listen over A-punkter kan påregnes at medføre fornyet debat, eller hvis et af Rådets medlemmer eller Kommissionen anmoder herom, udgår det pågældende A-punkt af dagsordenen, medmindre Rådet træffer anden bestemmelse.
9. Anmodninger om optagelse af et punkt under eventuelt skal ledsages af en skriftlig redegørelse.
Artikel 4
Repræsentation af et medlem af Rådet
Med forbehold af bestemmelserne i artikel 11 om afstemningsfuldmagt kan et medlem af Rådet, der er forhindret i at deltage i en samling, lade sig repræsentere.
Artikel 5
Samlinger
1. Rådets samlinger er ikke offentlige; dette gælder dog ikke de forhandlinger, der er omhandlet i artikel 8.
2. Kommissionen indbydes til at deltage i Rådets samlinger. Det samme gælder Den Europæiske Centralbank i de tilfælde, hvor den udøver sin initiativret. Rådet kan dog vedtage at forhandle, uden at repræsentanter for Kommissionen eller Den Europæiske Centralbank er til stede i salen.
3. Rådets og Kommissionens medlemmer kan være ledsaget af embedsmænd, som bistår dem. Disse embedsmænds navn og stilling skal på forhånd meddeles generalsekretariatet. Rådet kan bestemme, hvor mange personer pr. delegation, inkl. Rådets medlemmer, der samtidig må være til stede i Rådets mødesal.
4. Adgang til Rådets samlinger er betinget af forevisning af et adgangskort (laissez-passer) udstedt af generalsekretariatet.
Artikel 6
Tavshedspligt og fremlæggelse af dokumenter i en retssag
1. Med forbehold af artikel 8 og 9 samt bestemmelserne om aktindsigt gælder der tavshedspligt om Rådets forhandlinger, medmindre Rådet træffer anden bestemmelse.
2. Rådet eller Coreper kan tillade, at der under retssager fremlægges genparter eller uddrag af rådsdokumenter, der ikke allerede er gjort offentligt tilgængelige i henhold til bestemmelserne om aktindsigt.
Artikel 7
Tilfælde, hvor Rådet optræder som lovgivende myndighed
Rådet optræder som lovgivende myndighed som omhandlet i EF-traktatens artikel 207, stk. 3, andet afsnit, når det vedtager lovregler, der har retskraft i eller for medlemsstaterne, dvs. forordninger, direktiver, rammeafgørelser, beslutninger og afgørelser, på grundlag af de relevante bestemmelser i traktaterne, men ikke når det har drøftelser, der fører til vedtagelse af interne forholdsregler, administrative eller budgetmæssige afgørelser, afgørelser, der vedrører forbindelserne mellem institutionerne eller de internationale forbindelser, eller ikke-bindende akter såsom konklusioner, henstillinger og resolutioner.
Når Rådet får forelagt lovgivningsforslag eller -initiativer, afstår det fra at vedtage akter, der ikke er omhandlet i traktaterne, såsom resolutioner, konklusioner og erklæringer, bortset fra sådanne, som er omhandlet i artikel 9.
Artikel 8
Forhandlinger i Rådet, der er tilgængelige for offentligheden, og offentlige debatter
1. Følgende forhandlinger i Rådet om retsakter, der skal vedtages efter den fælles beslutningsprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 251, gøres tilgængelige for offentligheden:
a)
Kommissionens eventuelle fremlæggelse af sine lovgivningsforslag og den efterfølgende forhandling i Rådet
b)
afstemningen om retsakter samt Rådets afsluttende forhandlinger forud for den pågældende afstemning og de dertil hørende stemmeforklaringer
c)
alle Rådets andre forhandlinger om sådanne retsakter, medmindre Rådet eller Coreper i det enkelte tilfælde træffer anden afgørelse med hensyn til en given forhandling.
2. Rådets første forhandlinger om vigtige nye lovgivningsforslag, der ikke skal vedtages efter den fælles beslutningsprocedure, gøres tilgængelige for offentligheden. Formandskabet fastslår, hvilke nye lovgivningsforslag der er vigtige, og Rådet eller Coreper kan træffe anden afgørelse, når det er passende. Formandskabet kan i det enkelte tilfælde beslutte, at Rådets efterfølgende forhandlinger om en given retsakt skal gøres tilgængelige for offentligheden, medmindre Rådet eller Coreper træffer anden afgørelse.
3. Rådet eller Coreper kan med kvalificeret flertal træffe afgørelse om, at Rådet skal holde offentlige debatter om vigtige spørgsmål, der vedrører EU's og dens borgeres interesser.
Formandskabet, Rådets medlemmer eller Kommissionen kan foreslå spørgsmål eller specifikke emner for sådanne debatter, idet de tager hensyn til spørgsmålets betydning og dets interesse for borgerne.
4. Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), der er indkaldt til en samling som omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a), holder en offentlig orienterende debat om Rådets attenmånedersprogram. Orienterende debatter i andre rådssammensætninger om deres respektive prioriteter skal også være tilgængelige for offentligheden. Kommissionens fremlæggelse af sit femårsprogram, sit årlige arbejdsprogram og sin årlige politikstrategi samt den efterfølgende debat i Rådet skal være tilgængelig for offentligheden.
5. Ved udsendelsen af den foreløbige dagsorden i henhold til artikel 3:
a)
skal de punkter på Rådets dagsorden, der er tilgængelige for offentligheden i overensstemmelse med stk. 1 og 2, markeres med ordene »offentlig forhandling«
b)
skal de punkter på Rådets dagsorden, der er tilgængelige for offentligheden i overensstemmelse med stk. 3 og 4, markeres med ordene »offentlig debat«.
Rådets forhandlinger og offentlige debatter gøres tilgængelige for offentligheden i henhold til denne artikel i form af offentlig audiovisuel transmission, fortrinsvis til et tilhørerrum og ved transmission på alle EU-institutionernes officielle sprog ved hjælp af videostreaming. En optagelse af forhandlingerne skal være tilgængelig på Rådets internetsted i mindst en måned. Afstemningsresultatet gengives visuelt.
Generalsekretariatet orienterer så vidt muligt på forhånd offentligheden om datoer og omtrentligt tidspunkt for sådanne audiovisuelle transmissioner og træffer alle praktiske foranstaltninger til at sikre en korrekt gennemførelse af denne artikel.
Artikel 9
Afstemningsresultaternes, stemmeforklaringernes og protokollernes tilgængelighed for offentligheden
1. Ud over de tilfælde, hvor Rådets forhandlinger er tilgængelige for offentligheden i henhold til artikel 8, stk. 1, offentliggøres afstemningsresultaterne og stemmeforklaringerne fra Rådets medlemmer samt erklæringerne til protokollen for samlingen og de punkter i denne protokol, der vedrører vedtagelsen af retsakter, når Rådet optræder som lovgivende myndighed, jf. artikel 7.
Samme regel gælder for:
a)
afstemningsresultater og stemmeforklaringer samt erklæringer til protokollen for samlingen og punkter i denne protokol, der vedrører vedtagelsen af en fælles holdning i henhold til EF-traktatens artikel 251 eller 252
b)
afstemningsresultater og stemmeforklaringer fra Rådets medlemmer eller deres repræsentanter i det forligsudvalg, der er oprettet ved EF-traktatens artikel 251, samt erklæringer til protokollen for samlingen og punkter i denne protokol, der vedrører mødet i Forligsudvalget
c)
afstemningsresultater og stemmeforklaringer samt erklæringer til protokollen for samlingen og punkter i denne protokol, der vedrører Rådets udarbejdelse af en konvention på grundlag af EU-traktatens afsnit VI.
2. Afstemningsresultatet offentliggøres herudover,
a)
når Rådet optræder inden for rammerne af EU-traktatens afsnit V, og Rådet eller Coreper enstemmigt træffer beslutning om offentliggørelse på begæring af et af deres medlemmer
b)
når Rådet vedtager en fælles holdning i henhold til EU-traktatens afsnit VI, og Rådet eller Coreper enstemmigt træffer beslutning om offentliggørelse på begæring af et af deres medlemmer
c)
hvis Rådet eller Coreper i øvrigt træffer beslutning om offentliggørelse på begæring af et af deres medlemmer.
Når resultatet af afstemninger i Rådet offentliggøres i henhold til første afsnit, litra a), b) og c), skal de stemmeforklaringer, der er afgivet i forbindelse med afstemningen, på begæring af de berørte medlemmer af Rådet ligeledes offentliggøres under overholdelse af denne forretningsorden og under hensyntagen til retssikkerheden og Rådets interesser.
Erklæringerne til optagelse i protokollen for samlingen og de punkter i denne protokol, der vedrører vedtagelsen af de i første afsnit, litra a), b) og c) nævnte retsakter, offentliggøres, når Rådet eller Coreper træffer beslutning om offentliggørelse på begæring af et af deres medlemmer.
3. Bortset fra de tilfælde, hvor Rådets forhandlinger er tilgængelige for offentligheden i henhold til artikel 8, offentliggøres afstemningsresultatet ikke i forbindelse med drøftelser, der fører til enten vejledende afstemninger eller vedtagelse af forberedende akter.
Artikel 10
Aktindsigt i Rådets dokumenter
De specifikke bestemmelser om offentlighedens adgang til rådsdokumenter findes i bilag II.
Artikel 11
Afstemningsregler og quorum
1. Rådet foretager afstemning på initiativ af sin formand.
Formanden skal endvidere indlede en afstemningsprocedure på initiativ af et medlem af Rådet eller af Kommissionen, såfremt et flertal af Rådets medlemmer udtaler sig herfor.
2. Rådets medlemmer stemmer i den rækkefølge, der er fastsat i henhold til EF-traktatens artikel 203 og Euratom-traktatens artikel 116, idet der begyndes med det medlem, der ifølge denne rækkefølge følger efter det medlem, der har formandskabet.
3. Hvert medlem af Rådet kan kun fra ét af de øvrige medlemmer modtage fuldmagt til at stemme (6).
4. Rådet kan kun foretage en afstemning, hvis et flertal af de medlemmer af Rådet, der ifølge traktaterne kan deltage i afstemningen, er til stede. Ved afstemningen sikrer formanden sig, bistået af generalsekretariatet, at Rådet er beslutningsdygtigt.
5. Når Rådet skal træffe en afgørelse med kvalificeret flertal, skal det, hvis et medlem af Rådet kræver det, kontrolleres, at de medlemsstater, der udgør det kvalificerede flertal, repræsenterer mindst 62 % af EU's samlede befolkning beregnet i overensstemmelse med befolkningstallene i artikel 1 i bilag III.
Artikel 12
Almindelig skriftlig procedure og stiltiende samtykkeprocedure
1. Rådets retsakter kan, hvis de haster, vedtages ved skriftlig procedure, såfremt Rådet eller Coreper enstemmigt træffer beslutning herom. Formanden kan ligeledes under særlige omstændigheder foreslå, at der anvendes skriftlig procedure; i så fald anvendes proceduren kun, hvis alle Rådets medlemmer giver deres tilslutning hertil.
Vedrører den skriftlige procedure en sag, som Kommissionen har forelagt for Rådet, kræves endvidere Kommissionens samtykke.
Generalsekretariatet udarbejder hver måned en oversigt over de retsakter, der er vedtaget ved skriftlig procedure.
2. Rådet kan på initiativ af formandskabet træffe afgørelse ved en forenklet skriftlig procedure, den såkaldte »stiltiende samtykkeprocedure«:
a)
med henblik på at vedtage teksten til et svar på en skriftlig forespørgsel eller eventuelt en mundtlig forespørgsel til Rådet fra et medlem af Europa-Parlamentet, efter at Coreper har behandlet udkastet til svar (7)
b)
med henblik på at beskikke medlemmer af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og medlemmer af og suppleanter til Regionsudvalget, efter at Coreper har behandlet udkastet til afgørelse
c)
med henblik på at træffe afgørelse om at høre andre institutioner eller organer, når en sådan høring er påkrævet ifølge traktaterne
d)
med henblik på at iværksætte den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik gennem Coreu-nettet (stiltiende Coreu-samtykkeprocedure) (8).
I så fald anses den relevante tekst for vedtaget efter udløbet af den frist, som formandskabet har fastsat under hensyn til, hvor meget sagen haster, medmindre et medlem af Rådet fremsætter indvendinger.
3. Generalsekretariatet fastslår, at skriftlige procedurer er afsluttet.
Artikel 13
Protokol
1. Der udfærdiges for hver samling en protokol, der efter godkendelse undertegnes af generalsekretæren/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (i det følgende benævnt »generalsekretæren«) eller vicegeneralsekretæren. De kan delegere deres undertegnelsesbeføjelse til generaldirektører i generalsekretariatet.
Protokollen skal i almindelighed for hvert punkt på dagsordenen indeholde:
-
en angivelse af de dokumenter, der er blevet forelagt for Rådet
-
de afgørelser, der er truffet, eller de konklusioner, som Rådet er nået frem til
-
de erklæringer, som Rådet har fremsat, og dem, som medlemmer af Rådet eller Kommissionen har begæret optaget.
2. Udkastet til protokol udarbejdes af generalsekretariatet inden for en frist på femten dage og forelægges Rådet eller Coreper til godkendelse.
3. Hvert af Rådets medlemmer samt Kommissionen kan inden godkendelsen af protokollen anmode om en mere udførlig affattelse for så vidt angår et punkt på dagsordenen. Disse anmodninger kan fremsættes i Coreper.
Artikel 14
Forhandlinger og afgørelser på grundlag af dokumenter og udkast udfærdiget på de sprog, der er omhandlet i den gældende sprogordning
1. Medmindre andet vedtages enstemmigt af Rådet på grund af sagens hastende karakter, kan Rådet kun forhandle og træffe afgørelse på grundlag af dokumenter og udkast, der er udfærdiget på de sprog, der er omhandlet i den gældende ordning på det sproglige område.
2. Ethvert medlem af Rådet kan modsætte sig forhandling, såfremt teksten til eventuelle ændringsforslag ikke er udarbejdet på de af de i stk. 1 omhandlede sprog, som medlemmet angiver.
Artikel 15
Undertegnelse af retsakter
Teksten til retsakter, som vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab, samt teksten til retsakter, som vedtages af Rådet, undertegnes af den person, der er formand på tidspunktet for vedtagelsen, samt af generalsekretæren eller vicegeneralsekretæren. Generalsekretæren eller vicegeneralsekretæren kan delegere deres undertegnelsesbeføjelse til generaldirektører i generalsekretariatet.
Artikel 16 (9)
Manglende mulighed for at deltage i en afstemning
Ved anvendelsen af denne forretningsorden tages der behørigt hensyn til de tilfælde, hvor et eller flere medlemmer af Rådet i henhold til traktaterne ikke kan deltage i afstemningen, jf. bilag IV.
Artikel 17
Offentliggørelse af retsakter i EU-Tidende
1. Følgende offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (i det følgende benævnt »EU-Tidende«) på generalsekretærens eller vicegeneralsekretærens foranledning:
a)
de retsakter, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 254, stk. 1 og 2
b)
de retsakter, der er omhandlet i Euratom-traktatens artikel 163, stk. 1
c)
de fælles holdninger, som Rådet har fastlagt efter proceduren i EF-traktatens artikel 251 og 252 samt begrundelserne herfor
d)
de rammeafgørelser og afgørelser, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 34, stk. 2
e)
de konventioner, der er udarbejdet af Rådet i henhold til EU-traktatens artikel 34, stk. 2
Det meddeles i EU-Tidende, hvornår sådanne konventioner træder i kraft
f)
de konventioner, der er undertegnet mellem medlemsstater i henhold til EF-traktatens artikel 293
Det meddeles i EU-Tidende, hvornår sådanne konventioner træder i kraft
g)
de internationale aftaler, som Fællesskabet har indgået
Det meddeles i EU-Tidende, hvornår sådanne aftaler træder i kraft
h)
de internationale aftaler, som er indgået i henhold til EU-traktatens artikel 24, medmindre Rådet træffer anden afgørelse på grundlag af artikel 4 og 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (10)
Det meddeles i EU-Tidende, hvornår sådanne aftaler træder i kraft.
2. Medmindre Rådet eller Coreper træffer anden afgørelse, offentliggøres følgende i EU-Tidende på generalsekretærens eller vicegeneralsekretærens foranledning:
a)
de initiativer, som en medlemsstat forelægger Rådet i medfør af EF-traktatens artikel 67, stk. 1
b)
de initiativer, som en medlemsstat forelægger Rådet i medfør af EU-traktatens artikel 34, stk. 2
c)
de fælles holdninger, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 34, stk. 2
d)
andre direktiver end dem, der er nævnt i EF-traktatens artikel 254, stk. 1 og 2, andre beslutninger end dem, der er nævnt i EF-traktatens artikel 254, stk. 1, henstillinger og udtalelser.
3. Rådet eller Coreper beslutter i hvert enkelt tilfælde med enstemmighed, om fælles strategier, fælles aktioner og fælles holdninger som omhandlet i EU-traktatens artikel 12 skal offentliggøres i EU-Tidende på generalsekretærens eller vicegeneralsekretærens foranledning.
4. Rådet eller Coreper beslutter i hvert enkelt tilfælde og under hensyntagen til den eventuelle offentliggørelse af basisretsakten, om følgende skal offentliggøres i EU-Tidende på generalsekretærens eller vicegeneralsekretærens foranledning:
a)
de gennemførelsesbestemmelser til de fælles aktioner, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 12
b)
de fælles aktioner, fælles holdninger eller enhver anden afgørelse, der træffes på grundlag af en fælles strategi som fastsat i EU-traktatens artikel 23, stk. 2, første led
c)
de eventuelle gennemførelsesforanstaltninger til afgørelser som omhandlet i EU-traktatens artikel 34, stk. 2, samt de eventuelle gennemførelsesforanstaltninger til konventioner, som Rådet har udarbejdet i henhold til EU-traktatens artikel 34, stk. 2
d)
andre rådsakter som f.eks. afgørelser eller resolutioner.
5. Når der ved en aftale indgået mellem Fællesskaberne og en eller flere stater eller internationale organisationer nedsættes et organ med beføjelse til at træffe afgørelser, beslutter Rådet ved aftalens indgåelse, om dette organs afgørelser skal offentliggøres i EU-Tidende.
Artikel 18
Meddelelse af retsakter
1. Generalsekretæren, vicegeneralsekretæren eller en generaldirektør, som handler på deres vegne, giver dem, som de pågældende retsakter er rettet til, meddelelse om direktiver bortset fra dem, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 254, stk. 1 og 2, og beslutninger bortset fra dem, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 254, stk. 1.
2. I det omfang følgende retsakter ikke offentliggøres i EU-Tidende, giver generalsekretæren, vicegeneralsekretæren eller en generaldirektør, der handler på deres vegne, meddelelse herom til dem, som de er rettet til:
a)
henstillinger
b)
de fælles strategier, fælles aktioner og fælles holdninger, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 12
c)
de fælles holdninger, der er omhandlet i EU-traktatens artikel 34, stk. 2
d)
gennemførelsesforanstaltninger til retsakter vedtaget på grundlag af EU-traktatens artikel 12 og 34.
3. Generalsekretæren, vicegeneralsekretæren eller en generaldirektør, der handler på deres vegne, udleverer genparter af Rådets direktiver bortset fra dem, der er omhandlet i EF-traktatens artikel 254, stk. 1 og 2, samt af Rådets beslutninger og henstillinger til medlemsstaternes regeringer og til Kommissionen.
Artikel 19 (11)
Coreper, komitéer, udvalg og arbejdsgrupper
1. Coreper har til opgave at forberede Rådets arbejde og at udføre de hverv, der tildeles Coreper af Rådet. Coreper skal under alle omstændigheder (12) drage omsorg for sammenhængen i EU's politikker og aktiviteter samt for overholdelse af følgende principper og regler:
a)
principperne om legalitet, subsidiaritet, proportionalitet og begrundelse af retsakterne
b)
reglerne om EU-institutionernes og -organernes beføjelser
c)
budgetbestemmelserne
d)
reglerne om procedure, åbenhed og kvalitet i retsakternes affattelse.
2. Samtlige punkter på dagsordenen for en samling i Rådet behandles først af Coreper, medmindre denne træffer anden bestemmelse. Coreper søger på sit eget niveau at tilvejebringe en løsning, som forelægges Rådet til vedtagelse. Coreper sørger for, at sagerne forelægges Rådet i en passende form, og forelægger det eventuelt indstillinger, løsningsmuligheder eller løsningsforslag. I hastesager kan Rådet med enstemmighed beslutte at behandle et spørgsmål, uden at en sådan forudgående behandling har fundet sted.
3. Komitéer, udvalg eller arbejdsgrupper kan nedsættes af Coreper eller med Corepers billigelse med henblik på udførelse af bestemte, på forhånd fastlagte forberedende opgaver eller undersøgelser.
Generalsekretariatet ajourfører og offentliggør regelmæssigt listen over de forberedende organer. Kun de komitéer, udvalg og arbejdsgrupper, der er opført på listen, kan holde møder som Rådets forberedende organer.
4. Møderne i Coreper har afhængigt af dagsordenens punkter den faste repræsentant eller den stedfortrædende faste repræsentant fra den medlemsstat, der har formandskabet i Rådet, som formand. De komitéer og udvalg, der er omhandlet i traktaterne, har ligeledes en delegeret fra den pågældende medlemsstat som formand, medmindre Rådet træffer anden bestemmelse. Det samme gælder for de i stk. 3 omhandlede komitéer, udvalg og arbejdsgrupper, medmindre Coreper træffer anden bestemmelse.
5. Møder i arbejdsgrupper, udvalg og komitéer bortset fra Coreper, der forbereder samlinger i Rådet i de sammensætninger, der kun træder sammen én gang hvert halvår, har, når samlingerne holdes i dette halvårs første tre måneder, og møderne finder sted før det pågældende halvår, som formand en delegeret fra den medlemsstat, der har formandskabet på de pågældende samlinger i Rådet.
6. Når en sag fortrinsvis vil blive behandlet i løbet af et bestemt halvår, kan en delegeret fra den medlemsstat, der har formandskabet i det pågældende halvår, i det foregående halvår påtage sig formandskabet for komitéerne/udvalgene, bortset fra Coreper, samt for arbejdsgrupperne, når disse behandler den pågældende sag. Den praktiske gennemførelse af dette afsnit aftales mellem de to berørte formandskaber.
Ved behandlingen af De Europæiske Fællesskabers budget for et givet regnskabsår varetages formandskabet for møderne i Rådets forberedende organer, bortset fra Coreper, når disse forbereder punkter på Rådets dagsorden vedrørende behandlingen af budgettet, af en delegeret fra den medlemsstat, der har formandskabet i Rådet i sidste halvdel af det kalenderår, der går forud for det givne regnskabsår. Det samme gælder, under forudsætning af det andet formandskabs accept, formandskabet for samlinger i Rådet på det tidspunkt, hvor de pågældende budgetspørgsmål drøftes. De berørte formandskaber konsulterer hinanden om de praktiske arrangementer.
7. I overensstemmelse med de relevante bestemmelser, der er nævnt nedenfor, kan Coreper træffe følgende procedureafgørelser, hvis de spørgsmål, som vedrører disse afgørelser, er optaget på den foreløbige dagsorden mindst tre arbejdsdage før mødet. Der kræves enstemmighed i Coreper for at fravige denne frist (13):
a)
beslutning om, at en samling i Rådet skal holdes et andet sted end i Bruxelles eller Luxembourg (artikel 1, stk. 3)
b)
tilladelse til, at der under retssager fremlægges en genpart eller et uddrag af et rådsdokument (artikel 6, stk. 2)
c)
beslutning om at holde en offentlig rådsdebat eller om ikke at gøre en given forhandling i Rådet tilgængelig for offentligheden (artikel 8, stk. 1, litra c), stk. 2 og stk. 3)
d)
beslutning om, at afstemningsresultater og erklæringer optaget i Rådets protokol i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, skal offentliggøres
e)
beslutning om, at der skal anvendes skriftlig procedure (artikel 12, stk. 1)
f)
godkendelse eller ændring af en protokol for en samling i Rådet (artikel 13, stk. 2 og 3)
g)
beslutning om, hvorvidt en tekst eller en retsakt skal offentliggøres i EU-Tidende (artikel 17, stk. 2, 3 og 4)
h)
beslutning om, at en institution eller et organ skal høres, når sådanne høringer ikke er obligatoriske i henhold til traktaterne
i)
beslutning om, at der skal fastsættes en frist for høring af en institution eller et organ, eller at denne frist skal forlænges
j)
beslutning om, at fristerne i EF-traktatens artikel 251, stk. 7, skal forlænges
k)
godkendelse af teksten til en skrivelse til en institution eller et organ.
Artikel 20
Formandskabet og afvikling af debatterne i god ro og orden
1. Formandskabet sørger for anvendelsen af denne forretningsorden og drager omsorg for, at debatterne afvikles i god ro og orden. Formandskabet sørger navnlig for selv at overholde og sørge for overholdelsen af bestemmelserne i bilag V vedrørende arbejdsmetoderne med henblik på et udvidet Råd.
For at sikre, at debatterne afvikles i god ro og orden, kan formandskabet endvidere, medmindre Rådet træffer anden afgørelse, træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme en optimal udnyttelse af den tid, der er til rådighed på samlingerne, og navnlig:
a)
med henblik på behandlingen af et bestemt punkt begrænse antallet af personer fra hver enkelt delegation, der kan være til stede i mødelokalet under samlingen, og beslutte, om der skal åbnes et tilhørerrum
b)
fastsætte rækkefølgen for behandlingen af de enkelte punkter samt den tid, der skal afsættes til drøftelse af dem
c)
bestemme, hvor lang tid der skal afsættes til drøftelse af et bestemt punkt, især ved at begrænse taletiden og fastlægge rækkefølgen af indlæg
d)
anmode delegationerne om at fremlægge deres forslag til ændring af en foreliggende tekst skriftligt inden en nærmere angivet dato, om nødvendigt ledsaget af en kortfattet forklaring
e)
anmode de delegationer, der på et givet punkt eller med hensyn til en given tekst eller en del heraf måtte have sammenfaldende eller lignende opfattelser, om at vælge en talsmand, som på samlingen eller skriftligt forud herfor kan fremlægge disse delegationers holdning.
2. Formandskabet bistås, uden at dette berører bestemmelserne i artikel 19, stk. 4, 5 og 6, og dets beføjelser og overordnede politiske ansvar, af repræsentanten for den medlemsstat, der varetager det kommende formandskab. Repræsentanten skal på formandskabets anmodning og i overensstemmelse med formandskabets instrukser afløse dette, når der er behov for det, aflaste formandskabet med hensyn til nogle af dets opgaver, når det er nødvendigt, og sikre kontinuiteten i Rådets arbejde.
Artikel 21 (14) (15)
Rapporter fra komitéer, udvalg og arbejdsgrupper
Uanset de øvrige bestemmelser i denne forretningsorden tilrettelægger formandskabet møderne i de forskellige komitéer, udvalg og arbejdsgrupper på en sådan måde, at deres rapporter kan være til rådighed inden det møde i Coreper, hvor rapporterne skal behandles.
Medmindre hensynet til sagens hastende karakter tilsiger andet, udsætter formandskabet behandlingen af de punkter vedrørende lovgivende arbejde efter artikel 7, som Coreper, komitéen, udvalget eller arbejdsgruppen ikke har færdigbehandlet mindst fem arbejdsdage inden mødet, til et senere møde i Coreper.
Artikel 22
Kvalitet i affattelsen (16)
Med henblik på at bistå Rådet med at overvåge kvaliteten af affattelsen af de retsakter, det vedtager, skal Den Juridiske Tjeneste på et passende tidspunkt kontrollere kvaliteten af affattelsen af forslag og udkast til retsakter og fremsætte forslag til affattelse for Rådet og dets organer i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 22. december 1998 om fælles retningslinjer for EF-lovgivningens affattelse (17).
De, der forelægger tekster som led i Rådets arbejde, skal under hele lovgivningsprocessen drage særlig omsorg for kvaliteten af affattelsen af teksterne.
Artikel 23
Generalsekretæren og generalsekretariatet
1. Rådet bistås af et generalsekretariat, som ledes af en generalsekretær, bistået af en vicegeneralsekretær med ansvar for generalsekretariatets daglige drift. Generalsekretæren og vicegeneralsekretæren udnævnes af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal.
2. Rådet træffer afgørelse om generalsekretariatets organisation (18).
Under Rådets myndighed træffer generalsekretæren og vicegeneralsekretæren alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at generalsekretariatet fungerer tilfredsstillende.
3. Generalsekretariatet inddrages nært og kontinuerligt i planlægningen, samordningen og sikringen af sammenhængen i Rådets arbejde og gennemførelsen af dets attenmånedersprogram. Under formandskabets ansvar og ledelse bistår generalsekretariatet formandskabet med at nå frem til mulige løsninger.
I overensstemmelse med EU-traktaten bistår generalsekretæren Rådet og formandskabet i spørgsmål, der henhører under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, herunder samordning af de særlige repræsentanters arbejde.
Generalsekretæren kan eventuelt opfordre formandskabet til at indkalde til et møde i en komité, et udvalg eller en arbejdsgruppe, navnlig i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, eller til at opføre et punkt på dagsordenen for et møde i en komité, et udvalg eller en arbejdsgruppe.
4. Generalsekretæren eller vicegeneralsekretæren forelægger Rådet overslaget over dets udgifter i så god tid, at fristerne i de finansielle bestemmelser kan overholdes.
5. Generalsekretæren, der bistås af vicegeneralsekretæren, har det fulde ansvar for forvaltningen af de bevillinger, der er opført på budgettet, sektion II, Rådet, og træffer alle fornødne foranstaltninger til at sikre en forsvarlig forvaltning. Generalsekretæren anvender disse bevillinger i overensstemmelse med finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers budget.
Artikel 24
Sikkerhed
Rådet vedtager med kvalificeret flertal Rådets sikkerhedsforskrifter.
Artikel 25
Opgaver som depositar for aftaler og konventioner
Når generalsekretæren udpeges som depositar for en aftale indgået i henhold til EU-traktatens artikel 24 eller indgået mellem Fællesskabet og en eller flere stater eller internationale organisationer, for en konvention indgået mellem medlemsstater eller for en konvention udarbejdet i henhold til EU-traktatens artikel 34, deponeres dokumenterne vedrørende ratifikation, accept eller godkendelse af disse aftaler eller konventioner i Rådet.
I sådanne tilfælde fungerer generalsekretæren som depositar og sørger også for, at ikrafttrædelsesdatoen for de pågældende aftaler eller konventioner offentliggøres i EU-Tidende.
Artikel 26
Repræsentation i Europa-Parlamentet
Rådet kan over for Europa-Parlamentet og dettes udvalg lade sig repræsentere af formandskabet eller med dettes samtykke af det efterfølgende formandskab eller generalsekretæren. Efter mandat fra formandskabet kan Rådet også lade sig repræsentere i disse udvalg af sin vicegeneralsekretær eller af højtstående embedsmænd fra generalsekretariatet.
Rådet kan desuden gøre Europa-Parlamentet bekendt med sine synspunkter ved skriftlig meddelelse.
Artikel 27
Bestemmelser om retsakternes udformning
Bestemmelserne om retsakternes udformning findes i bilag VI.
Artikel 28
Postforsendelser til Rådet
Postforsendelser til Rådet sendes til formanden på følgende adresse:
Rådet for Den Europæiske Union
Rue de la Loi 175
B-1048 Bruxelles
BILAG I
LISTE OVER RÅDSSAMMENSÆTNINGER
1.
Almindelige anliggender og eksterne forbindelser (19)
2.
Økonomi og finans (20)
3.
Retlige og indre anliggender (21)
4.
Beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik
5.
Konkurrenceevne (det indre marked, industri og forskning) (22)
6.
Transport, telekommunikation og energi
7.
Landbrug og fiskeri
8.
Miljø
9.
Uddannelse, ungdom og kultur (23).
Det er op til hver enkelt medlemsstat at bestemme, hvordan den repræsenteres i Rådet, jf. EF-traktatens artikel 203.
Flere ministre kan deltage som fagministre i en og samme rådssammensætning, idet dagsordenen og tilrettelæggelsen af arbejdet tilpasses i overensstemmelse hermed (24).
For så vidt angår Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) kan de enkelte regeringer selv vælge, hvilken minister eller statssekretær der skal repræsentere dem på de forskellige samlinger i denne rådssammensætning.
BILAG II
SÆRLIGE BESTEMMELSER VEDRØRENDE AKTINDSIGT I RÅDETS DOKUMENTER
Artikel 1
Anvendelsesområde
Enhver fysisk eller juridisk person har ret til aktindsigt i Rådets dokumenter med forbehold af de principper, betingelser og begrænsninger, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1049/2001, og de særlige bestemmelser, der er fastsat i dette bilag.
Artikel 2
Høring i forbindelse med dokumenter fra tredjemand
1. Med henblik på anvendelsen af artikel 4, stk. 5, og artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1049/2001 skal den pågældende tredjemand, medmindre det efter gennemgang af dokumentet i lyset af artikel 4, stk. 1, 2 og 3, i forordning (EF) nr. 1049/2001 er klart, at det ikke skal offentliggøres, høres, såfremt
a)
dokumentet er følsomt som defineret i artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1049/2001
b)
dokumentet hidrører fra en medlemsstat og
er blevet forelagt Rådet inden den 3. december 2001, eller
den pågældende medlemsstat har anmodet om, at det ikke udleveres uden dens forudgående samtykke.
2. I alle andre tilfælde, hvor Rådet fra tredjemand modtager en begæring vedrørende et dokument, som det er i besiddelse af, hører Generalsekretariatet med henblik på anvendelsen af artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1049/2001 vedkommende tredjemand, medmindre det efter gennemgang af dokumentet i lyset af artikel 4, stk. 1, 2 og 3, i forordning (EF) nr. 1049/2001 er klart, om det skal eller ikke skal offentliggøres.
3. Tredjemand skal høres skriftligt (herunder ved e-post) og have en rimelig frist til at svare under hensyn til den frist, der er fastsat i artikel 7 i forordning (EF) nr. 1049/2001. I de i stk. 1 nævnte tilfælde skal tredjemand anmodes om at udtale sig skriftligt.
4. Såfremt dokumentet ikke falder ind under stk. 1, litra a) eller b), og generalsekretariatet ikke på baggrund af tredjemands negative udtalelse er overbevist om, at artikel 4, stk. 1 eller 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001 finder anvendelse, skal sagen forelægges Rådet.
Såfremt Rådet påtænker at offentliggøre dokumentet, underrettes vedkommende tredjemand straks skriftligt om, at Rådet vil offentliggøre dokumentet efter en periode på mindst 10 hverdage. Samtidig gøres vedkommende tredjemand opmærksom på EF-traktatens artikel 243.
Artikel 3
Anmodninger om høring modtaget fra andre institutioner eller medlemsstater
Når en anden institution eller en medlemsstat hører Rådet om en begæring vedrørende et rådsdokument, skal henvendelsen ske pr. e-post til access@consilium.europa.eu eller pr. fax til nr. (32-2) 281 63 61.
Generalsekretariatet afgiver omgående udtalelse på Rådets vegne under hensyn til den tid, den pågældende institution eller medlemsstat har brug for til at træffe afgørelse, og senest inden fem arbejdsdage.
Artikel 4
Dokumenter, som hidrører fra medlemsstaterne
Enhver anmodning, som en medlemsstat fremsætter i henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1049/2001, skal indgives skriftligt til generalsekretariatet.
Artikel 5
Anmodninger fremsat af medlemsstaterne
Hvis en medlemsstat fremsætter en anmodning til Rådet, behandles denne i overensstemmelse med artikel 7 og 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001 og de relevante bestemmelser i dette bilag. Hvis den, der har fremsat begæringen om aktindsigt, får helt eller delvist afslag, underrettes vedkommende om, at begæringen, hvis den genfremsættes, skal sendes direkte til Rådet.
Artikel 6
Den adresse, begæringerne skal sendes til
Begæringer om aktindsigt indgives skriftligt til generalsekretæren for Rådet/den højtstående repræsentant, rue de la Loi/Wetstraat 175, B-1048 Bruxelles, eller sendes med e-post til access@consilium.europa.eu eller med fax til (32-2) 281 63 61.
Artikel 7
Behandling af oprindelige begæringer
Begæringer om aktindsigt i Rådets dokumenter behandles af Generalsekretariatet, jf. dog artikel 9, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 1049/2001.
Artikel 8
Behandling af genfremsatte begæringer
Afgørelse om genfremsatte begæringer træffes af Rådet, jf. dog artikel 9, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 1049/2001.
Artikel 9
Gebyrer
Gebyrer for kopiering og fremsendelse af genparter af rådsdokumenter fastsættes af generalsekretæren.
Artikel 10
Offentligt register over rådsdokumenter
1. Generalsekretariatet er ansvarligt for at give offentligheden adgang til registret over rådsdokumenter.
2. Foruden henvisninger til dokumenterne angives det i registret, hvilke dokumenter udarbejdet efter den 1. juli 2000 der allerede er gjort offentligt tilgængelige. Deres indhold gøres tilgængeligt på internettet, jf. dog Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (25) samt artikel 16 i forordning (EF) nr. 1049/2001.
Artikel 11
Direkte adgang til dokumenter for offentligheden
1. Denne artikel finder anvendelse på alle ikke-klassificerede rådsdokumenter og berører ikke muligheden for at fremsætte en skriftlig begæring i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EF) nr. 1049/2001.
2. I denne artikel forstås ved
-
»rundsendelse«: distribution af den endelige udgave af et dokument til Rådets medlemmer, deres repræsentanter eller delegerede
-
»lovgivningsdokument«: ethvert dokument vedrørende behandlingen og vedtagelsen af en retsakt som omhandlet i artikel 7 i denne forretningsorden.
3. Generalsekretariatet gør følgende dokumenter tilgængelige for offentligheden, så snart de er rundsendt:
a)
dokumenter, der ikke er affattet af Rådet eller en medlemsstat, og som er offentliggjort af deres ophavsmand eller med dennes samtykke
b)
foreløbige dagsordener for samlinger i Rådet i dets forskellige sammensætninger
c)
enhver tekst, der er vedtaget af Rådet, og som er bestemt til at offentliggøres i EU-Tidende
4. For så vidt følgende dokumenter helt klart ikke er omfattet af en af de undtagelser, der er fastsat i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1049/2001, kan generalsekretariatet også gøre dem tilgængelige for offentligheden, så snart de er rundsendt:
a)
foreløbige dagsordener for udvalg og grupper
b)
andre dokumenter såsom orienterende noter, rapporter, situationsrapporter og statusrapporter fra Rådet eller et af dets forberedende organer, når der heri ikke gives udtryk for delegationernes individuelle holdninger, bortset fra udtalelser og bidrag fra Den Juridiske Tjeneste.
5. Ud over de dokumenter, der er nævnt i stk. 3 og 4, gør generalsekretariatet følgende lovgivningsdokumenter tilgængelige for offentligheden, så snart de er rundsendt:
a)
følgeskrivelser og oversættelser/kopier af skrivelser vedrørende retsakter, som andre EU-institutioner og -organer eller, jf. dog artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1049/2001, en medlemsstat har sendt til Rådet
b)
dokumenter forelagt for Rådet, der er opført under et punkt på dets dagsorden markeret med ordene »offentlig forhandling« eller »offentlig debat« i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 8
c)
noter fremsendt til Coreper og/eller Rådet til godkendelse (I/A-punkts-noter og A-punkts-noter) samt de udkast til retsakter, de vedrører
d)
afgørelser vedtaget af Rådet efter proceduren i EF-traktatens artikel 251 og fælles udkast godkendt af Forligsudvalget
6. Efter vedtagelse af en af de afgørelser, der er nævnt i stk. 5, litra d), eller endelig vedtagelse af den pågældende retsakt gør generalsekretariatet ethvert dokument vedrørende denne retsakt, der er udarbejdet inden en sådan afgørelse og ikke er omfattet af en af undtagelserne i artikel 4, stk. 1 og 2, samt stk. 3, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1049/2001, såsom orienterende noter, rapporter, situationsrapporter og statusrapporter fra Rådet eller et af dets forberedende organer (referater), bortset fra udtalelser og bidrag fra Den Juridiske Tjeneste, offentligt tilgængeligt.
På anmodning af en medlemsstat gøres dokumenter, der er omfattet af første afsnit, og som afspejler denne medlemsstats delegations individuelle holdning i Rådet, ikke tilgængelige for offentligheden i medfør af denne afgørelse.
BILAG III
GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER TIL BESTEMMELSERNE VEDRØRENDE STEMMEVÆGTNINGEN I RÅDET
Artikel 1
Med henblik på anvendelsen af EF-traktatens artikel 205, stk. 4, Euratom-traktatens artikel 118, stk. 4, samt EU-traktatens artikel 23, stk. 2, tredje afsnit, og artikel 34, stk. 3, fastsættes det samlede befolkningstal for hver medlemsstat for perioden 1. januar til 31. december 2006 således:
Medlemsstat
Befolkning
(× 1 000)
Tyskland
82 500,8
Frankrig
62 370,8
Det Forenede Kongerige
60 063,2
Italien
58 462,4
Spanien
43 038,0
Polen
38 173,8
Nederlandene
16 305,5
Grækenland
11 073,0
Portugal
10 529,3
Belgien
10 445,9
Den Tjekkiske Republik
10 220,6
Ungarn
10 097,5
Sverige
9 011,4
Østrig
8 206,5
Danmark
5 411,4
Slovakiet
5 384,8
Finland
5 236,6
Irland
4 109,2
Litauen
3 425,3
Letland
2 306,4
Slovenien
1 997,6
Estland
1 347,0
Cypern
749,2
Luxembourg
455,0
Malta
402,7
I alt
461 324,0
Tærskel (62 %)
286 020,9
Artikel 2
1. Medlemsstaterne giver inden den 1. september hvert år De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor oplysninger om deres samlede befolkning pr. 1. januar samme år.
2. Med virkning fra den 1. januar hvert år tilpasser Rådet de tal, der er nævnt i artikel 1, i overensstemmelse med de oplysninger, De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor har til rådighed pr. 30. september det foregående år. Denne afgørelse offentliggøres i EU-Tidende.
BILAG IV
1.
Ved anvendelsen af følgende bestemmelser i denne forretningsorden og for så vidt angår afgørelser, hvor et eller flere af Rådets eller Corepers medlemmer ifølge traktaterne ikke kan deltage i afstemningen, tages der ikke hensyn til dette eller disse medlemmers stemmer:
a)
artikel 1, stk. 3, andet afsnit (beslutning om at holde en samling et andet sted end i Bruxelles eller Luxembourg)
b)
artikel 3, stk. 7 (beslutning om at optage et andet punkt på dagsordenen end dem, der er optaget på den foreløbige dagsorden)
c)
artikel 3, stk. 8 (beslutning om, at et A-punkt, der ellers skulle have været taget af dagsordenen, bibeholdes som B-punkt på dagsordenen)
d)
artikel 5, stk. 2, kun for så vidt angår Den Europæiske Centralbank (Rådet kan vedtage at forhandle, uden at Den Europæiske Centralbank er til stede)
e)
artikel 9, stk. 2, første afsnit, litra b) og c), andet og tredje afsnit (offentliggørelse af afstemningsresultaterne, stemmeforklaringerne, erklæringerne til optagelse i Rådets mødeprotokol og de punkter i denne protokol, der vedrører vedtagelse af en fælles holdning i henhold til EU-traktatens afsnit VI; offentliggørelse af afstemningsresultaterne, stemmeforklaringerne, erklæringerne til optagelse i Rådets mødeprotokol og de punkter i denne protokol, der vedrører andre tilfælde end de i stk. 2 omhandlede)
f)
artikel 11, stk. 1, andet afsnit (indledning af en afstemningsprocedure)
g)
artikel 12, stk. 1 (anvendelse af skriftlig procedure)
h)
artikel 14, stk. 1 (beslutning om undtagelsesvis at forhandle og træffe afgørelse på grundlag af dokumenter og udkast, der ikke er udfærdiget på alle sprog) (26)
i)
artikel 17, stk. 2, litra a) og b) (beslutning om ikke at offentliggøre de initiativer, som en medlemsstat forelægger Rådet i medfør af EF-traktatens artikel 67, stk. 1, eller EU-traktatens artikel 34, stk. 2, i EU-Tidende)
j)
artikel 17, stk. 2, litra c) og d) (beslutning om ikke at offentliggøre de fælles holdninger, der vedtages i medfør af EU-traktatens artikel 34, eller visse direktiver, afgørelser, henstillinger og udtalelser, i EU-Tidende)
k)
artikel 17, stk. 4, litra c) (beslutning om offentliggørelse i EU-Tidende af eventuelle gennemførelsesforanstaltninger til afgørelser eller konventioner i henhold til EU-traktatens artikel 34, stk. 2)
l)
artikel 17, stk. 5 (når der ved en international aftale er nedsat et organ med beføjelse til at træffe afgørelser, beslutter Rådet, om dette organs afgørelser skal offentliggøres i EU-Tidende).
2.
Et medlem af Rådet eller Coreper kan ikke påberåbe sig følgende bestemmelser i denne forretningsorden i forbindelse med afgørelser, hvor det i henhold til traktaterne ikke kan deltage i afstemningen:
a)
artikel 3, stk. 8 (mulighed for, at et medlem af Rådet kan anmode om, at et A-punkt tages af dagsordenen)
b)
artikel 11, stk. 1, andet afsnit (mulighed for, at et medlem af Rådet kan anmode om indledning af en afstemningsprocedure)
c)
artikel 11, stk. 3 (mulighed for, at et medlem af Rådet kan få fuldmagt til at stemme)
d)
artikel 14, stk. 2 (mulighed for, at ethvert medlem af Rådet kan modsætte sig forhandling, såfremt teksten til eventuelle ændringsforslag ikke er udarbejdet på det sprog, som han angiver).
BILAG V
ARBEJDSMETODER MED HENBLIK PÅ ET UDVIDET RÅD
Mødeforberedelse
1.
Formandskabet sikrer, at en gruppe eller et udvalg først forelægger en sag for Coreper, når det med rimelighed kan forventes, at der kan gøres fremskridt, eller at holdningerne kan afklares i Coreper. Omvendt sendes sager kun tilbage til en gruppe eller et udvalg, hvis det er nødvendigt, og i så fald kun med mandat til at behandle præcise, veldefinerede problemer.
2.
Formandskabet tager de nødvendige skridt til at fremme arbejdet mellem møderne. Det kan f.eks. med gruppens eller udvalgets samtykke på den mest effektive måde iværksætte nødvendige konsultationer om specifikke problemer med henblik på at rapportere tilbage til den pågældende gruppe eller det pågældende udvalg om mulige løsninger. Det kan også føre skriftlige konsultationer ved at anmode delegationerne om at svare skriftligt på et forslag inden næste møde i gruppen eller udvalget.
3.
Delegationerne kan, når det er hensigtsmæssigt, skriftligt på forhånd redegøre for de holdninger, de forventer at indtage på et kommende møde. Hvis de ønsker at foreslå tekstændringer, skal de foreslå en præcis affattelse. Skriftlige indlæg forelægges i fællesskab af delegationer, der indtager samme holdning, hvor dette er muligt.
4.
Coreper skal undgå at behandle emner, der allerede er dækket inden for rammerne af forberedelsen af Corepers drøftelser. Dette gælder navnlig I-punkter, oplysninger om tilrettelæggelsen og rækkefølgen af dens arbejde og oplysninger om dagsordenen og tilrettelæggelsen af kommende rådsmøder. Delegationerne bringer så vidt muligt spørgsmål under eventuelt op i forbindelse med forberedelserne af Corepers drøftelser snarere end på et møde i Coreper.
5.
Formandskabet skal så hurtigt som muligt inden for rammerne af forberedelserne af Corepers drøftelser forelægge delegationerne alle nødvendige oplysninger for at give mulighed for en grundig forberedelse af Corepers møder, herunder oplysninger om, hvad formandskabet forventer at opnå ved drøftelsen af hvert enkelt punkt på dagsordenen. Omvendt tilskynder formandskabet, når det er relevant, delegationerne til inden for rammerne af forberedelsen af drøftelserne i Coreper at underrette de øvrige delegationer om de holdninger, de vil indtage i Coreper. I den forbindelse foretager formandskabet den endelige udformning af Corepers dagsorden. Formandskabet kan indkalde grupper, der forbereder Corepers drøftelser, hyppigere, når omstændighederne kræver det.
Afholdelse af møder
6.
Der optages ikke punkter på dagsordenen, blot for at Kommissionen eller rådsmedlemmer kan præsentere dem, undtagen når der er planlagt en debat om nye større initiativer.
7.
Formandskabet afholder sig fra at optage punkter på Corepers dagsorden, der kun er til orientering. De pågældende oplysninger, f.eks. om resultater af møder i et andet forum, med et tredjeland eller en anden institution, procedurespørgsmål og organisatoriske spørgsmål, meddeles i stedet delegationerne inden for rammerne af forberedelsen af drøftelserne i Coreper, om muligt skriftligt, og gentages ikke i Coreper.
8.
Ved et mødes start giver formandskabet eventuelle nødvendige yderligere oplysninger vedrørende håndteringen af mødet, og det oplyser navnlig, hvor lang tid det forventer afsat til hvert punkt. Det afholder sig fra lange indledninger samt gentagelse af oplysninger, som allerede er delegationerne bekendt.
9.
Ved indledningen af drøftelserne om et substantielt punkt meddeler formandskabet, afhængigt af hvilken type drøftelser der er behov for, delegationerne, hvor lang tid de maksimalt har til deres indlæg vedrørende det pågældende punkt. I de fleste tilfælde bør indlæg ikke vare mere end to minutter.
10.
Det bør principielt undgås at give samtlige delegationer ordet efter tur, medmindre der foreligger særlige omstændigheder, eller det drejer sig om specifikke spørgsmål, og da kun med begrænset taletid efter formandskabets anvisninger.
11.
Formandskabet styrer drøftelserne mest muligt, navnlig ved at anmode delegationerne om at reagere på kompromistekster eller specifikke forslag.
12.
Under mødet og ved dets afslutning afholder formandskabet sig fra at foretage lange sammenfatninger af drøftelserne og begrænser sig til kort at drage konklusioner om de opnåede resultater for så vidt angår substansen og/eller proceduren.
13.
Delegationerne undgår at gentage aspekter, som tidligere talere har kommenteret. Deres indlæg skal være korte og koncise og vedrøre substansen i et spørgsmål.
14.
Delegationer, der har samme opfattelse i en sag, opfordres til at aftale at lade en fælles talsmand forelægge deres holdning til et specifikt punkt.
15.
Når delegationerne drøfter tekster, skal de komme med konkrete forslag til affattelse, der fremsættes skriftligt, i stedet for blot at udtrykke deres uenighed med hensyn til et givet forslag.
16.
Medmindre formandskabet har oplyst andet, afholder delegationerne sig fra at tage ordet, når de er enige i et givet forslag, idet det ikke at tage ordet er udtryk for principiel enighed.
BILAG VI
BESTEMMELSER OM RETSAKTERNES UDFORMNING
A. Forordningers udformning
1.
Forordninger, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab, samt Rådets forordninger skal indeholde følgende:
a)
i hovedet betegnelsen »forordning«, et løbenummer, datoen for vedtagelsen samt en angivelse af emnet
b)
enten formlen: »Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union har« eller formlen: »Rådet for Den Europæiske Union har«
c)
en angivelse af de bestemmelser, i henhold til hvilke forordningen er udstedt; angivelsen indledes med ordene »under henvisning til«
d)
en henvisning til de forslag, der er forelagt, og de udtalelser, der er indhentet
e)
begrundelsen for forordningen, der indledes med formlen »ud fra følgende betragtning(er)«, idet betragtningerne nummereres
f)
formlen: »udstedt følgende forordning«; herefter anføres forordningens dispositive bestemmelser.
2.
Forordningerne opdeles i artikler, der kan være grupperet i kapitler og afdelinger.
3.
I den sidste artikel i en forordning fastsættes datoen for ikrafttrædelsen, når denne indtræder før eller efter den 20. dag efter offentliggørelsen.
4.
Den sidste artikel i en forordning efterfølges:
a)
i)
af formlen: »Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat«
eller
ii)
af formlen: »Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab« i tilfælde, hvor akten ikke gælder for eller i alle medlemsstaterne (27)
b)
af formlen: »Udfærdiget i …, den …«, idet datoen er den, på hvilken forordningen blev vedtaget
og
c)
når det drejer sig om:
i)
en forordning udstedt af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab, af formlen:
»På Europa-Parlamentets vegne
Formand«
»På Rådets vegne
Formand«
Navnet på henholdsvis formanden for Europa-Parlamentet og formanden for Rådet på tidspunktet for forordningens vedtagelse indsættes over ordet »Formand«
ii)
en forordning udstedt af Rådet, af formlen:
»På Rådets vegne
Formand«
Navnet på formanden for Rådet på tidspunktet for forordningens vedtagelse indsættes over ordet »Formand«.
B. Direktivers, beslutningers, afgørelsers, henstillingers og udtalelsers udformning (EF-traktaten)
1.
I hovedet til direktiver, beslutninger og afgørelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet i fællesskab, samt til Rådets direktiver, beslutninger og afgørelser anføres henholdsvis: »direktiv«, »beslutning« og »afgørelse«.
2.
I hovedet til Rådets henstillinger og udtalelser anføres henholdsvis »henstilling« og »udtalelse«.
3.
De bestemmelser, der efter ovennævnte punkt A gælder for forordninger, finder tilsvarende anvendelse på direktiver, beslutninger og afgørelser, jf. dog EF-traktatens bestemmelser.
C. Udformning af Det Europæiske Råds fælles strategier samt fælles aktioner og fælles holdninger som omhandlet i EU-traktatens artikel 12
Fælles strategier, fælles aktioner og fælles holdninger i henhold til EU-traktatens artikel 12 har som overskrift henholdsvis:
a)
»Det Europæiske Råds fælles strategi«, et løbenummer (år/nummer/FUSP), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet
b)
»Rådets fælles aktion«, et løbenummer (år/nummer/FUSP), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet
c)
»Rådets fælles holdning«, et løbenummer (år/nummer/FUSP), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet.
D. Udformningen af fælles holdninger, rammeafgørelser, afgørelser og konventioner som omhandlet i EU-traktatens artikel 34, stk. 2
Fælles holdninger, rammeafgørelser, afgørelser og konventioner i henhold til EU-traktatens artikel 34, stk. 2, har som overskrift henholdsvis:
a)
»Rådets fælles holdning«, et løbenummer (år/nummer/RIA), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet
b)
»Rådets rammeafgørelse«, et løbenummer (år/nummer/RIA), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet
c)
»Rådets afgørelse«, et løbenummer (år/nummer/RIA), datoen for vedtagelsen og en angivelse af emnet
d)
»Konvention udarbejdet af Rådet i henhold til artikel 34 i traktaten om Den Europæiske Union« og en angivelse af emnet.
«
Artikel 2
Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
Rådets første attenmånedersprogram udarbejdes for den periode, der begynder i januar 2007.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2006.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 15 päivänä syyskuuta 2006,
neuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta
(2006/683/EY, Euratom)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
15 ja 16 päivänä kesäkuuta kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että kansalaisten Euroopan unionia kohtaan tunteman luottamuksen lisäämiseksi on tärkeää, että heille annetaan mahdollisuus saada ensi käden tietoja unionin toiminnasta muun muassa lisäämällä edelleen avoimuutta. Eurooppa-neuvoston sopimalla tavalla ja ottaen täysin huomioon tarve varmistaa neuvoston työn tehokkuus neuvoston työskentelystä olisi tämän vuoksi tehtävä entistä avoimempaa erityisesti silloin, kun neuvosto käsittelee yhteispäätösmenettelyssä käsiteltäviä säädöksiä. Niin ikään olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla neuvoston julkisten käsittelyjen välittämiseen Euroopan unionin toimielinten kaikilla virallisilla kielillä käytettäviä teknisiä välineitä voidaan huomattavasti parantaa, erityisesti Internetin avulla.
Neuvosto tarkastelee joulukuussa 2006 edellä mainittujen avoimuutta lisäävien toimenpiteiden täytäntöönpanoa arvioidakseen niiden vaikutusta neuvoston työskentelyn tehokkuuteen.
(2)
On myös aiheellista yksinkertaistaa neuvoston toiminnan suunnittelua. Tätä varten olisi otettava käyttöön aiemman järjestelmän korvaava uusi järjestelmä, joka perustuu 18 kuukauden ohjelmaan, minkä kyseisen kauden kolme puheenjohtajavaltiota toimittavat neuvostolle hyväksyttäväksi.
(3)
Tämän lisäksi olisi aiheellista muuttaa ja selventää kirjallista menettelyä koskevia säännöksiä, jotta parannetaan kirjallisen menettelyn toimivuutta ja nopeutetaan Euroopan parlamentin jäsenten esittämiin kysymyksiin annettavien vastauksien hyväksymistä sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten ja alueiden komitean jäsenten nimittämistä koskevien päätösten sekä muiden toimielinten ja elinten kuulemista koskevien päätösten tekemistä neuvostossa,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Korvataan 22 päivänä maaliskuuta 2004 vahvistettu neuvoston työjärjestys (1) seuraavasti:
” NEUVOSTON TYÖJÄRJESTYS
1 artikla
Koollekutsuminen ja istuntopaikat
1. Puheenjohtaja kutsuu neuvoston koolle omasta aloitteestaan taikka neuvoston jäsenen tai komission pyynnöstä. (2)
2. Seitsemän kuukautta ennen puheenjohtajakautensa alkua ja tarvittaessa edellistä ja seuraavaa puheenjohtajavaltiota kuultuaan asianomainen neuvoston puheenjohtajavaltio ilmoittaa kaikkien sellaisten neuvoston istuntojen suunnitellut ajankohdat, jotka on pidettävä lainsäädäntöasioiden käsittelemiseksi tai operatiivisten päätösten tekemiseksi.
3. Neuvoston kotipaikka on Bryssel. Neuvosto pitää huhti-, kesä- ja lokakuussa istuntonsa Luxemburgissa (3).
Poikkeustapauksissa ja asianmukaisesti perustelluista syistä neuvosto tai pysyvien edustajien komitea, jäljempänä ’Coreper’, voi yksimielisesti päättää, että neuvoston istunto pidetään muualla.
2 artikla
Neuvoston kokoonpanot, yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston tehtävät sekä toimintaohjelman laatiminen
1. Neuvosto voi kokoontua eri kokoonpanoissa käsiteltävien asioiden mukaisesti. Jäljempänä 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koolle kutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden kokoonpanossa kokoontuva neuvosto, jäljempänä ’yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto’, päättää näiden kokoonpanojen luettelosta, joka on liitteessä I.
2. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolla on seuraavat kaksi päätoiminta-aluetta, joita varten se pitää erillisiä istuntoja erillisin esityslistoin ja mahdollisesti eri päivinä:
a)
Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelu ja jatkotoimet mukaan lukien kaiken valmistelutyön yhteensovittaminen, politiikkojen yleinen yhteensovittaminen, toimielin- ja hallintoasiat, useita Euroopan unionin politiikkoja koskevat laaja-alaiset asiat sekä muut asiat, jotka Eurooppa-neuvosto on antanut sen käsiteltäväksi, ottaen huomioon talous- ja rahaliiton (EMU) toimintaa koskevat säännöt;
b)
Euroopan unionin kaikkeen ulkoiseen toimintaan liittyvät asiat, toisin sanoen yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, ulkomaankauppa, kehitysyhteistyö sekä humanitaarinen apu.
3. Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelua varten 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koolle kutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto
a)
laatii puheenjohtajavaltion ehdotuksen perusteella ehdotuksen selityksin varustetuksi esityslistaksi vähintään neljä viikkoa ennen Eurooppa-neuvoston kokousta;
b)
pitää lopullisen valmistelukokouksensa Eurooppa-neuvoston kokousta edeltävänä päivänä ja hyväksyy esityslistan.
Muiden neuvoston kokoonpanojen Eurooppa-neuvoston käsiteltäväksi toimittama aineisto toimitetaan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koolle kutsutulle yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolle viimeistään kaksi viikkoa ennen Eurooppa-neuvoston kokousta.
Mikään muu neuvoston kokoonpano tai neuvoston valmistelukomitea ei saa kokoontua ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitetun lopullisen valmistelukokouksen ja Eurooppa-neuvoston kokouksen välisenä aikana muutoin kuin kiireellisistä ja ennalta arvaamattomista, esimerkiksi ajankohtaisiin kansainvälisiin tapahtumiin liittyvistä syistä.
Puheenjohtajavaltio toteuttaa Eurooppa-neuvoston työskentelyn käytännön järjestelyjen edellyttämät toimenpiteet yhdessä pääsihteeristön kanssa ja Eurooppa-neuvostossa sovittujen sääntöjen mukaisesti.
4. Seuraavana vuorossa olevat seuraavat kolme puheenjohtajavaltiota laativat 18 kuukauden välein läheisessä yhteistyössä komission kanssa ja asiaankuuluvien kuulemisten jälkeen ehdotuksen neuvoston toimintaohjelmaksi mainitulle kaudelle. Nämä kolme puheenjohtajavaltiota toimittavat yhdessä ohjelmaehdotuksen viimeistään kuukautta ennen mainitun kauden alkua 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koolle kutsutun yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston hyväksyttäväksi. (4)
5. Tuleva puheenjohtajavaltio vahvistaa neuvoston seuraavan puolivuotiskauden istuntoja varten suunnitellut lainsäädäntöasiat ja operatiiviset päätökset sisältävät neuvoston istuntojen ohjeelliset esityslistaehdotukset. Nämä ohjeelliset esityslistaehdotukset laaditaan viimeistään viikkoa ennen puheenjohtajakauden alkua neuvoston 18 kuukauden ohjelman pohjalta ja komission kuulemisen jälkeen. Aikaisemmin suunniteltujen neuvoston istuntojen lisäksi voidaan tarvittaessa pitää ylimääräisiä istuntoja.
Asianomainen puheenjohtajavaltio laatii komissiota ja seuraavaa puheenjohtajavaltiota kuultuaan samanlaiset neuvoston istuntojen ohjeelliset esityslistaehdotukset ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua puolivuotiskautta seuraavaa puolivuotiskautta varten viimeistään viikkoa ennen puheenjohtajakautensa alkua.
Jos puolivuotiskauden aikana osoittautuu, että jotain tälle kaudelle suunniteltua istuntoa ei enää ole aihetta järjestää, puheenjohtaja ei kutsu sitä koolle.
3 artikla (5)
Esityslista
1. Puheenjohtaja laatii kutakin istuntoa varten ehdotuksen esityslistaksi ottaen huomioon neuvoston 18 kuukauden ohjelman. Esityslistaehdotus lähetetään neuvoston muille jäsenille ja komissiolle vähintään 14 päivää ennen istunnon alkua.
2. Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskeva neuvoston jäsenen tai komission pyyntö sekä tarvittaessa pyyntöön liittyvät asiakirjat ovat saapuneet pääsihteeristöön vähintään 16 päivää ennen kyseisen istunnon alkua. Esityslistaehdotuksessa ilmoitetaan tähdellä ne asiat, joista puheenjohtaja, neuvoston jäsen tai komissio voi pyytää äänestystä. Tällainen ilmoitus on tehtävä sen jälkeen, kun kaikki perussopimusten edellyttämät menettelyvaatimukset on täytetty.
3. Asiat, jotka liittyvät säädöksen antamiseen tai yhteisen kannan vahvistamiseen säädösehdotuksesta tai ehdotukseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti hyväksyttävästä toimenpiteestä, otetaan esityslistaehdotukseen päätöksen tekemiseksi vasta, kun kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 3 kohdassa tarkoitettu kuuden viikon määräaika on päättynyt.
Neuvosto voi yksimielisesti poiketa kuuden viikon määräajasta, jos asian esityslistalle ottamiseen voidaan soveltaa mainitun pöytäkirjan 3 kohdassa tarkoitettua kiireellistä asiaa koskevaa poikkeusta.
4. Esityslistaehdotukseen voidaan ottaa ainoastaan ne asiat, joihin liittyvät asiakirjat on lähetetty neuvoston jäsenille ja komissiolle viimeistään kyseisen esityslistan lähettämispäivänä.
5. Pääsihteeristö toimittaa neuvoston jäsenille ja komissiolle ne pyynnöt asian esityslistalle ottamisesta sekä näihin pyyntöihin liittyvät asiakirjat, joiden osalta edellä esitettyjä määräaikoja ei ole noudatettu.
Jollei asian kiireellisyys vaadi toimimaan toisin, puheenjohtaja poistaa esityslistaehdotuksesta sellaisiin 7 artiklan mukaisiin lainsäädäntöasioihin liittyvät kohdat, joiden osalta Coreper ei ole saattanut valmistelua päätökseen viimeistään sen viikon loppuun mennessä, joka edeltää neuvoston kyseistä istuntoa edeltävää viikkoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.
6. Esityslistaehdotuksessa on A- ja B-osa. A-osaan otetaan ne asiat, jotka neuvosto voi hyväksyä ilman keskustelua; tämä ei kuitenkaan estä neuvoston jäseniä ja komissiota esittämästä mielipidettään näiden kohtien hyväksymisen yhteydessä eikä mahdollisuutta saada lausumia merkityksi pöytäkirjaan.
7. Neuvosto vahvistaa esityslistan kunkin istunnon alussa. Muun kuin esityslistaehdotuksessa olevan asian ottaminen esityslistalle edellyttää neuvoston yksimielistä päätöstä. Tällä tavoin esityslistalle otetuista asioista voidaan äänestää, jos kaikki perussopimusten edellyttämät menettelyvaatimukset on täytetty.
8. Jos jotain A-osassa olevaa asiaa koskeva kannanotto kuitenkin saattaa aiheuttaa uuden keskustelun tai jos neuvoston jäsen tai komissio sitä pyytää, kyseinen asia poistetaan esityslistalta, jollei neuvosto toisin päätä.
9. Kaikkiin ’muut asiat’ -kohtaan otettavia asioita koskeviin pyyntöihin liitetään selittävä asiakirja.
4 artikla
Neuvoston jäsenen edustaminen
Jollei 11 artiklassa tarkoitettua äänioikeuden siirtämistä koskevista säännöksistä muuta johdu, voi neuvoston jäsentä, joka on estynyt osallistumasta istuntoon, edustaa sijainen.
5 artikla
Istunnot
1. Neuvoston istunnot eivät 8 artiklassa tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta ole julkisia.
2. Komissio kutsutaan osallistumaan neuvoston istuntoihin. Sama koskee Euroopan keskuspankkia silloin, kun käsitellään asioita, joissa se käyttää aloiteoikeuttaan. Neuvosto voi kuitenkin päättää käsitellä asioita ilman komission tai Euroopan keskuspankin läsnäoloa.
3. Neuvoston ja komission jäsenillä voi olla apunaan avustavia virkamiehiä. Heidän nimensä ja asemansa on ilmoitettava etukäteen pääsihteeristölle. Neuvosto voi päättää, kuinka monta henkilöä, neuvoston jäsenet mukaan luettuina, istuntosalissa saa samanaikaisesti enintään olla valtuuskuntaa kohden.
4. Neuvoston istuntoihin pääsy edellyttää pääsihteeristön myöntämän kulkuluvan esittämistä.
6 artikla
Salassapitovelvollisuus ja asiakirjojen esittäminen oikeudenkäynnissä
1. Jollei neuvosto toisin päätä, neuvoston käsittelyjä koskee salassapitovelvollisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 ja 9 artiklan sekä yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevien säännösten soveltamista.
2. Neuvosto tai Coreper voi antaa luvan esittää oikeudenkäynnissä jäljennöksen tai otteen neuvoston asiakirjoista, joita ei ole vielä saatettu yleisön saataville niiden säännösten mukaisesti, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin.
7 artikla
Neuvoston toiminta lainsäätäjänä
Neuvosto toimii Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 207 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti lainsäätäjänä silloin, kun se asiaa koskevien perussopimusten määräysten nojalla päättää yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa oikeudellisesti sitovasta tai yhtä tai useampaa jäsenvaltiota oikeudellisesti velvoittavasta lainsäädännöstä asetuksin, direktiivein, puitepäätöksin tai päätöksin, paitsi silloin kun on kyse käsittelystä, joka johtaa sisäisten toimenpiteiden, hallinnollisten tai talousarviota koskevien taikka toimielinten välisiä tai kansainvälisiä suhteita koskevien toimenpiteiden hyväksymiseen tai sellaisten säädösten, jotka eivät ole sitovia, kuten päätelmien, suositusten tai päätöslauselmien, antamiseen.
Kun neuvosto käsittelee lainsäädäntöehdotuksia tai -aloitteita, se pidättyy antamasta muita kuin perussopimuksissa määrättyjä säädöksiä, kuten päätöslauselmia, päätelmiä tai muita kuin 9 artiklassa tarkoitettuja lausumia.
8 artikla
Yleisölle avoimet neuvoston käsittelyt ja julkiset keskustelut
1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan mukaista yhteispäätösmenettelyä noudattaen annettavien säädösten käsittelyt neuvostossa ovat yleisölle avoimia seuraavasti:
a)
yleisö voi seurata mahdollista komission suorittamaa säädösehdotuksia koskevaa esittelyä ja sitä seuraavaa käsittelyä neuvostossa;
b)
yleisö voi seurata näitä säädöksiä koskevaa äänestystä sekä tällaiseen äänestykseen johtavan asian lopullista käsittelyä neuvostossa, ja äänestysselitykset ovat yleisön saatavilla;
c)
yleisö voi seurata tällaisten säädösten kaikkia muita käsittelyjä neuvostossa, jollei neuvosto tai Coreper jonkin käsittelyn osalta päätä toisin.
2. Yleisö voi seurata muiden kuin yhteispäätösmenettelyä noudattaen annettavia säädöksiä koskevien tärkeiden uusien ehdotusten ensimmäistä käsittelyä neuvostossa. Puheenjohtajavaltio määrittelee, mitkä uudet säädösehdotukset ovat tärkeitä, ja neuvosto tai Coreper voi tarvittaessa päättää toisin. Puheenjohtajavaltio voi päättää tapauskohtaisesti, että yleisö voi seurata tiettyä säädöstä koskevia myöhempiä neuvoston käsittelyjä, jollei neuvosto tai Coreper päätä toisin.
3. Neuvosto käy neuvoston tai Coreperin määräenemmistöllä tekemän päätöksen nojalla julkisia keskusteluja tärkeistä kysymyksistä, jotka koskevat Euroopan unionin ja sen kansalaisten etuja.
Puheenjohtajavaltion, neuvoston jäsenten tai komission tehtävänä on ehdottaa erityisiä kysymyksiä tai aiheita tällaisia keskusteluja varten ottaen huomioon asian tärkeyden ja sen merkityksen kansalaisille.
4. Edellä olevan 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koolle kutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto käy julkisen keskustelun neuvoston 18 kuukauden ohjelmasta. Neuvoston muiden kokoonpanojen niiden omista painopisteistä käymät periaatekeskustelut ovat myös julkisia. Komission viisivuotisohjelman, vuosittaisen työohjelman ja vuotuisen toimintastrategian esittelyt sekä niitä seuraavat keskustelut ovat julkisia.
5. Edellä 3 artiklan mukaisesta esityslistaehdotuksen lähettämisestä alkaen:
a)
neuvoston esityslistalle otetut asiat, joiden käsittelyä yleisö voi seurata 1 ja 2 kohdan mukaisesti, merkitään sanoilla ’julkinen käsittely’,
b)
neuvoston esityslistalle otetut asiat, joiden käsittelyä yleisö voi seurata 3 ja 4 kohdan mukaisesti, merkitään sanoilla ’julkinen keskustelu’.
Neuvoston käsittelyjen ja julkisten keskustelujen avaaminen yleisölle tämän artiklan mukaisesti toteutetaan julkisena lähetyksenä audiovisuaalisin menetelmin, erityisesti siihen varatussa salissa ja kaikilla Euroopan unionin toimielinten virallisilla kielillä virtausvideota käyttäen. Lähetyksen tallennettu versio on saatavilla neuvoston Internet-sivustolla vähintään kuukauden ajan. Äänestyksen tulos ilmoitetaan visuaalisessa muodossa.
Pääsihteeristö ilmoittaa mahdollisuuksiensa mukaan yleisölle etukäteen tällaisten audiovisuaalisten lähetysten päivämäärät ja arvioidut kellonajat sekä pyrkii kaikin käytännön toimin varmistamaan tämän artiklan asianmukaisen soveltamisen.
9 artikla
Äänestysten, äänestysselitysten ja pöytäkirjojen julkisuus
1. Niiden tapausten lisäksi, joissa neuvoston suorittama käsittely on julkinen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, neuvoston jäsenten äänestyksen tulos ja äänestystä koskevat selitykset sekä neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat ja pöytäkirjan kohdat, jotka koskevat säädösten antamista, julkistetaan neuvoston toimiessa lainsäätäjänä 7 artiklan mukaisesti.
Samaa sääntöä sovelletaan:
a)
äänestystuloksiin ja äänestysselityksiin sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat yhteisen kannan vahvistamista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 tai 252 artiklan mukaisesti;
b)
neuvoston jäsenten tai heidän edustajansa suorittamiin äänestyksiin tai heidän antamiinsa äänestysselityksiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklalla perustetussa sovittelukomiteassa sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat sovittelukomitean kokousta;
c)
äänestystuloksiin ja äänestysselityksiin sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla tekemää yleissopimusta.
2. Lisäksi äänestystulokset julkistetaan:
a)
kun neuvosto toimii Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla, neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin yksimielisellä päätöksellä;
b)
kun neuvosto hyväksyy yhteisen kannan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti, neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin yksimielisellä päätöksellä;
c)
muissa tapauksissa neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin päätöksellä.
Jos neuvoston äänestysten tulokset julkistetaan ensimmäisen kohdan a, b ja c alakohdan mukaisesti, asianomaisten neuvoston jäsenten pyynnöstä julkistetaan myös äänestyksen yhteydessä annetut äänestysselitykset ottaen huomioon tämä työjärjestys, oikeusvarmuus ja neuvoston edut.
Neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat ja pöytäkirjan kohdat, jotka koskevat ensimmäisen kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen säädösten antamista, julkistetaan neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin päätöksellä.
3. Lukuun ottamatta tapauksia, joissa yleisö voi seurata neuvoston käsittelyjä 8 artiklan mukaisesti, neuvoa-antavien äänestysten tai valmisteluasiakirjojen hyväksymisen yhteydessä toimitettujen äänestysten tulokset eivät ole julkisia.
10 artikla
Yleisön oikeus tutustua neuvoston asiakirjoihin
Yleisön oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin koskevat erityissäännökset ovat liitteessä II.
11 artikla
Äänestysmenettely ja päätösvaltaisuus
1. Neuvosto äänestää puheenjohtajansa aloitteesta.
Puheenjohtaja on lisäksi velvollinen toimittamaan äänestyksen neuvoston jäsenen tai komission aloitteesta, jos neuvoston jäsenten enemmistö niin päättää.
2. Neuvoston jäsenet äänestävät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 116 artiklan mukaisesti määrätyssä jäsenvaltioiden järjestyksessä alkaen siitä jäsenestä, joka tämän järjestyksen mukaan on puheenjohtajan tehtävää hoitavasta jäsenestä seuraava.
3. Neuvoston jäsen voi äänestyksessä edustaa vain yhtä muuta jäsentä. (6)
4. Neuvoston äänestys edellyttää perussopimusten mukaisesti äänioikeutettujen neuvoston jäsenten enemmistön läsnäoloa. Äänestyshetkellä puheenjohtaja varmistaa pääsihteeristön avustuksella, että istunto on päätösvaltainen.
5. Kun neuvosto tekee päätöksen, joka edellyttää määräenemmistöä, ja jos joku neuvoston jäsen sitä pyytää, tarkistetaan työjärjestyksen liitteessä III olevassa 1 artiklassa esitettyjen väestölukujen mukaisesti laskemalla, että tämän enemmistön muodostavat jäsenvaltiot edustavat vähintään 62:ta prosenttia Euroopan unionin koko väestöstä.
12 artikla
Tavanomainen kirjallinen menettely ja hiljaisen hyväksynnän menettely
1. Kiireellisessä asiassa neuvoston säädökset voidaan antaa kirjallisella äänestyksellä, jos neuvosto tai Coreper yksimielisesti päättää käyttää tätä menettelyä. Puheenjohtaja voi myös erityisissä tapauksissa ehdottaa tätä menettelyä; tällöin kirjallinen äänestys on mahdollinen, jos kaikki neuvoston jäsenet hyväksyvät tämän menettelyn.
Kirjallisen menettelyn noudattaminen edellyttää lisäksi komission hyväksyntää, jos kirjallinen äänestys koskee asiaa, jonka komissio on saattanut neuvoston käsiteltäväksi.
Pääsihteeristö laatii kuukausittain luettelon kirjallisella menettelyllä annetuista säädöksistä.
2. Puheenjohtajan aloitteesta neuvosto voi toimia ’hiljaisen hyväksynnän menettelyksi’ kutsuttua yksinkertaistettua kirjallista menettelyä noudattaen:
a)
Euroopan parlamentin jäsenen neuvostolle esittämään kirjalliseen kysymykseen tai tapauksen mukaan suulliseen kysymykseen annettavan vastauksen tekstin hyväksymiseksi sen jälkeen, kun Coreper on tarkastellut vastausehdotusta; (7)
b)
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten ja alueiden komitean jäsenten ja heidän sijaistensa nimeämiseksi sen jälkeen, kun Coreper on tarkastellut päätösehdotusta;
c)
päätöksen tekemiseksi muiden toimielinten tai elinten kuulemisesta, kun perussopimukset tällaista kuulemista edellyttävät;
d)
yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi COREU-verkostoa (’COREU:n hiljaisen hyväksynnän menettely’) (8) käyttäen.
Tällöin asianomaista tekstiä pidetään hyväksyttynä puheenjohtajan asian kiireellisyyden perusteella vahvistaman määräajan päätyttyä, jollei joku neuvoston jäsen esitä vastalausetta.
3. Pääsihteeristö vahvistaa kirjallisen menettelyn päätökseen saattamisen.
13 artikla
Pöytäkirja
1. Kustakin istunnosta laaditaan pöytäkirja, jonka allekirjoittavat, sen tultua hyväksytyksi, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva pääsihteeri, jäljempänä ’pääsihteeri’, tai varapääsihteeri. He voivat valtuuttaa pääsihteeristön jonkin pääjohtajan allekirjoittamaan pöytäkirjan puolestaan.
Pöytäkirja sisältää kunkin esityslistalla olevan asian osalta yleensä:
-
maininnan neuvoston käsiteltäväksi saatetuista asiakirjoista;
-
tehdyt päätökset tai neuvoston tekemät päätelmät;
-
neuvoston antamat lausumat ja ne lausumat, joiden merkitsemistä pöytäkirjaan neuvoston jäsen tai komissio on pyytänyt.
2. Pääsihteeristö laatii ehdotuksen pöytäkirjaksi 15 päivän kuluessa ja toimittaa sen neuvoston tai Coreperin hyväksyttäväksi.
3. Neuvoston jäsen tai komissio voi ennen pöytäkirjan hyväksymistä pyytää, että esityslistan jokin kohta merkitään yksityiskohtaisemmin pöytäkirjaan. Nämä pyynnöt voidaan esittää Coreperille.
14 artikla
Voimassa olevan kieliä koskevan järjestelyn mukaisilla kielillä laadittujen asiakirjojen ja ehdotusten nojalla tapahtuva käsittely ja tehtävät päätökset
1. Jollei neuvosto yksimielisesti ja asian kiireellisyyden vuoksi toisin päätä, neuvosto käsittelee asioita ja tekee päätöksiä ainoastaan sellaisten asiakirjojen ja ehdotusten perusteella, jotka on laadittu voimassa olevan kieliä koskevan järjestelyn mukaisilla kielillä.
2. Neuvoston jäsen voi vastustaa asian käsittelyä, jos mahdollisten muutosehdotusten teksti ei ole laadittu 1 kohdassa tarkoitetuilla, jäsenen osoittamilla kielillä.
15 artikla
Säädösten allekirjoittaminen
Säädökset hyväksynyttä istuntoa johtanut puheenjohtaja ja pääsihteeri tai varapääsihteeri allekirjoittavat neuvoston hyväksymät sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti hyväksymät säädökset. Pääsihteeri ja varapääsihteeri voivat valtuuttaa pääsihteeristön jonkin pääjohtajan allekirjoittamaan säädökset puolestaan.
16 artikla (9)
Äänestykseen osallistumismahdollisuuden puuttuminen
Tämän työjärjestyksen soveltamisessa otetaan liitteen IV mukaisesti asiaan kuuluvalla tavalla huomioon ne tapaukset, joissa perussopimusten mukaisesti yksi tai useampi neuvoston jäsen ei voi osallistua äänestykseen.
17 artikla
Säädösten julkaiseminen virallisessa lehdessä
1. Pääsihteeri tai varapääsihteeri huolehtii seuraavien asiakirjojen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jäljempänä ’virallinen lehti’:
a)
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut säädökset;
b)
Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 163 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut säädökset;
c)
neuvoston Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 ja 252 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen vahvistamat yhteiset kannat sekä niiden perustelut;
d)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut puitepäätökset ja päätökset;
e)
neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemät yleissopimukset.
Näiden yleissopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.
f)
jäsenvaltioiden välillä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 293 artiklan perusteella allekirjoitetut yleissopimukset.
Näiden yleissopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.
g)
yhteisön tekemät kansainväliset sopimukset.
Näiden sopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.
h)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyt kansainväliset sopimukset, jollei neuvosto päätä toisin Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (10) 4 ja 9 artiklan perusteella.
Näiden sopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.
2. Jollei neuvosto tai Coreper toisin päätä, pääsihteeri tai varapääsihteeri huolehtii seuraavien asiakirjojen julkaisemisesta virallisessa lehdessä:
a)
jäsenvaltion neuvostolle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet;
b)
jäsenvaltion neuvostolle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet;
c)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat;
d)
muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit, muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset, sekä suositukset ja lausunnot.
3. Neuvosto tai Coreper päättää tapauskohtaisesti yksimielisesti, onko tarpeen, että pääsihteeri tai varapääsihteeri antaa julkaistavaksi virallisessa lehdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitetut yhteiset strategiat, yhteiset toiminnat ja yhteiset kannat.
4. Neuvosto tai Coreper päättää tapauskohtaisesti ja ottaen huomioon perussäädöksen mahdollisen julkaisemisen, onko tarpeen, että pääsihteeri tai varapääsihteeri antaa julkaistavaksi virallisessa lehdessä:
a)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen yhteisten toimintojen täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet;
b)
yhteiset toiminnat, yhteiset kannat ja muut päätökset, jotka on hyväksytty tai tehty yhteisen strategian perusteella Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti;
c)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen päätösten mahdolliset täytäntöönpanotoimenpiteet sekä neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemien yleissopimusten mahdolliset soveltamistoimenpiteet;
d)
muut neuvoston säädökset kuten sui generis -päätökset tai päätöslauselmat.
5. Jos yhteisöjen ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön välisellä sopimuksella perustetaan elin, jolla on päätöksentekovaltaa, neuvosto päättää tällaisen sopimuksen tekemisen yhteydessä, onko kyseisen elimen tekemät päätökset tarpeen julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
18 artikla
Asiakirjojen tiedoksianto
1. Pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja antaa muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit sekä muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset tiedoksi niille, joille ne on osoitettu.
2. Jollei seuraavia asiakirjoja julkaista virallisessa lehdessä, pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja antaa ne tiedoksi niille, joille ne on osoitettu:
a)
suositukset;
b)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitetut yhteiset strategiat, yhteiset toiminnat ja yhteiset kannat;
c)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat;
d)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 ja 34 artiklan perusteella annettujen säädösten soveltamistoimenpiteet.
3. Pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja toimittaa muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut neuvoston direktiivit sekä neuvoston päätökset ja suositukset jäsenvaltioiden hallituksille ja komissiolle.
19 artikla (11)
Coreper, komiteat ja työryhmät
1. Coreper huolehtii neuvoston työn valmistelusta sekä suorittaa neuvoston sille antamat toimeksiannot. Se valvoo kaikissa asioissa (12) Euroopan unionin politiikkojen ja toimien yhtenäisyyttä sekä seuraavien periaatteiden ja sääntöjen noudattamista:
a)
laillisuus-, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate sekä periaate, jonka mukaan säädökset on perusteltava;
b)
unionin toimielinten ja muiden elinten toimivaltaa koskevat säännöt;
c)
talousarviota koskevat säännökset;
d)
menettelyä, avoimuutta ja lainsäädännön valmistelun laatua koskevat säännöt.
2. Jollei Coreper toisin päätä, se käsittelee ennakolta kaikki neuvoston istunnon esityslistalle otetut asiat. Coreper pyrkii omalla tasollaan saamaan aikaan yksimielisen kannan, joka saatetaan neuvoston hyväksyttäväksi. Se huolehtii siitä, että neuvostolle esitetään asianmukaiset asiakirjat, sekä esittää neuvostolle tarvittaessa suuntaviivoja, vaihtoehtoja tai ratkaisuehdotuksia. Kiireellisissä tapauksissa neuvosto voi yksimielisesti päättää käsitellä asian ilman tätä ennakkokäsittelyä.
3. Coreper voi perustaa tai sen suostumuksella voidaan perustaa komiteoita tai työryhmiä tiettyjä etukäteen määriteltyjä valmistelu- tai selvitystehtäviä varten.
Pääsihteeristö päivittää ja julkistaa valmistelevien elinten luettelon. Vain tässä luettelossa olevat komiteat ja työryhmät voivat kokoontua neuvoston työskentelyä valmistelevina eliminä.
4. Coreperin puheenjohtajana toimii esityslistalle otettujen kohtien mukaan joko neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion pysyvä edustaja tai hänen sijaisensa. Tämän jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen toimii myös perussopimuksissa tarkoitettujen eri komiteoiden puheenjohtajana, jollei neuvosto toisin päätä. Sama koskee 3 kohdassa tarkoitettuja komiteoita ja työryhmiä, jollei Coreper toisin päätä.
5. Neuvoston niissä kokoonpanoissa pidettävien istuntojen valmistelua varten, joissa se kokoontuu kerran puolessa vuodessa, ja jos istunnot pidetään puolivuotiskauden ensimmäisen puoliskon aikana, edellisen puolivuotiskauden aikana pidettävien muiden komiteoiden kuin Coreperin sekä työryhmien kokousten puheenjohtajana toimii sen jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen, jonka tehtävänä on toimia puheenjohtajana kyseisten neuvoston istuntojen aikaan.
6. Jos asia käsitellään olennaisin osin puolivuotiskauden aikana, tänä kautena puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen voi toimia edellisen puolivuotiskauden aikana muiden komiteoiden kuin Coreperin sekä työryhmien kokousten puheenjohtajana silloin, kun niissä käsitellään kyseistä asiaa. Asianomaiset kaksi puheenjohtajavaltiota sopivat keskenään tämän kohdan käytännön täytäntöönpanosta.
Käsiteltäessä Euroopan yhteisöjen talousarviota tietylle varainhoitovuodelle, toimii talousarvion käsittelyä koskevia neuvoston esityslistalla olevia asioita valmistelevien muiden neuvoston elinten kuin Coreperin puheenjohtajana poikkeuksellisesti sen jäsenvaltion jäsen, joka toimii neuvoston puheenjohtajavaltiona kyseistä varainhoitovuotta edeltävän vuoden toisella puolivuotiskaudella. Samaa käytäntöä sovelletaan toisen puheenjohtajavaltion suostumuksella neuvoston istuntojen puheenjohtajana toimimiseen silloin, kun kyseisiä talousarvioon liittyviä asioita käsitellään. Asianomaiset puheenjohtajavaltiot neuvottelevat toistensa kanssa käytännön järjestelyistä.
7. Jäljempänä mainittujen asiaan kuuluvien säännösten mukaisesti Coreper voi tehdä seuraavia menettelyä koskevia päätöksiä edellyttäen, että niitä koskevat kohdat on otettu sen esityslistaehdotukseen vähintään kolme työpäivää ennen kokousta, mistä määräajasta poikkeaminen edellyttää Coreperin yksimielistä päätöstä (13):
a)
päätös pitää neuvoston istunto muualla kuin Brysselissä tai Luxemburgissa (1 artiklan 3 kohta);
b)
lupa esittää oikeudenkäynnissä jäljennös tai ote neuvoston asiakirjasta (6 artiklan 2 kohta);
c)
päätös käydä neuvoston julkinen keskustelu tai olla käsittelemättä julkisesti jotakin neuvostossa käsiteltävää asiaa (8 artiklan 1 kohdan c alakohta, 2 kohta ja 3 kohta);
d)
päätös julkistaa äänestystulokset ja neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;
e)
päätös käyttää kirjallista menettelyä (12 artiklan 1 kohta);
f)
neuvoston pöytäkirjan hyväksyminen tai muuttaminen (13 artiklan 2 ja 3 kohta);
g)
päätös julkaista tai olla julkaisematta asiakirja tai säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä (17 artiklan 2, 3 ja 4 kohta);
h)
päätös kuulla jotakin toimielintä tai elintä, kun perussopimuksissa ei sitä edellytetä;
i)
päätös asettaa määräaika jonkin toimielimen tai elimen kuulemista varten tai pidentää sitä;
j)
päätös pidentää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja;
k)
jollekin toimielimelle tai elimelle osoitetun kirjeen sisällön hyväksyminen.
20 artikla
Puheenjohtaja ja työskentelyn sujuminen
1. Puheenjohtaja huolehtii tämän työjärjestyksen noudattamisesta ja valvoo keskustelujen asianmukaista sujumista. Puheenjohtajavaltio huolehtii erityisesti siitä, että sekä se itse että muut noudattavat laajentuneen neuvoston työmenetelmiä koskevan liitteen V säännöksiä.
Keskustelujen asianmukaisen sujumisen varmistamiseksi ja jollei neuvosto toisin päätä, puheenjohtaja voi lisäksi toteuttaa kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta istuntoja varten käytettävissä oleva aika käytetään parhaalla mahdollisella tavalla, ja erityisesti:
a)
rajoittaa kokoussalissa istunnon aikana läsnä olevien kutakin valtuuskuntaa edustavien henkilöiden lukumäärää tietyn kohdan käsittelyn osalta ja päättää, avataanko sali, josta käsittelyä voi seurata;
b)
päättää esityslistan kohtien käsittelyjärjestyksestä ja niitä koskevien keskustelujen kestosta;
c)
vahvistaa tietyn kohdan käsittelyyn käytettävän ajan erityisesti rajoittamalla osallistujien puheaikaa ja määrittämällä heidän puheenvuorojensa järjestyksen;
d)
pyytää valtuuskuntia esittämään ehdotuksensa käsiteltävänä olevan tekstin muuttamisesta kirjallisesti ennen tiettyä määräaikaa, tarvittaessa lyhyine selityksineen;
e)
pyytää valtuuskuntia, joilla on sama tai samanlainen kanta tiettyyn asiaan tai tekstiin tai tekstin osaan, valitsemaan joukostaan yhden, joka ilmoittaa niiden yhteisen kannan istunnossa tai kirjallisesti ennen istuntoa.
2. Seuraavana puheenjohtajavaltiona toimivan jäsenvaltion edustaja avustaa puheenjohtajaa ilman, että tämä vaikuttaa 19 artiklan 4 ja 6 kohdan säännösten soveltamiseen, puheenjohtajavaltion toimivaltaan ja sen poliittiseen kokonaisvastuuseen. Puheenjohtajavaltion pyynnöstä ja sen ohjeiden mukaisesti toimiva seuraavan puheenjohtajavaltion edustaja toimii tarvittaessa puheenjohtajan tilalla, ottaa tarpeen tullen huolehtiakseen tietyistä tehtävistä sekä varmistaa neuvoston työskentelyn jatkuvuuden.
21 artikla (14) (15)
Komiteoiden ja työryhmien mietinnöt ja kertomukset
Tämän työjärjestyksen muiden säännösten estämättä puheenjohtajavaltio järjestää eri komiteoiden ja työryhmien kokoukset siten, että niiden mietinnöt ja kertomukset ovat käytettävissä ennen sitä Coreperin kokousta, jossa niitä käsitellään.
Jollei asian kiireellisyys vaadi toimimaan toisin, puheenjohtajavaltio siirtää johonkin Coreperin myöhempään kokoukseen sellaisiin 7 artiklan mukaisiin lainsäädäntötoimiin liittyvien esityslistan kohtien käsittelyn, joiden osalta komitea tai työryhmä ei ole saattanut työskentelyään päätökseen vähintään viisi työpäivää ennen Coreperin kokousta.
22 artikla
Lainsäädännön valmistelun laatu (16)
Oikeudellisen yksikön tehtävänä on, sen avustaessa neuvostoa sen tehtävässä huolehtia antamiensa säädösten valmistelun laadusta, varmistaa hyvissä ajoin säädösehdotusten valmistelun laatu ja tehdä tarvittavia säädösten valmistelun laatua koskevia ehdotuksia neuvostolle ja sen elimille 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn yhteisön lainsäädännön valmistelun laatua koskevia yhteisiä suuntaviivoja koskevan toimielinten välisen sopimuksen (17) mukaisesti.
Niiden, jotka esittävät neuvoston työskentelyä varten tekstejä, on koko lainsäädäntömenettelyn ajan kiinnitettävä erityistä huomiota niiden valmistelun laatuun.
23 artikla
Pääsihteeri ja pääsihteeristö
1. Neuvostoa avustaa pääsihteeristö, jota johtaa pääsihteeri pääsihteeristön toiminnasta vastaavan varapääsihteerin avustamana. Neuvosto nimittää pääsihteerin ja varapääsihteerin määräenemmistöllä.
2. Neuvosto päättää pääsihteeristön organisaatiosta (18).
Pääsihteeri ja varapääsihteeri toteuttavat neuvoston vastuulla kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen pääsihteeristön moitteettoman toiminnan.
3. Pääsihteeristö osallistuu tiiviisti ja jatkuvasti neuvoston työskentelyn järjestelyyn, yhteensovittamiseen ja sen yhtenäisyyden valvontaan sekä sen 18 kuukauden ohjelman täytäntöönpanoon. Pääsihteeristö avustaa puheenjohtajavaltiota sen vastuulla ja johdolla ratkaisujen hakemisessa.
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti pääsihteeri avustaa neuvostoa ja puheenjohtajavaltiota yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvien kysymysten osalta, erityisedustajien työskentelyn yhteensovittaminen mukaan luettuna.
Pääsihteeri voi tarvittaessa pyytää puheenjohtajavaltiota kutsumaan koolle komitean tai työryhmän erityisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla tai ottamaan tietyn kohdan komitean tai työryhmän esityslistalle.
4. Pääsihteeri tai varapääsihteeri antavat neuvostolle ehdotuksen pääsihteeristön arvioiduista kuluista niin hyvissä ajoin, että varainhoitoa koskevissa säännöksissä säädettyjä määräaikoja voidaan noudattaa.
5. Pääsihteerillä on varapääsihteerin avustamana kokonaisvastuu talousarvion pääluokkaan II - Neuvosto otettujen määrärahojen hallinnoinnista ja hänen on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet niiden asianmukaisen hallinnan varmistamiseksi. Hän hoitaa näitä määrärahoja Euroopan yhteisöjen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.
24 artikla
Turvallisuus
Neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä turvallisuutta koskevat säännöt.
25 artikla
Sopimusten ja yleissopimusten tallettajan tehtävät
Jos pääsihteeri nimetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyn sopimuksen taikka yhteisön ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön välisen sopimuksen tallettajaksi tai jäsenvaltioiden välisen yleissopimuksen taikka Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan nojalla tehdyn yleissopimuksen tallettajaksi, näiden sopimusten tai yleissopimusten ratifioimis- tai hyväksymiskirjat talletetaan neuvoston toimipaikkaan.
Näissä tapauksissa pääsihteeri hoitaa tallettajan tehtävät ja huolehtii myös siitä, että kyseisten sopimusten tai yleissopimusten voimaantulopäivä julkaistaan virallisessa lehdessä.
26 artikla
Edustus Euroopan parlamentissa
Neuvostoa voi edustaa Euroopan parlamentissa ja sen valiokunnissa neuvoston puheenjohtajavaltio tai tämän suostumuksella seuraava puheenjohtajavaltio taikka pääsihteeri. Puheenjohtajan toimeksiannosta neuvostoa voivat valiokunnissa edustaa myös varapääsihteeri tai pääsihteeristön ylemmät virkamiehet.
Neuvosto voi lisäksi antaa näkökantansa Euroopan parlamentin tietoon kirjallisella ilmoituksella.
27 artikla
Säädösten muotoa koskevat säännökset
Säädösten muotoa koskevat säännökset ovat liitteessä VI.
28 artikla
Neuvostolle osoitetut lähetykset
Neuvostolle tarkoitetut lähetykset osoitetaan puheenjohtajalle neuvoston toimipaikkaan seuraavaan osoitteeseen:
Euroopan unionin neuvosto
Rue de la Loi / Wetstraat 175
B-1048 Bruxelles.
LIITE I
LUETTELO NEUVOSTON KOKOONPANOISTA
1.
Yleiset asiat ja ulkosuhteet (19)
2.
Talous- ja rahoitusasiat (20)
3.
Oikeus- ja sisäasiat (21)
4.
Työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat
5.
Kilpailukyky (sisämarkkinat, teollisuus ja tutkimus) (22)
6.
Liikenne, televiestintä ja energia
7.
Maatalous ja kalastus
8.
Ympäristö
9.
Koulutus, nuoriso ja kulttuuri (23)
Kukin jäsenvaltio päättää itse omasta edustuksestaan neuvostossa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti.
Useampi ministeri voi osallistua varsinaisena jäsenenä samaan neuvoston istuntoon, jolloin esityslistaa ja käsittelyjärjestelyjä mukautetaan vastaavasti (24).
Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa kutakin hallitusta edustaa tämän kokoonpanon eri istunnoissa sen tehtävään valitsema ministeri tai valtiosihteeri.
LIITE II
ERITYISSÄÄNNÖKSET YLEISÖN OIKEUDESTA TUTUSTUA NEUVOSTON ASIAKIRJOIHIN
1 artikla
Soveltamisala
Kaikilla luonnollisilla ja oikeushenkilöillä on oikeus tutustua neuvoston asiakirjoihin asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyjen periaatteiden, edellytysten ja rajoitusten sekä tässä liitteessä vahvistettujen erityissäännösten mukaisesti.
2 artikla
Kolmannen osapuolen asiakirjoja koskeva kuuleminen
1. Sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohtaa ja 9 artiklan 3 kohtaa, ja jollei asiakirjan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan perusteella tapahtuvan tarkastelun jälkeen ole selvää, ettei sitä julkisteta, asianomaista kolmatta osapuolta kuullaan, jos
a)
asiakirja on asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 1 kohdassa määritelty arkaluonteinen asiakirja;
b)
asiakirja on peräisin jäsenvaltiosta ja
se on toimitettu neuvostolle ennen 3 päivää joulukuuta 2001, tai
kyseinen jäsenvaltio on pyytänyt, ettei sitä julkisteta ilman sen edeltä käsin antamaa suostumusta.
2. Kaikissa muissa tapauksissa, joissa neuvostolle esitetään pyyntö tutustua sen hallussa olevaan kolmannen osapuolen asiakirjaan, pääsihteeristö kuulee asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 4 kohtaa soveltaessaan asianomaista kolmatta osapuolta, jollei asiakirjan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan perusteella tapahtuvan tarkastelun jälkeen ole selvää, että asiakirja julkistetaan tai että sitä ei julkisteta.
3. Kolmatta osapuolta kuullaan kirjallisesti (myös sähköpostitse), ja tälle annetaan vastaamista varten kohtuullinen määräaika ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 artiklassa asetettu määräaika. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kolmannen osapuolen lausunto pyydetään kirjallisena.
4. Jos asiakirja ei kuulu 1 kohdan a tai b alakohdan piiriin ja pääsihteeristö ei ole kolmannen osapuolen kielteisen lausunnon perusteella vakuuttunut siitä, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 tai 2 kohtaa voidaan soveltaa, asia saatetaan neuvoston käsiteltäväksi.
Jos neuvosto aikoo luovuttaa asiakirjan, kolmannelle osapuolelle on viipymättä ilmoitettava kirjallisesti neuvoston aikomuksesta luovuttaa asiakirja vähintään kymmenen työpäivän määräajan kuluttua. Samalla kolmannen osapuolen huomio kiinnitetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 243 artiklaan.
3 artikla
Muilta toimielimiltä tai jäsenvaltioilta saadut kuulemispyynnöt
Kun toinen toimielin tai jäsenvaltio haluaa kuulla neuvostoa neuvoston asiakirjaa koskevasta hakemuksesta, se lähettää pyynnön sähköpostitse osoitteeseen access@consilium.europa.eu tai faksitse numeroon (32-2) 281 63 61.
Pääsihteeristö esittää näkemyksensä neuvoston puolesta pikaisesti, ottaen huomioon kyseisen toimielimen tai jäsenvaltion päätöksen osalta vaadittavat määräajat, ja viimeistään viiden työpäivän kuluessa.
4 artikla
Jäsenvaltioilta peräisin olevat asiakirjat
Jäsenvaltion asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohdan nojalla esittämä pyyntö tehdään kirjallisena pääsihteeristölle.
5 artikla
Jäsenvaltioiden edelleen toimittamat pyynnöt
Kun jäsenvaltio toimittaa pyynnön edelleen neuvostolle, pyyntö käsitellään asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 ja 8 artiklan ja tässä liitteessä olevien asiaa koskevien säännösten mukaisesti. Jos tutustumisoikeus evätään kokonaan tai osittain, hakijalle ilmoitetaan, että mahdollinen uudistettu pyyntö on esitettävä suoraan neuvostolle.
6 artikla
Hakemusten toimitusosoite
Pyyntö saada tutustua asiakirjaan on osoitettava kirjallisena korkeana edustajana toimivalle neuvoston pääsihteerille, osoitteeseen rue de la Loi / Wetstraat 175, B-1048 Bryssel tai sähköpostitse osoitteella access@consilium.europa.eu taikka faksitse numeroon (32-2) 281 63 61.
7 artikla
Alkuperäisten hakemusten käsittely
Jollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, pääsihteeristö käsittelee neuvoston asiakirjoihin tutustumista koskevat pyynnöt.
8 artikla
Uudistettujen pyyntöjen käsittely
Jollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, neuvosto tekee päätöksen uudistetun pyynnön johdosta.
9 artikla
Maksut
Pääsihteeri määrää neuvoston asiakirjojen jäljennösten tuottamisesta ja lähettämisestä perittävät maksut.
10 artikla
Neuvoston julkinen asiakirjarekisteri
1. Pääsihteeristön tehtävänä on huolehtia yleisön pääsystä neuvoston asiakirjarekisteriin.
2. Asiakirjojen viitenumeroiden lisäksi rekisterissä on ilmoitettava, mitkä 1 päivän heinäkuuta 2000 jälkeen laaditut asiakirjat on jo julkistettu. Jollei yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EY) N:o 45/2001 (25) sekä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 16 artiklasta muuta johdu, asiakirjojen sisältö on asetettava saataville Internetin välityksellä.
11 artikla
Suoraan yleisön saatavissa olevat asiakirjat
1. Tätä artiklaa sovelletaan kaikkiin neuvoston asiakirjoihin edellyttäen, että ne eivät ole salaisiksi luokiteltuja asiakirjoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta tehdä kirjallinen hakemus asetuksen (EY) N:o 1049/2001 6 artiklan mukaisesti.
2. Tässä artiklassa tarkoitetaan:
-
’jakelulla’ asiakirjan lopullisen toisinnon jakamista neuvoston jäsenille, heidän edustajilleen tai valtuuskunnilleen;
-
’lainsäädäntöasiakirjalla’ asiakirjaa, joka koskee työjärjestyksen 7 artiklassa tarkoitetun säädöksen käsittelyä tai antamista.
3. Pääsihteeristö saattaa seuraavat asiakirjat yleisön saataville heti, kun ne on jaettu:
a)
muut kuin neuvoston tai jäsenvaltion laatimat asiakirjat, jotka niiden laatija on julkistanut tai jotka on julkistettu laatijan suostumuksella;
b)
eri kokoonpanoissa kokoontuvan neuvoston istuntojen esityslistaehdotukset;
c)
kaikki asiakirjat, jotka neuvosto on hyväksynyt ja jotka julkaistaan virallisessa lehdessä.
4. Edellyttäen, että asiakirjat eivät selvästi kuulu asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklassa säädettyjen poikkeusten piiriin, pääsihteeristö voi saattaa myös seuraavat asiakirjat yleisön saataville heti, kun ne on jaettu:
a)
komiteoiden ja työryhmien esityslistaehdotukset;
b)
muut asiakirjat, kuten ilmoitukset, raportit, kertomukset ja tilannekatsaukset sekä käsittelyn etenemistä neuvostossa tai jossakin sen valmistelevista elimistä kuvaavat selvitykset, joissa valtuuskuntien yksittäiset kannat eivät tule esiin, lukuun ottamatta oikeudellisen yksikön kannanottoja ja lausuntoja.
5. Edellä 3 ja 4 kohdassa mainittujen asiakirjojen lisäksi pääsihteeristö saattaa yleisön saataville seuraavat lainsäädäntöasiakirjat heti, kun ne on jaettu:
a)
muiden Euroopan unionin toimielinten tai elinten tai, jollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltion neuvostolle osoittamat säädöksiä koskevat saatteet ja kirjeiden jäljennökset;
b)
neuvostolle toimitetut asiakirjat, jotka on luetteloitu sen esityslistan kohdassa ja merkitty sanoilla ’julkinen käsittely’ tai ’julkinen keskustelu’ työjärjestyksen 8 artiklan mukaisesti;
c)
Coreperin ja/tai neuvoston hyväksyttäväksi toimitetut ilmoitukset (I/A- ja A-kohtia koskevat ilmoitukset) sekä säädösehdotukset, joihin niissä viitataan;
d)
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitetun menettelyn kuluessa tehdyt neuvoston päätökset ja sovittelukomitean hyväksymät yhteiset tekstit.
6. Sen jälkeen kun jokin 5 kohdan d alakohdassa tarkoitetuista päätöksistä on tehty tai kun kyseinen säädös on lopullisesti annettu, pääsihteeristö saattaa yleisön saataville kaikki kyseistä säädöstä koskevat lainsäädäntöasiakirjat, jotka on laadittu ennen tällaista päätöstä ja jotka eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 ja 2 kohdan eikä 3 kohdan toisessa alakohdassa säädettyjen poikkeusten piiriin, kuten ilmoitukset, raportit, kertomukset ja tilannekatsaukset sekä käsittelyn etenemistä neuvostossa tai jossakin sen valmistelevista elimistä kuvaavat selvitykset (’yhteenvedot asian käsittelystä’), lukuun ottamatta oikeudellisen yksikön kannanottoja ja lausuntoja.
Jäsenvaltion pyynnöstä ei sellaisia asiakirjoja, jotka kuuluvat ensimmäisen alakohdan soveltamisalaan ja joista käy ilmi kyseisen jäsenvaltion valtuuskunnan yksittäinen kanta neuvostossa, saateta yleisön saataville näiden säännösten mukaisesti.
LIITE III
YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT ÄÄNTEN PAINOTUSTA NEUVOSTOSSA KOSKEVIEN SÄÄNNÖSTEN SOVELTAMISESTA
1 artikla
Kunkin jäsenvaltion väkiluku Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 4 kohdan, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 118 artiklan 4 kohdan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan ja 34 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana on:
Jäsenvaltio
Väkiluku
(× 1 000)
Saksa
82 500,8
Ranska
62 370,8
Yhdistynyt kuningaskunta
60 063,2
Italia
58 462,4
Espanja
43 038,0
Puola
38 173,8
Alankomaat
16 305,5
Kreikka
11 073,0
Portugali
10 529,3
Belgia
10 445,9
Tšekin tasavalta
10 220,6
Unkari
10 097,5
Ruotsi
9 011,4
Itävalta
8 206,5
Tanska
5 411,4
Slovakia
5 384,8
Suomi
5 236,6
Irlanti
4 109,2
Liettua
3 425,3
Latvia
2 306,4
Slovenia
1 997,6
Viro
1 347,0
Kypros
749,2
Luxemburg
455,0
Malta
402,7
Yhteensä
461 324,0
Raja-arvo (62 %)
286 020,9
2 artikla
1. Jäsenvaltiot toimittavat kunkin vuoden syyskuun 1 päivään mennessä Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle kokonaisväestöä koskevat tietonsa kyseisen vuoden tammikuun 1 päivältä.
2. Neuvosto muuttaa 1 artiklassa olevia lukuja joka vuosi ensimmäisestä päivästä tammikuuta alkaen niiden tietojen mukaisesti, jotka Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolla oli käytössään edellisen vuoden syyskuun 30 päivänä. Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
LIITE IV
1.
Tämän työjärjestyksen seuraavia säännöksiä sovellettaessa niissä tapauksissa, joissa yksi tai useampi neuvoston tai pysyvien edustajien komitean jäsen ei perussopimusten mukaan voi osallistua äänestykseen, kyseisen yhden tai useamman jäsenen ääniä ei oteta huomioon:
a)
1 artiklan 3 kohdan toinen alakohta (neuvoston istunnon pitäminen muualla kuin Brysselissä tai Luxemburgissa);
b)
3 artiklan 7 kohta (muun kuin esityslistaehdotuksessa olevan asian ottaminen esityslistalle);
c)
3 artiklan 8 kohta (A-kohdan, joka olisi muuten jouduttu poistamaan esityslistalta, pitäminen esityslistalla B-kohtana);
d)
5 artiklan 2 kohta Euroopan keskuspankin istuntoihin osallistumisen osalta (asian käsittely niin, että Euroopan keskuspankki ei ole edustettuna);
e)
9 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohta sekä toinen ja kolmas alakohta (äänestystulosten, äänestysselitysten, neuvoston pöytäkirjaan merkittyjen lausumien sekä niiden pöytäkirjan kohtien julkisuus, jotka liittyvät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisten yhteisten kantojen hyväksymiseen; äänestystulosten, äänestysselitysten, neuvoston pöytäkirjaan merkittyjen lausumien ja niiden pöytäkirjan kohtien julkisuus, jotka liittyvät muihin kuin 2 kohdassa tarkoitettuihin tapauksiin);
f)
11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta (äänestyksen toimittaminen);
g)
12 artiklan 1 kohta (kirjallisen menettelyn käyttäminen);
h)
14 artiklan 1 kohta (päätös käsitellä asiaa ja tehdä päätöksiä poikkeuksellisesti sellaisten asiakirjojen ja ehdotusten perusteella, joita ei ole laadittu kaikilla kielillä) (26);
i)
17 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta (jäsenvaltion Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan nojalla tekemän aloitteen julkaisematta jättäminen virallisessa lehdessä);
j)
17 artiklan 2 kohdan c ja d alakohta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan nojalla hyväksytyn yhteisen kannan tai tiettyjen direktiivien, päätösten, suositusten ja lausuntojen julkaisematta jättäminen virallisessa lehdessä);
k)
17 artiklan 4 kohdan c alakohta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä tai yleissopimuksia koskevien mahdollisten täytäntöönpano- tai soveltamistoimenpiteiden julkaiseminen virallisessa lehdessä);
l)
17 artiklan 5 kohta (kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen tekemien päätösten julkaiseminen virallisessa lehdessä).
2.
Neuvoston tai pysyvien edustajien komitean jäsen ei voi vedota tämän työjärjestyksen seuraaviin säännöksiin sellaisten päätösten yhteydessä, joissa tämä jäsen ei perussopimusten mukaan voi osallistua äänestykseen:
a)
3 artiklan 8 kohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus pyytää jonkin A-kohdan poistamista esityslistalta),
b)
11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus pyytää äänestyksen toimittamista),
c)
11 artiklan 3 kohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus edustaa äänestyksessä toista jäsentä),
d)
14 artiklan 2 kohta (neuvoston kunkin jäsenen mahdollisuus vastustaa asian käsittelyä, jos mahdollisia muutoksia koskeva teksti ei ole laadittu hänen osoittamallaan kielellä).
LIITE V
LAAJENTUNEEN NEUVOSTON TYÖMENETELMÄT
Kokousten valmistelu
1.
Puheenjohtajavaltio huolehtii siitä, että työryhmä tai komitea toimittaa asian Coreperille vasta sen jälkeen, kun asian edistymisestä ja kantojen selkiintymisestä kyseisellä tasolla voidaan olla kohtuullisen varmoja. Asia palautetaan toisaalta takaisin työryhmälle tai komitealle vain kun se on välttämätöntä, jolloin tehtävänanto joka tapauksessa käsittää täsmällisten ja tarkkaan yksilöityjen ongelmien käsittelyn.
2.
Puheenjohtajavaltio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet asian käsittelyn edistämiseksi kokousten välisenä aikana. Se voi esimerkiksi työryhmän tai komitean suostumuksella toteuttaa tehokkaasti erityisongelmia koskevia tarpeellisia kuulemisia ja raportoida ratkaisuvaihtoehdoista asianomaiselle työryhmälle tai komitealle. Se voi myös toteuttaa kirjallisia kuulemisia pyytämällä valtuuskuntia ilmoittamaan ehdotusta koskevan kantansa kirjallisesti ennen työryhmän tai komitean seuraavaa kokousta.
3.
Tarvittaessa valtuuskunnat esittävät kirjallisesti ennen tulevaa kokousta kannan, jolle ne todennäköisesti asettuvat kyseisessä kokouksessa. Jos kantaan sisältyy tekstin muutosehdotuksia, niiden on oltava sanamuodoltaan selkeitä. Samaa kantaa edustavat valtuuskunnat esittävät näkemyksensä yhdessä aina, kun se on mahdollista.
4.
Coreper välttää käsittelemästä asioita, joita on jo käsitelty sen työskentelyn valmistelun yhteydessä. Tämä koskee erityisesti I-kohtia, tietoja Coreperin työn järjestelyistä ja järjestyksestä sekä tulevien neuvoston istuntojen esityslistasta ja järjestelyistä. Valtuuskunnat ottavat mahdollisuuksien mukaan ’muut asiat’ -kohdassa käsiteltävät asiat esiin pikemmin Coreperin työskentelyn valmistelun yhteydessä kuin itse Coreperissa.
5.
Puheenjohtajavaltio toimittaa valtuuskunnille mahdollisimman pian Coreperin työskentelyn valmistelun kuluessa kaikki Coreperin kokouksen perusteelliseen valmisteluun tarvittavat tiedot, myös tiedot siitä, mitä tuloksia puheenjohtajavaltio odottaa kutakin esityslistan kohtaa koskevasta keskustelusta. Puheenjohtajavaltio kannustaa toisaalta tarvittaessa valtuuskuntia ilmoittamaan muille valtuuskunnille Coreperin työskentelyn valmistelun kuluessa kannan, jolle ne aikovat asettua Coreperissa. Tässä yhteydessä puheenjohtajavaltio viimeistelee Coreperin esityslistan. Puheenjohtajavaltio voi kutsua Coreperin työskentelyä valmistelevat ryhmät koolle useammin, jos olosuhteet sitä vaativat.
Kokousten kulku
6.
Neuvoston esityslistalle ei oteta asioita, jotka komission tai neuvoston jäsenten on vain aikomus esitellä, paitsi jos on tarkoitus keskustella merkittävästä uudesta aloitteesta.
7.
Puheenjohtajavaltio välttää ottamasta Coreperin esityslistalle kohtia, jotka on tarkoitettu vain tiedoksi. Nämä asiat, joita ovat esimerkiksi yhteenvedot toisella foorumilla tai kolmannen valtion tai toisen toimielimen kanssa pidetyistä kokouksista sekä menettelyä tai järjestelyjä koskevat tai muut kysymykset, olisi toimitettava sen sijaan valtuuskunnille Coreperin työskentelyn valmistelun kuluessa mahdollisuuksien mukaan kirjallisina, eikä niitä enää olisi toistettava Coreperissa.
8.
Puheenjohtaja antaa kokouksen alussa tarvittavat lisätiedot kokouksen kulusta ja ilmoittaa erityisesti, kuinka paljon aikaa hän aikoo käyttää kunkin kohdan käsittelyyn. Hän pidättyy pitkistä aloituspuheenvuoroista ja välttää toistamasta tietoja, jotka jo ovat valtuuskuntien tiedossa.
9.
Tärkeästä asiasta käytävän keskustelun aluksi puheenjohtaja ilmoittaa tarvittavan keskustelun lajin mukaan valtuuskunnille, kuinka kauan niiden käsiteltävää kohtaa koskeva puheenvuoro saa enintään kestää. Puheenvuorot eivät yleensä saisi kestää kauemmin kuin kaksi minuuttia.
10.
Täydelliset puheenvuorokierrokset ovat periaatteessa kiellettyjä. Niitä voidaan käyttää vain poikkeuksellisesti erityiskysymyksissä siten, että puheenjohtaja asettaa puheenvuoroille aikarajoituksen.
11.
Puheenjohtajavaltio kohdentaa keskustelua mahdollisimman paljon erityisesti pyytämällä valtuuskuntia ilmoittamaan välitysratkaisua tai yksittäisiä ehdotuksia koskevat näkemyksensä.
12.
Puheenjohtaja pidättyy kokousten aikana ja niiden lopussa tekemästä pitkiä yhteenvetoja keskusteluista vaan vain ilmoittaa lopuksi lyhyesti saavutetut asiaa koskevat tulokset ja/tai menettelyä koskevat päätelmät.
13.
Valtuuskunnat välttävät toistamasta asioita, jotka aikaisemmat puhujat ovat todenneet. Niiden puheenvuorot ovat lyhyitä, asiapitoisia ja ytimekkäitä.
14.
Samoin ajattelevia valtuuskuntia kannustetaan neuvottelemaan keskenään siitä, että yksi ainoa henkilö esittäisi niiden tiettyä kohtaa koskevan yhteisen kannan.
15.
Tekstistä keskusteltaessa valtuuskunnat antavat kirjallisesti konkreettisia muotoiluehdotuksia sen sijaan, että ne vain toteaisivat olevansa eri mieltä yksittäisestä ehdotuksesta.
16.
Jollei puheenjohtaja toisin ilmoita, valtuuskunnat pidättyvät käyttämästä puheenvuoroa, jos ne hyväksyvät yksittäisen ehdotuksen. Tällöin hiljaisuus katsotaan periaatteellisen hyväksymisen merkiksi.
LIITE VI
SÄÄDÖSTEN MUOTOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
A. Asetusten muoto
1.
Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamissa sekä neuvoston asetuksissa on:
a)
alussa nimike ’asetus’, järjestysnumero, antamispäivämäärä ja asetuksen aihe;
b)
joko ilmaisu ’Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto’ tai ’Euroopan unionin neuvosto’;
c)
ilmoitus niistä säännöksistä, joiden nojalla asetus on annettu ja näiden edellä sanat ’ottavat huomioon’ tai ’ottaa huomioon’;
d)
viittaus saatuihin ehdotuksiin ja lausuntoihin;
e)
asetuksen perustelut, joita edeltää ilmaisu ’sekä katsovat seuraavaa:’ tai ’sekä katsoo seuraavaa:’ ja numeroidut johdanto-osan kappaleet;
f)
ilmaisu ’ovat antaneet tämän asetuksen’ tai ’on antanut tämän asetuksen’, jonka jälkeen seuraavat asetuksen säännökset.
2.
Asetukset jakautuvat artikloihin, jotka voidaan ryhmitellä luvuiksi ja jaksoiksi.
3.
Asetuksen viimeisessä artiklassa vahvistetaan voimaantulopäivä, jos se on aikaisempi tai myöhäisempi kuin julkaisemista seuraava kahdeskymmenes päivä.
4.
Asetuksen viimeistä artiklaa seuraa:
a)
i)
sanonta ’Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.’,
tai
ii)
jos säädöstä ei sovelleta kaikkiin jäsenvaltioihin tai kaikissa jäsenvaltioissa, sanonta ’Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti’ (27);
b)
sanonta ’Tehty …ssa/ssä … päivänä … kuuta …’, jolloin päivämääränä on se päivä, jona neuvosto on antanut asetuksen;
ja
c)
jos kyseessä on
i)
Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antama asetus, sanonta:
’Euroopan parlamentin puolesta
Puhemies
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja’
jota seuraavat Euroopan parlamentin puhemiehen nimi ja asetusta annettaessa neuvoston istuntoa johtaneen puheenjohtajan nimi,
ii)
neuvoston asetus, ilmaisu:
’Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja’,
jota seuraa asetusta annettaessa neuvoston istuntoa johtaneen puheenjohtajan nimi.
B. Direktiivien, päätösten, suositusten ja lausuntojen muoto (Euroopan yhteisön perustamissopimus)
1.
Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamien direktiivien ja niiden yhteisesti tekemien päätösten sekä neuvoston direktiivien ja päätösten alussa on nimike ’direktiivi’ tai ’päätös’.
2.
Neuvoston antamien suositusten ja lausuntojen alussa on nimike ’suositus’ tai ’lausunto’.
3.
Edellä A jaksossa säädettyjä, asetuksia koskevia säännöksiä sovelletaan direktiiveihin ja päätöksiin soveltuvin osin, jollei Euroopan yhteisön perustamissopimuksen asiaa koskevista määräyksistä muuta johdu.
C. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen Eurooppa-neuvoston yhteisten strategioiden sekä yhteisten toimintojen ja yhteisten kantojen muoto.
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden sekä yhteisten toimintojen ja yhteisten kantojen alussa ovat nimikkeet:
a)
’Eurooppa-neuvoston yhteinen strategia’, järjestysnumero (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja strategian aihe;
b)
’Neuvoston yhteinen toiminta’, järjestysnumero (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja yhteisen toiminnan aihe;
c)
’Neuvoston yhteinen kanta’, järjestysnumero, (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja yhteisen kannan aihe.
D. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, puitepäätösten, päätösten ja yleissopimusten muoto
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, puitepäätösten, päätösten ja yleissopimusten alussa ovat nimikkeet:
a)
’Neuvoston yhteinen kanta’, järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja yhteisen kannan aihe;
b)
’Neuvoston puitepäätös’, järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja puitepäätöksen aihe;
c)
’Neuvoston päätös’, järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja päätöksen aihe;
d)
’Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan perusteella tekemä yleissopimus’ ja yleissopimuksen aihe.
”
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Ensimmäinen neuvoston 18 kuukauden ohjelma laaditaan kaudeksi, joka alkaa tammikuussa 2007.
Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2006.