KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 5. april 2005
om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer K(2005) 1032)
(Kun den danske udgave er autentisk)
(2005/294/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, litra b), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, og som adskiller sig fra den mængde, der er anført i bilag III, punkt 2, og i bilag III, punkt 2, litra a), i direktiv 91/676/EØF, skal fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. - som i det foreliggende tilfælde - lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Den 18. november 2002 vedtog Kommissionen beslutning 2002/915/EF (2) om anmodning om undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), og artikel 9 i direktiv 91/676/EØF. Denne undtagelse gjaldt inden for rammerne af det danske handlingsprogram, der var vedtaget for årene 1999-2003, og var gyldig indtil den 1. august 2004. Den tillod tilførsel af husdyrgødning svarende til 230 kg kvælstof pr. hektar om året på visse kvægbrug.
(3)
Danmark anmodede om forlængelse af undtagelsen den 8. januar 2004. Denne anmodning blev suppleret med teknisk dokumentation den 2. februar 2004, den 2. april 2004, den 23. april 2004, den 14. juni 2004, den 2. august 2004, den 14. september 2004 og den 4. oktober 2004.
(4)
Den danske lovgivning til omsætning af direktiv 91/676/EØF anses for at være i overensstemmelse med direktivet, og bestemmelserne heri gælder ligeledes den meddelte undtagelse.
(5)
I december 2003 afsluttede Danmark vurderingen af landets anden vandmiljøplan, hvoraf det fremgik, at man havde nået reduktionsmålet for kvælstofudvaskning på 48 % i perioden 1985-2003.
(6)
Det danske Folketings aftale om Vandmiljøplan III for 2005-2015 opstiller som mål en yderligere reduktion af nitratudvaskningen med 13 % i perioden 2005-2015 og en reduktion af fosforoverskuddet med 50 %.
(7)
Danmark har i overensstemmelse med artikel 5 i direktiv 91/676/EØF udarbejdet handlingsprogrammer, som vil sikre overensstemmelse med direktivets mål om højst 50 mg/l nitrat i grundvandet.
(8)
Resultaterne af overvågning og kontrol viser, at undtagelsen i Kommissionens beslutning 2002/915/EF i perioden 2002-2003 omfattede 1 845 kvægbrug, 213 617 dyreenheder og 123 068 hektar, svarende til henholdsvis 4 %, 11 % og 5 % af det samlede antal heraf i Danmark.
(9)
Beregninger af nitratudvaskning baseret på undersøgelser og næringsstofanalyser af landbrugsarealer, på referencesteder med sand- og lerjorder, viser, at nitratudvaskningen i perioden 1990-2003 blev reduceret med 42 % på lerjorder og med 52 % på sandjorder. Denne reduktion er blevet bekræftet for perioden 2002/03.
(10)
Tendensanalyser af den målte kvælstofkoncentration i vand, der forlader rodzonen, viser, at koncentrationen er faldet støt og nu nærmer sig 50 mg/l, med en årlig nedgang på 3,1 og 6,1 mg/l for henholdsvis ler- og sandjorder. Kvælstofkoncentrationen i vandløb i landbrugsarealer faldt med 29 % i perioden 1990-2003. I 2003 lå den gennemsnitlige kvælstofkoncentration i det øvre grundvand på under 50 mg/l i både sand- og lerjorder.
(11)
Efter at have gennemgået Danmarks anmodning er det - ikke mindst i lyset af erfaringerne med undtagelsen i beslutning 2002/915/EF - Kommissionens opfattelse, at den mængde husdyrgødning, Danmark påtænker at anvende, nemlig 230 kg kvælstof pr. hektar om året, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse betingelser opfyldes.
(12)
Nærværende beslutning gælder inden for rammerne af det danske handlingsprogram, der er vedtaget for årene 2004-2007.
(13)
Beslutning 2002/915/EF udløb den 1. august 2004. I betragtning af erfaringerne med den nævnte beslutning og med henblik på at sikre, at de pågældende kvægbrugere fortsat kan benytte undtagelsen, bør nærværende beslutning finde anvendelse fra den 2. august 2004.
(14)
De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra den komité, der er nedsat i henhold til artikel 9 i direktiv 91/676/EØF -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Danmarks anmodning, der blev forelagt Kommissionen ved brev af 8. januar 2004, om en undtagelse i henhold til bilag III, punkt 2, litra b), i direktiv 91/676/EØF, godkendes på de i det følgende fastlagte betingelser.
Artikel 2
Definitioner
I denne beslutning forstås ved:
a)
»kvægbrug«: husdyrbrug med over tre dyreenheder, hvor mindst to tredjedele af dyreenhederne udgøres af kvæg
b)
»græs«: permanente græsarealer eller græsarealer i omdrift (græsarealer i omdrift henligger som regel under fire år)
c)
»afgrøder udlagt med græs«: ensilagekornarter, ensilagemajs og/eller vårbyg udlagt med græs før (majs) eller efter høst, hvorved græsefterafgrøden fungerer som en fangafgrøde til biologisk tilbageholdelse af kvælstofoverskud i vinterperioden
d)
»roer«: foderroer.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne undtagelse gælder på individuel basis og på betingelserne i artikel 4 til 6 for kvægbrug, hvor over 70 % af sædskiftet udgøres af særlig kvælstofoptagende afgrøder med lang vækstsæson.
Artikel 4
Årlig tilladelse og forpligtelse
1. Kvægbrugerne indgiver årligt ansøgning om udtagelse til de kompetente myndigheder.
2. Sammen med denne årlige ansøgning forpligter de sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5 og 6.
Artikel 5
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
Den mængde husdyrgødning, der tilføres hvert år på markerne på kvægbrug, herunder fra dyrene selv, må ikke overstige en husdyrgødningsmængde svarende til 230 kg N på følgende betingelser:
a)
Den samlede kvælstoftilførsel skal være forenelig med næringsstofbehovet for den pågældende afgrøde og tilførslen fra jorden, idet gødningsnormen fastsættes til 10 % under det optimale økonomiske niveau.
b)
Hver bedrift udarbejder en gødningsplan og et gødningsregnskab. Sædskifteplaner for perioden 1. august til 31. marts det efterfølgende år skal være tilgængelige for myndighederne senest 1. september. Senest den 21. april skal sådanne planer for hele perioden, med oplysninger om den forventede tilførsel af husdyrgødning og kvælstofgødning, være tilgængelige for myndighederne. Sædskifteplanerne skal specificere arealer, hvor der dyrkes græs, græsefterafgrøder eller roer og andre afgrøder udlagt med græs. Gødningsplanerne skal anføre det anslåede kvælstof- og fosforbehov, og kvælstoftilførslen skal fastsættes til 10 % under det optimale økonomiske niveau. De skal også specificere arten af den anvendte gødning (f.eks. husdyrgødning, spildevandsslam, handelsgødning) og indeholde en kortskitse med de enkelte markers placering. Planerne skal revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planerne og den faktiske landbrugsdrift. Et gødningsregnskab skal forelægges den kompetente myndighed hvert år. Disse regler skal indarbejdes i bekendtgørelser.
c)
Hver bedrift indsender gødningsregnskabet sammen med sin årlige ansøgning og accepterer, at der foretages stikprøvekontrol.
d)
Hver kvægbruger, der er omfattet af undtagelsen, foretager periodisk N- og P-analyse af jorden (mindst hvert tredje år pr. 5 ha) for at sikre en mere nøjagtig gødskning.
e)
Der må ikke udbringes gødning om efteråret, før et græsareal pløjes, og pløjning skal efterfølges af en kvælstofkrævende afgrøde.
Artikel 6
Plantedække
1. På 70 % eller mere af de arealer, der er til rådighed for tilførsel af husdyrgødning på de pågældende kvægbedrifter, skal der dyrkes græs, græsefterafgrøder eller roer og andre afgrøder udlagt med græs med lavt nitratudvaskningspotentiale.
2. Græsefterafgrøder må ikke pløjes før den 1. marts for at sikre permanent plantedække af dyrkningsarealet for at genvinde efterårstab af kvælstof i jordlagene og begrænse vintertab.
3. Græsarealer i omdrift pløjes om foråret.
4. I sædskiftet indgår ikke bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter. Dette gælder dog ikke kløver i græsmarker med under 50 % kløver og byg/ærter, der er udlagt med græs.
Artikel 7
Overvågning
1. To kort, der viser procentdelen af kvægbedrifter og procentdelen af det dyrkede areal, der omfattes af undtagelsen i hver kommune i Danmark, revideres hvert år og sendes til Kommissionen, første gang i sidste kvartal af 2005.
2. Der foretages undersøgelser og løbende næringsstofanalyse i henhold til det nationale overvågningsprogram for landbrugsarealer, der omfatter ca. 4 500 ha. Referencestederne vælges på sand- og lerjorder.
3. Undersøgelser og løbende næringsstofanalyse tilvejebringer data om lokal arealanvendelse, sædskifte og landbrugspraksis på kvægbrug. Disse data kan anvendes til modelberegninger af omfanget af nitratudvaskning fra marker, hvor der udbringes op til 230 kg kvælstof pr. hektar pr. år i form af husdyrgødning, baseret på videnskabelige principper.
4. For at dokumentere, at undtagelsen ikke får uønskede virkninger for opfyldelsen af det nationale handlingsprogram og direktivet, etableres der et net af prøvetagningspunkter for jordvand, vandløb og lavt grundvand som landbrugsovervågningssteder i henhold til det nationale overvågningsprogram med henblik på at tilvejebringe data om nitratindholdet i det vand, der forlader rodzonen og tilløber grundvandssystemet.
Artikel 8
Rapportering
1. Resultaterne af overvågningen sendes hvert år til Kommissionen med en sammenfattende rapport om vurdering af praksis (kontrol på kvægbedriftsniveau) og udviklingen i vandkvaliteten (baseret på overvågning af udvaskning fra rodzonen og overflade-/grundvandskvalitet og modelbaserede beregninger). Efter en indledende vurdering forelægges de første resultater inden udgangen af oktober 2005, en efterfølgende rapport inden udgangen af oktober 2006 og en tredje rapport inden udgangen af juni 2008.
2. Kommissionen vil tage disse resultater i betragtning, såfremt de danske myndigheder fremsætter en ny anmodning om undtagelse, som skal vurderes efter proceduren i artikel 9 i direktiv 91/676/EØF.
Artikel 9
Gyldighed
Denne beslutning anvendes fra den 2. august 2004. Den udløber den 31. juli 2008.
Artikel 10
Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark.
Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2005.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 5 päivänä huhtikuuta 2005,
vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY liitteen III 2 kohdan b alakohdan ja 9 artiklan mukaista poikkeusta koskevasta pyynnöstä
(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1032)
(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)
(2005/294/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteen III 2 kohdan b alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteen III 2 kohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa mainituista määristä poikkeavan karjanlantamäärän käytön hehtaaria kohti tiettynä vuonna, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se vaaranna direktiivin 91/676/ETY 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista ja määrä on voitava perustella puolueettomin perustein, kuten esimerkiksi nyt käsillä olevassa tapauksessa pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.
(2)
Komissio teki 18 päivänä marraskuuta 2002 päätöksen 2002/915/EY (2) neuvoston direktiivin 91/676/ETY liitteen III 2 kohdan b alakohdan ja 9 artiklan mukaista poikkeusta koskevasta pyynnöstä. Poikkeusta sovellettiin Tanskan vuosiksi 1999-2003 vahvistaman toimintaohjelman yhteydessä ja se oli voimassa 1 päivään elokuuta 2004 saakka. Poikkeus mahdollisti karjanlannan käytön määrinä, jotka vastaavat 230 kg:aa typpeä hehtaaria kohti vuodessa tietyillä karjatiloilla.
(3)
Tanska pyysi 8 päivänä tammikuuta 2004 poikkeuksen voimassaoloajan pidentämistä. Pyyntöä täydennettiin teknisillä asiakirjoilla 2 päivänä helmikuuta 2004, 2 päivänä huhtikuuta 2004, 23 päivänä huhtikuuta 2004, 14 päivänä kesäkuuta 2004, 2 päivänä elokuuta 2004, 14 päivänä syyskuuta 2004 ja 4 päivänä lokakuuta 2004.
(4)
Lainsäädännön, jolla direktiivi 91/676/ETY saatetaan osaksi Tanskan kansallista oikeusjärjestystä, voidaan katsoa olevan direktiivin mukainen ja lainsäädäntöä sovelletaan myös ilmoitettuun poikkeukseen.
(5)
Joulukuussa 2003 Tanska sai valmiiksi vesiympäristöä koskevan toisen toimintaohjelmansa arvioinnin, jonka mukaan kaudelle 1985-2003 asetettu nitraatin huuhtoutumisen 48 prosentin vähennystavoite saavutettiin.
(6)
Vuodet 2005-2015 kattavasta vesiympäristöä koskevasta kolmannesta toimintaohjelmasta Tanskan parlamentissa saavutetussa yhteisymmärryksessä asetetaan kaudelle 2005-2015 nitraatin huuhtoutumisen 13 prosentin lisävähennystavoite ja fosfaattiylijäämille 50 prosentin vähennystavoite.
(7)
Direktiivin 91/676/ETY 5 artiklan mukaisesti Tanska on laatinut toimintaohjelmia, joilla varmistetaan pääsy direktiivissä asetettuun tavoitteeseen, jonka mukaan pohjavedessä saa olla nitraatteja enintään 50 mg/l.
(8)
Seurannasta ja valvonnasta saatujen tietojen mukaan komission päätöksellä 2002/915/EY myönnetyn poikkeuksen piiriin kuului kaudella 2002-2003 Tanskassa 1 845 karjatilaa (4 prosenttia kaikista karjatiloista), 213 617 kotieläinyksikköä (11 prosenttia kaikista kotieläinyksiköistä) ja 123 068 hehtaaria (5 prosenttia kokonaismäärästä).
(9)
Vertailualueiksi valituilla maatalousalueiden valuma-alueilla sijaitsevilla hiekka- ja savimailla tehdyt tutkimukset ja ravinneanalyysit osoittavat, että kaudella 1990-2003 huuhtoutuneen nitraatin määrä on vähentynyt savimailla 42 prosentilla ja hiekkamailla 52 prosentilla. Vähennyksiä koskevat tiedot on vahvistettu kauteen 2002/2003 saakka.
(10)
Analyysien mukaan juuristovyöhykkeestä poistuvan veden nitraattipitoisuudet pienenevät ja lähestyvät arvoa 50 mg/l vuotuisen vähennyksen ollessa savimailla 3,1 mg/l ja hiekkamailla 6,1 mg/l. Kaudella 1990-2003 maatalousalueiden valuma-alueiden vesivirtojen nitraattipitoisuudet pienenivät 29 prosentilla. Vuonna 2003 ylemmän pohjavesikerroksen keskimääräinen nitraattipitoisuus oli sekä hiekka- että savimailla alle 50 mg/l.
(11)
Tutkittuaan Tanskan pyynnön ja varsinkin otettuaan huomioon päätöksellä 2002/915/EY myönnetystä poikkeuksesta saadut kokemukset komissio katsoo, että Tanskan kaavailema karjanlannan käytön määrä - joka vastaa 230 kg:aa typpeä hehtaaria kohti vuodessa - ei estä direktiivin 91/676/ETY tavoitteiden saavuttamista, kunhan noudatetaan tiettyjä tiukkoja ehtoja.
(12)
Tätä päätöstä sovelletaan Tanskan vuosiksi 2004-2007 vahvistaman toimintaohjelman yhteydessä.
(13)
Päätöksen 2002/915/EY soveltamiskausi päättyi 1 päivänä elokuuta 2004. Mainitusta päätöksestä saatujen kokemusten perusteella ja jotta asianomaiset karjankasvattajat voisivat hyödyntää poikkeusta keskeytyksettä, tätä päätöstä olisi sovellettava 2 päivästä elokuuta 2004 lähtien.
(14)
Tämä päätös on direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukainen,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tanskan 8 päivänä tammikuuta 2004 päivätyssä kirjeessä esittämä pyyntö direktiivin 91/676/ETY liitteen III 2 kohdan b alakohdan mukaisen poikkeuksen sallimisesta hyväksytään jäljempänä vahvistetuin edellytyksin.
2 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan
a)
’karjatiloilla’ tiloja, joilla on enemmän kuin kolme kotieläinyksikköä, joista vähintään kaksi kolmasosaa on nautakarjaa;
b)
’nurmella’ pitkä- tai lyhytikäistä nurmea (lyhytikäisen nurmen kesto on yleensä vähemmän kuin neljä vuotta);
c)
’viljelykasveilla, joiden aluskasvina käytetään nurmikasveja’ säilörehuviljaa, säilörehumaissia ja/tai kevätohraa, joiden aluskasviksi kylvetään ennen (maissi) tai jälkeen sadonkorjuun kerääjäkasvina toimivia nurmikasveja, jotka talven aikana pidättävät biologisesti jäännöstypen;
d)
’juurikkailla’ rehujuurikkaita.
3 artikla
Soveltamisala
Tätä poikkeusta sovelletaan tapauskohtaisesti ja 4-6 artiklassa määrätyin ehdoin karjatiloihin, joiden viljelykierrossa on enemmän kuin 70 prosenttia erityisen paljon typpeä kuluttavia, pitkän kasvukauden vaativia viljelykasveja.
4 artikla
Vuosittainen lupa ja sitoumus
1. Karjankasvattajien on jätettävä poikkeuslupahakemus toimivaltaisille viranomaisille vuosittain.
2. Vuosittaisen hakemuksen yhteydessä heidän on kirjallisesti sitouduttava täyttämään 5 ja 6 artiklassa määrätyt ehdot.
5 artikla
Lannan ja muiden lannoitteiden levittäminen
Karjatiloilla kunakin vuonna pelloille levitettävän karjanlannan määrä, johon sisältyy myös eläinten laidunnuksen yhteydessä pelloille jäävä lanta, ei saa ylittää määrää, joka vastaa 230 kg:aa typpeä; lisäksi on täytettävä seuraavat ehdot:
a)
Lisättävän typen kokonaismäärän on oltava sopusoinnussa asianomaisen viljelykasvin ravinnetarpeen ja maaperästä saatavan typpimäärän kanssa; lannoitemäärä vahvistetaan kymmenen prosenttia taloudellisesti järkevintä tasoa alhaisemmaksi.
b)
Jokaisen tilan on laadittava lannoitussuunnitelma ja -tase. Elokuun 1 päivän ja seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivän välistä aikaa koskevat suunnitelmat, joissa kuvataan viljelykierto, on toimitettava viranomaisille 1 päivään syyskuuta mennessä. Tällaisia koko kauden kattavia suunnitelmia on 21 päivään huhtikuuta mennessä täydennettävä tiedoilla, jotka koskevat lannan ja typpilannoitteiden kaavailtuja käyttömääriä, ja suunnitelmat on toimitettava viranomaisille. Viljelykiertosuunnitelmissa on eriteltävä nurmi, kerääjäkasvina toimivat nurmikasvit tai juurikkaat sekä muut viljelykasvit, joiden aluskasvina käytetään nurmikasveja. Lannoitussuunnitelmissa on arvioitava typen ja fosforin tarve, ja typpilannoitteen määrä on vahvistettava kymmenen prosenttia taloudellisesti järkevintä tasoa alhaisemmaksi. Lannoitussuunnitelmissa on ilmoitettava myös aiottu lannoitetyyppi (esim. karjanlanta, jätetuotteet, kemialliset lannoitteet) ja niissä on oltava kaaviokartta, josta näkyy kunkin pellon sijainti. Suunnitelmia on tarkistettava seitsemän päivän kuluessa maatalouskäytäntöjen muuttumisesta sen varmistamiseksi, että suunnitelmat ja tosiasialliset käytännöt vastaavat toisiaan. Tiedot lannoitustaseesta on toimitettava vuosittain toimivaltaiselle viranomaiselle. Näiden määräysten on perustuttava lakeihin ja asetuksiin.
c)
Jokaisen karjatilan on toimitettava vuosittaisen hakemuksen yhteydessä lannoitustase ja hyväksyttävä tilalla mahdollisesti tehtävät pistokokeet.
d)
Jokainen poikkeukseen luvan saanut karjankasvattaja tekee määräajoin maaperän typpi- ja fosforianalyysin (vähintään joka kolmas vuosi jokaista viiden hehtaarin maa-alaa kohti) lannoitteiden asianmukaisen käytön varmistamiseksi.
e)
Lantaa ei levitetä syksyllä ennen nurmenviljelyn aloittamista, ja kun pelto on kynnetty, sille kylvetään runsaasti typpeä käyttäviä viljelykasveja.
6 artikla
Maapeite
1. Asianomaisella karjatilalla on lannan käyttöön soveltuvasta maa-alasta vähintään 70 prosentilla viljeltävä nurmea, kerääjäkasvina toimivia nurmikasveja tai juurikkaita sekä muita viljelykasveja, joiden aluskasvina käytetään nitraatin huuhtoutumista hyvin estäviä nurmikasveja.
2. Kerääjäkasvina toimivia nurmikasveja ei saa kyntää peltoon ennen 1 päivää maaliskuuta, millä varmistetaan, että pelloilla on pysyvä kasvipeite, joka ottaa talteen syksyllä alempiin maakerroksiin vapautuvat nitraatit ja vähentää hävikkiä talven aikana.
3. Lyhytikäiset nurmet kynnetään keväällä.
4. Viljelykiertoon ei saa sisältyä ilmakehän typpeä sitovia palko- tai muita kasveja. Tämä ei kuitenkaan koske apilaa nurmessa, jossa apilan osuus on alle 50 prosenttia, eikä ohraa/hernettä, jonka aluskasvina käytetään nurmikasveja.
7 artikla
Valvonta
1. Poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvien karjatilojen ja maatalousmaan prosentuaalisen osuuden kussakin Tanskan kunnassa osoittavat kaksi karttaa on päivitettävä vuosittain ja toimitettava komissiolle. Ensimmäisen kerran kartat toimitetaan komissiolle vuoden 2005 viimeisellä neljänneksellä.
2. Maatalousalueiden valuma-alueiden kansallisen valvontaohjelman yhteydessä on tehtävä tutkimuksia ja jatkuvia ravinneanalyysejä, jotka kattavat noin 4 500 hehtaaria. Vertailualueiksi on valittava hiekka- ja savimaita.
3. Tutkimusten ja jatkuvien ravinneanalyysien on tuotettava tietoa karjatilojen maankäytöstä, viljelykierroista ja käytännöistä. Tätä tietoa voidaan käyttää mallipohjaisissa, tieteellisiin periaatteisiin perustuvissa laskelmissa, joilla selvitetään, missä määrin nitraatti huuhtoutuu pelloilta, joille levitetään hehtaarille enintään 230 kiloa typpeä sisältävä määrä karjanlantaa vuodessa.
4. Sen osoittamiseksi, että myönnetty poikkeus ei vaaranna kansallisen toimintaohjelman ja direktiivin tavoitteita, pidetään yllä näytteenottoverkostoa, johon kuuluu kansallisen valvontaohjelman mukaisiksi maatalousalueiden valuma-alueiden seurantakohteiksi valittuja pintavesiä, vesivirtoja ja matalia pohjavesiä ja jonka avulla saadaan tietoja juuristovyöhykkeestä pohjaveteen siirtyvän veden nitraattipitoisuudesta.
8 artikla
Ilmoitusvelvollisuus
1. Valvonnan tulokset sekä kokoava kertomus käytäntöjen arvioinnista (karjatiloilla tehdyt tarkastukset) ja vedenlaadun kehityksestä (juurivyöhykkeestä tapahtuvan huuhtoutumisen seurannan, pinta-/pohjaveden laadun ja mallipohjaisten laskelmien perusteella) on toimitettava komissiolle vuosittain. Ensiarvioinnin jälkeen on ensimmäiset tulokset toimitettava komissiolle vuoden 2005 lokakuuhun mennessä, toinen kertomus vuoden 2006 lokakuuhun mennessä ja kolmas kertomus vuoden 2008 kesäkuuhun mennessä.
2. Komissio ottaa näin saadut tulokset huomioon arvioidessaan Tanskan viranomaisten mahdollista seuraavaa poikkeuslupahakemusta, joka käsitellään direktiivin 91/676/ETY 9 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
9 artikla
Voimassaolo
Tätä poikkeusta sovelletaan 2 päivästä elokuuta 2004. Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä heinäkuuta 2008.
10 artikla
Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 5 päivänä huhtikuuta 2005.