RAADETS AFGOERELSE af 6. december 1993 om vedtagelse af Raadets forretningsorden (93/662/EF)
RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 151, stk. 3,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 30, stk. 3,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, saerlig artikel 121, stk. 3 - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:
Eneste artikel
Raadets forretningsorden af 24. juli 1979, som aendret den 20. juli 1987, erstattes af foelgende bestemmelser, der traeder i kraft den 7. december 1993:
»FORRETNINGSORDEN FOR RAADET Artikel 1 1. Raadet traeder sammen efter indkaldelse fra formanden paa initiativ af denne, et medlem af Raadet eller Kommissionen.
2. Formanden giver syv maaneder inden begyndelsen af den periode, i hvilken han varetager formandskabet, meddelelse om datoerne for de forventede raadssamlinger i denne periode.
3. I henhold til afgoerelse truffet ved faelles aftale mellem repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer den 12. december 1992 paa grundlag af de relevante artikler i traktaterne om oprettelse af De Europaeiske Faellesskaber, har Raadet hjemsted i Bruxelles. I april, juni og oktober holder Raadet sine samlinger i Luxembourg.
Under ekstraordinaere omstaendigheder og i behoerigt begrundede tilfaelde kan Raadet med enstemmighed beslutte at holde en samling et andet sted.
Artikel 2 1. Formanden udarbejder den foreloebige dagsorden for hver samling. Den sendes til Raadets oevrige medlemmer og til Kommissionen senest fjorten dage foer samlingens begyndelse.
2. Paa den foreloebige dagsorden optages de punkter, for hvilke en begaering om optagelse, der er fremsat af et af Raadets medlemmer eller af Kommissionen, samt i givet fald de dertil hoerende bilag, er modtaget i Generalsekretariatet senest 16 dage foer den paagaeldende samlings begyndelse.
I den foreloebige dagsorden skal der ligeledes gives oplysning om, hvilke punkter formandskabet, et medlem af Raadet eller Kommissionen kan begaere afstemning om.
3. Paa den forloebige dagsorden kan kun optages punkter, hvortil bilagene er fremsendt til Raadets medlemmer og til Kommissionen senest samme dag, som dagsordenen blev afsendt.
4. Generalsekretariatet giver Raadets medlemmer og Kommissionen meddelelse om begaeringer om optagelse og dertil hoerende bilag og oplysninger vedroerende afstemning, for hvilke de ovenfor fastsatte frister ikke er overholdt.
5. Dagsordenen vedtages af Raadet ved begyndelsen af hver samling. Der kraeves enstemmighed i Raadet for at optage andre punkter paa dagsordenen end dem, som er optaget paa den foreloebige dagsorden. Punkter optaget paa denne maade kan saettes under afstemning.
6. Den foreloebige dagsorden opdeles i del A og del B. I del A optages de punkter, som vil kunne godkendes af Raadet uden debat; dette udelukker dog ikke muligheden af, at Raadets medlemmer og Kommissionen kan tilkendegive deres opfattelse i forbindelse med godkendelsen af disse punkter og faa erklaeringer optaget i protokollen.
7. Hvis en stillingtagen til et A-punkt kan paaregnes at medfoere fornyet debat, eller hvis et af Raadets medlemmer eller Kommissionen anmoder herom, udgaar dette punkt af dagsordenen, medmindre Raadet traeffer anden bestemmelse.
Artikel 3 Med forbehold af bestemmelserne i artikel 7 om afstemningsfuldmagt, kan et medlem af Raadet, som er forhindret i at deltage i en samling, lade sig repraesentere.
Artikel 4 1. Raadets samlinger er ikke offentlige, undtagen i de tilfaelde, der er naevnt i artikel 6.
2. Kommissionen indbydes til at deltage i Raadets samlinger. Raadet kan dog vedtage at forhandle, uden at Kommissionen er til stede.
3. Raadets og Kommissionens medlemmer kan vaere ledsaget af embedsmaend, som bistaar dem. Raadet kan bestemme antallet af disse embedsmaend.
Embedsmaendenes navn og stilling skal paa forhaand meddeles generalsekretaeren.
4. Adgang til Raadets samlinger er betinget af forevisning af et laissez-passer.
Artikel 5 1. Med forbehold af artikel 7, stk. 5, og andre gaeldende bestemmelser gaelder der tavshedspligt om Raadets forhandlinger, medmindre Raadet traeffer anden bestemmelse.
Saafremt resultatet af afstemninger i Raadet offentliggoeres i henhold til artikel 7, stk. 5, bliver de stemmeforklaringer, som er afgivet i forbindelse med afstemningen, paa begaering af de beroerte medlemmer af Raadet ligeledes offentliggjort under overholdelse af denne forretningsorden og under hensyntagen til retssikkerheden og Raadets interesser.
2. Raadet kan tillade, at der under retssager fremlaegges genparter eller uddrag af dets protokoller.
Artikel 6 1. Raadet holder en orienterende debat om det halvaarlige arbejdsprogram, som formandskabet forelaegger, og eventuelt om Kommissionens aarlige arbejdsprogram. Debatterne transmitteres til offentligheden via audiovisuelle medier.
2. Raadet kan med enstemmighed i hvert enkelt tilfaelde vedtage, at andre af dets debatter skal transmitteres til offentligheden via audiovisuelle medier, isaer hvis de drejer sig om et vigtigt spoergsmaal, der vedroerer Unionens interesser, eller om et vaesentligt nyt lovforslag. Formandskabet, Raadets medlemmer eller Kommissionen kan stille forslag om spoergsmaal eller specifikke emner for en saadan debat.
Artikel 7 1. Raadet foretager afstemning paa initiativ af sin formand.
Formanden skal endvidere indlede en afstemningsprocedure paa initiativ af et medlem af Raadet eller af Kommissionen, saafremt et flertal af Raadets medlemmer udtaler sig herfor.
2. Raadets medlemmer stemmer i den raekkefoelge, medlemsstaterne er anfoert i artikel 27 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (EKSF), artikel 146 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab (EF) og artikel 116 i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab (Euratom); der begyndes med det medlem, som ifoelge denne raekkefoelge foelger efter det medlem, som varetager formandskabet.
3. Fuldmagt til at afgive stemme kan kun gives til et andet mellem af Raadet.
4. Der skal vaere seks medlemmer af Raadet til stede, for at Raadet kan foretage en afstemning.
5. Afstemningsresultatet offentliggoeres:
- naar Raadet optraeder som lovgivende myndighed i betydningen i bilaget til denne forretningsorden, medmindre Raadet traeffer anden afgoerelse. Denne bestemmelse gaelder, naar Raadet fastlaegger en faelles holdning i henhold til artikel 189 B eller 189 C i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab - naar stemmerne afgives af Raadets medlemmer eller disses repraesentanter i det forligsudvalg, der er oprettet ved artikel 189 B i traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab - naar Raadet optraeder inden for rammerne af afsnit V og VI i traktaten om Den Europaeiske Union, og Raadet enstemmigt beslutter det paa begaering af et af sine medlemmer - i andre tilfaelde, naar Raadet beslutter det paa begaering af et af sine medlemmer.
Artikel 8 1. Raadets afgoerelser kan i hastesager traeffes ved skriftlig afstemning, saafremt Raadet eller De Faste Repraesentanters Komité (Coreper), som omhandlet i EKSF-traktatens artikel 30, EF-traktatens artikel 151 og Euratom-traktatens artikel 121, enstemmigt beslutter at anvende denne procedure. Formanden kan ligeledes under saerlige omstaendigheder foreslaa at anvende denne procedure; i saa fald kan der foretages skriftlig afstemning, naar alle Raadets medlemmer accepterer denne procedure.
2. Endvidere kraeves Kommissionens samtykke til anvendelse af denne procedure, naar den skriftlige afstemning angaar en sag, som Kommissionen har forelagt for Raadet.
3. Der udarbejdes hver maaned en fortegnelse over de retsakter, der er vedtaget ved skriftlig procedure.
4. Raadet kan paa initiativ af formandskabet ligeledes traeffe afgoerelse ved forenklet skriftlig procedure (COREU) med henblik paa at ivaerksaette den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik. I saa fald anses forslaget for vedtaget efter udloebet af den frist, som formandskabet har fastsat under hensyn til, hvor meget sagen haster, medmindre et medlem af Raadet fremsaetter indvendinger.
5. Generalsekretariatet fastslaar, at de skriftlige procedurer er afsluttet.
Artikel 9 1. Der udfaerdiges for hver samling en protokol, som efter godkendelse undertegnes af den formand, der foerer forsaedet paa tidspunktet for godkendelsen, samt af generalsekretaeren.
Protokollen skal i almindelighed for hvert punkt paa dagsordenen indeholde:
- en angivelse af de dokumente, der er blevet forelagt for Raadet - de afgoerelser, der er truffet, eller de konklusioner, som Raadet er naaet frem til - de erklaeringer, som Raadet har fremsat, og dem, som et medlem af Raadet eller Kommissionen har begaeret optaget.
2. Udkastet til protokol udarbejdes af Generalsekretariatet inden for en frist paa femten dage og forelaegges Raadet til godkendelse.
3. Hvert af Raadets medlemmer samt Kommissionen kan inden godkendelsen af protokollen anmode om en mere udfoerlig affattelse af den vedfoerende et punkt paa dagsordenen.
4. De i artikel 10 omhandlede tekster optages som bilag til protokollen.
Artikel 10 1. Medmindre andet vedtages enstmmigt af Raadet paa grund af sagens hastende karakter, kan Raadet kun forhandle og traeffe afgoerelse paa grundlag af dokumenter og udkast, der er udfaerdiget paa de sprog, der er omhandlet i den gaeldende ordning paa det sproglige omraade.
2. Ethvert medlem af Raadet kan modsaette sig forhandling, saafremt teksten til eventuelle aendringsforslag ikke er udarbejdet paa de af de i stk. 1 omhandlede sprog, som han angiver.
Artikel 11 Teksten til retsakter, som vedtages af Europa-Parlamentet og Raadet i faellesskab, samt teksten til retsakter, som vedtages af Raadet, undertegnes af den formand, der foerer forsaedet paa tidspunktet for deres vedtagelse, samt af generalsekretaeren. Generalsekretaeren kan lade generaldirektoerer i Generalsekretariatet undertegne paa sine vegne.
Artikel 12 I hovedet til forordninger, der vedtages af Europa-Parlamentet og Raadet i faellesskab, samt til Raadets forordninger anfoeres betegnelsen »forordning«, et loebenummer, datoen for vedtagelsen samt en agivelse af emnet.
Artikel 13 Forordninger, der vedtages af Europa-Parlamentet og Raadet i faellesskab, samt Raadets forordninger skal indeholde foelgende:
a) henholdsvis formlen: »Europa-Parlamentet og Raadet for Den Europaeiske Union har« eller formlen: »Raadet for Den Europaeiske Union har« b) en angivelse af de bestemmelser, i henhold til hvilke forordningen er udstedt; angivelsen indledes med ordene »under henvisning til« c) en henvisning til de forslag, der er forelagt, de udtalelser, der er indhentet, og de hoeringer, der er foretaget d) begrundelsen for forordningen, der indledes med formlen: »ud fra foelgende betragtning (er)« e) formlen: »udstedt foelgende forordning«; herefter anfoeres forordningens dispositive bestemmelser.
Artikel 14 1. Forordningerne opdeles i artikler, der kan vaere grupperet i kapitler og afdelinger.
2. I den sidste artikel i en forordning fastsaettes datoen for ikrafttraedelsen, naar denne indtraeder foer eller efter den 20. dag efter offentliggoerelsen.
3. Den sidste artikel i en forordning efterfoelges:
- af formlen: »Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat« - af formlen: »Udfaerdigt i . . ., den . . .«, idet datoen er den, paa hvilken forordningen blev vedtaget, og - naar det drejer sig om:
a) en forordning udstedt af Europa-Parlamentet og Raadet i faellesskab, af formlen:
»Paa Europa-Parlamentets vegne Formand« »Paa Raadets vegne Formand« Navnet paa henholdsvis formanden for Europa-Parlamentet og formanden for Raadet paa tidspunktet for forordningens vedtagelse indsaettes over ordet »Formand« b) en forordning udstedt af Raadet, af formlen:
»Paa Raadets vegne Formand« Navnet paa formanden for Raadet paa tidspunktet for forordningens vedtagelse indsaettes over ordet »Formand« Artikel 15 De retsakter, der er naevnt i EF-traktatens artikel 191, stk. 1, samt de retsakter vedtaget af Raadet, der er naevnt i stk. 2 1 denne artikel og i Euratom-traktatens artikel 163, stk. 1, offentliggoeres paa generalsekretaerens foranledning i Tidende. Paa samme maade offentliggoeres de faelles holdninger, som Raadet har fastlagt i overensstemmelse med fremgangsmaaderne i EF-traktatens artikel 189 B og 189 C, samt begrundelserne herfor.
Artikel 16 I hovedet til direktiver og beslutninger, der vedtages af Europa-Parlamentet og Raadet i faellesskab, samt til Raadets direktiver og beslutninger anfoeres henholdsvis: »direktiv« og »beslutning«.
I hovedet til Raadets henstillinger og udtalelser anfoeres henholdsvis »henstilling« og »udtalelse«.
De bestemmelser, der efter artikel 13 og 14 gaelder for forordninger, finder tilsvarende anvendelse paa direktiver og beslutninger, jf. dog traktatens bestemmelser.
Artikel 17 1. Faelles holdninger i henhold til artikel J.2 og faelles aktioner i henhold til artikel J.3 i traktaten om Den Europaeiske Union har som overskrift henholdsvis:
- »Faelles holdning fastlagt af Raadet paa grundlag af artikel J.2 i traktaten om Den Europaeiske Union«, og - »Faelles aktion vedtaget af Raadet paa grundlag af artikel J.3 i traktaten om Den Europaeiske Union«.
2. Faelles holdninger, faelles aktioner og konventioner i henhold til artikel K.3, stk. 2, i traktaten om Den Europaeiske Union har som overskrift henholdsvis:
- »Faelles holdning fastlagt af Raadet paa grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europaeiske Union« - »Faelles aktion vedtaget af Raadet paa grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europaeiske Union«, og - »Konvention udarbejdet paa grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europaeiske Union«.
Artikel 18 1. Generalsekretaeren giver dem, som de paagaeldende retsakter er rettet til, meddelelse om Raadets direktiver bortset fra dem, der er naevnt i EF-traktatens artikel 191, stk. 2, samt om Raadets beslutninger og henstillinger. Generalsekretaeren giver ligelede meddelelse om faelles aktioner, der er vedtaget, eller faelles holdninger, der er fastlagt paa grundlag af artikel J.2, J.3 eller K.3 i traktaten om Den Europaeiske Union. Han kan overlade til generaldirektoerer i Generalsekretariatet at give saadanne meddelelser paa sine vegne.
2. Generalsekretaeren eller en generaldirektoer, der handler paa hans vegne, udleverer genparter af Raadets direktiver bortset fra dem, der er naevnt i EF-traktatens artikel 191, stk. 2, samt af Raadets beslutninger og henstillinger til medlemsstaternes regeringer og til Kommissionen.
3. Beslutningen om offentliggoerelse i Tidende af faelles holdninger, der fastlaegges, og faelles aktioner, der vedtages paa grundlag af artikel J.2, J.3 eller K.3 i traktaten om Den Europaeiske Union, samt af gennemfoerelsesbestemmelser til faelles aktioner og eventuelle gennemfoerelsesbestemmelser til de i stk. 4 omhandlede konventioner traeffes i hvert enkelt tilfaelde af Raadet med enstemmighed i forbindelse med vedtagelsen af de paagaeldende instrumenter.
4. Konventioner udarbejdet af Raadet i henhold til artikel K.3, stk. 2, i traktaten om Den Europaeiske Union offentliggoeres i Tidende.
Det anfoeres i Tidende, hvornaar konventionerne traeder i kraft.
5. Raadet beslutter enstemmigt, om - andre direktiver end dem, der er naevnt i EF-traktatens artikel 191, stk. 2, samt beslutninger og henstillinger - konventioner undertegnet mellem medlemsstater skal offentliggoeres i Tidende paa generalsekretaerens foranledning.
6. Naar der ved en aftale indgaaet mellem Faellesskaberne og en eller flere stater eller internationale organisationer nedsaettes et organ med befoejelse til at traeffe afgoerelser, beslutter Raadet ved aftalens indgaaelse, om dette organs afgoerelser skal offentliggoeres i Tidende.
Artikel 19 (1) 1. Coreper har til opgave at forberede Raadets arbejde og at udfoere de hverv, som Raadet paalaegger den. Alle punkter paa dagsordenen for en samling i Raadet behandles foerst af Coreper, medmindre denne traeffer anden bestemmelse. Coreper soeger paa sit eget niveau at tilvejebringe en loesning, som forelaegges Raadet til vedtagelse. Coreper soerger for, at sagerne forelaegges Raadet i en passende form. I hastesager kan Raadet med enstemmighed beslutte at behandle et spoergsmaal, uden at denne forudgaaende behandling har fundet sted.
2. Komitéer, udvalg eller arbejdsgrupper kan nedsaettes af Coreper eller med Corepers billigelse med henblik paa udfoerelse af bestemte, paa forhaand fastlagte forberedende opgaver eller undersoegelser.
3. Forsaedet i Coreper foeres afhaengigt af dagsordenens punkter af den faste repraesentant eller den stedfortraedende faste repraesentant for den medlemsstat, der varetager formandskabet for Raadet. Forsaedet i de komitéer og udvalg, der er omhandlet i traktaterne, foeres ligeledes af en delegeret fra naevnte medlemsstat, medmindre Raadet traeffer anden bestemmelse. Det samme gaelder for de i stk. 2 omhandlede komitéer, udvalg og arbejdsgrupper, medmindre Coreper traeffer anden bestemmelse. Med henblik paa forberedelse af samlinger i Raadet i de sammensaetninger, hvori det kun moedes en gang hvert halvaar, og naar disse samlinger holdes i foerste halvdel af halvaaret, kan forsaedet under moederne i andre komitéer og udvalg end Coreper samt i arbejdsgrupper foeres af en delegeret fra den medlemsstat, der skal varetage formandskabet for Raadet paa tidspunktet for de paagaeldende samlinger.
Artikel 20 (1) Uanset de oevrige bestemmelser i denne forretningsorden tilrettelaegger formandskabet moederne i de forskellige komitéer, udvalg og arbejdsgrupper paa en saadan maade, at deres rapporter kan vaere til raadighed inden det paagaeldende moede i Coreper, som gennemgaar dem.
Artikel 21 1. Raadet bistaas af et generalsekretariat, som ledes af en generalsekretaer. Generalsekretaeren udnaevnes af Raadet, der traeffer afgoerelse med enstemmighed.
2. Raadet traeffer afgoerelse om Generalsekretariatets organisation.
Under Raadets myndighed traeffer generalsekretaeren alle noedvendige foranstaltninger for at sikre, at Generalsekretariatet fungerer tilfredsstillende.
3. Generalsekretaeren forelaegger Raadet overslaget over dets udgifter i saa god tid, at fristerne i de finansielle bestemmelser kan overholdes.
4. Generalsekretaeren forvalter de midler, der er stillet til raadighed for Raadet i overensstemmelse med det regnskabsregulativ, der er omhandlet i EKSF-traktatens artikel 78h, i EF-traktatens artikel 209 og i Euratom-traktatens artikel 183.
Artikel 22 De naermere bestemmelser om offentlighedens adgang til raadsdokumenter, hvis offentliggoerelse ikke har alvorlige eller skadelige foelger, vedtages af Raadet.
Artikel 23 Sikkerhedsreglerne vedtages af Raadet.
Artikel 24 Naar Raadets generalsekretaer udpeges som depositar for en aftale, som Faellesskabet har indgaaet med en eller flere stater eller internationale organisationer for en konvention indgaaet mellem medlemsstater eller for en konvention udarbejdet i henhold til artikel K.3 i traktaten om Den Europaeiske Union, deponeres dokumenterne vedroerende ratifikationen, accepten eller godkendelsen af disse aftaler eller konventioner i Raadet.
I saa fald udoever generalsekretaeren alle opgaver som depositar for en traktat og soerger ogsaa for, at ikrafttraedelsesdatoen for de paagaeldende aftaler eller konventioner offentliggoeres i Tidende.
Artikel 25 1. Med forbehold af saerlige procedurer kan Raadet i Europa-Parlamentet og i dettes udvalg vaere repraesenteret af formandskabet eller af ethvert andet af sine medlemmer. Efter mandat fra formandskabet kan Raadet ogsaa lade sig repraesentere i disse udvalg af sin generalsekretaer eller af hoejtstaaende embedsmaend fra Generalsekretariatet.
2. Raadet kan desuden ved skriftlig meddelelse goere Europa-Parlamentet bekendt med sine synspunkter.
Artikel 26 Postforsendelser til Raadet sendes til formanden paa Raadets adresse.«
Udfaerdiget i Bruxelles, den 6. december 1993.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 6 päivänä joulukuuta 1993,
neuvoston työjärjestyksen hyväksymisestä (93/662/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 151 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 3 kohdan,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
Ainoa artikla
Korvataan 24 päivänä heinäkuuta 1979 annettu neuvoston työjärjestys, sellaisena kuin se on muutettuna 20 päivänä heinäkuuta 1987, seuraavilla määräyksillä, jotka tulevat voimaan 7 päivänä joulukuuta 1993:
«NEUVOSTON TYÖJÄRJESTYS
1 artikla
1. Neuvosto kokoontuu puheenjohtajan omasta aloitteesta taikka neuvoston jäsenen tai komission pyynnöstä esittämästä kutsusta.
2. Puheenjohtaja ilmoittaa toimikautensa aikana pidettäviksi aikomiensa neuvoston istuntojen päivämäärät seitsemän kuukautta ennen kyseisen toimikauden alkua.
3. Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten asiaa koskevien artiklojen perusteella 12 päivänä joulukuuta 1992 tekemän yksimielisen päätöksen mukaan neuvoston toimipaikka on Brysselissä. Huhti-, kesä- ja lokakuussa neuvosto pitää istuntonsa Luxemburgissa.
Poikkeustapauksissa ja asianmukaisesti perustelluista syistä neuvosto voi yksimielisesti päättää kokouksen pitämisestä muualla.
2 artikla
1. Puheenjohtaja laatii jokaista istuntoa varten ehdotuksen esityslistaksi. Se lähetetään neuvoston muille jäsenille ja komissiolle vähintään 14 päivää ennen istunnon alkua.
2. Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskeva neuvoston jäsenen tai komission pyyntö sekä tarvittaessa pyyntöön liittyvät asiakirjat ovat saapuneet pääsihteeristöön vähintään 16 päivää ennen kyseisen istunnon alkua.
Esityslistaehdotus käsittää myös asiat, joista puheenjohtaja, neuvoston jäsen tai komissio voivat pyytää äänestystä.
3. Esityslistaehdotukseen voidaan ottaa ainoastaan ne asiat, joihin liittyvät asiakirjat on lähetetty neuvoston jäsenille ja komissiolle viimeistään kyseisen esityslistan lähettämispäivänä.
4. Pääsihteeristö antaa neuvoston jäsenille ja komissiolle tiedoksi ne pyynnöt esityslistalle ottamisesta sekä näihin liittyvät äänestystä koskevat asiakirjat ja tiedot, joiden osalta edellä esitettyjä määräaikoja ei ole noudatettu.
5. Neuvosto vahvistaa esityslistan jokaisen istunnon alussa. Muu kuin esityslistaehdotuksessa oleva asia voidaan neuvoston yksimielisellä päätöksellä ottaa esityslistalle. Tällä tavoin esityslistalle otetuista asioista voidaan äänestää.
6. Esityslistaehdotuksessa on A ja B osa. A osaan merkitään ne asiat, jotka neuvosto voi hyväksyä keskustelematta; tämä ei kuitenkaan estä neuvoston jäseniä ja komissiota esittämästä mielipidettään näiden kohtien hyväksymisen yhteydessä eikä mahdollisuutta saada lausumat merkityksi pöytäkirjaan.
7. Jos kuitenkin jotain A osassa olevaa asiaa koskeva kannanotto saattaa aiheuttaa uuden keskustelun tai jos neuvoston jäsen tai komissio sitä pyytää, kyseinen asia poistetaan esityslistalta, jollei neuvosto päätä toisin.
3 artikla
Jollei äänioikeuden siirtämistä koskevista 7 artiklan määräyksistä muuta johdu, neuvoston jäsentä, joka on estynyt osallistumasta istuntoon, voi edustaa sijainen.
4 artikla
1. Neuvoston istunnot eivät ole julkisia lukuun ottamatta 6 artiklassa tarkoitettuja tapauksia.
2. Komissio kutsutaan osallistumaan neuvoston istuntoihin. Neuvosto voi kuitenkin päättää käsitellä asioita ilman komission läsnäoloa.
3. Neuvoston ja komission jäsenillä voi olla apunaan avustavia virkamiehiä. Neuvosto voi päättää näiden virkamiesten lukumäärästä.
Kyseisten virkamiesten nimet ja asemat on ilmoitettava etukäteen pääsihteerille.
4. Neuvoston istuntoihin pääsy edellyttää kulkuluvan esittämistä.
5 artikla
1. Jollei neuvosto päätä toisin, neuvoston käsittelyjä koskee vaitiolovelvollisuus, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 5 kohdan ja muiden asiaan sovellettavien säännösten soveltamista.
Jos neuvoston äänestysten tulokset julkistetaan, asianomaisten neuvoston jäsenten pyynnöstä on julkistettava myös äänestyksen aikana annetut äänestysselitykset 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti ottaen huomioon tämä työjärjestys, oikeusturva ja neuvoston edut.
2. Neuvosto voi antaa luvan esittää oikeudessa jäljennöksen tai otteen neuvoston pöytäkirjoista.
6 artikla
1. Neuvosto käy periaatekeskustelun puheenjohtajan esittämästä kuuden kuukauden työohjelmasta ja tarvittaessa komission vuosityöohjelmasta. Nämä keskustelut lähetetään julkisesti audiovisuaalisin menetelmin.
2. Neuvosto voi yksimielisesti ja tapauskohtaisesti päättää, että sen tietyt muut keskustelut esitetään julkisesti audiovisuaalisin menetelmin, erityisesti silloin, kun ne koskevat tärkeitä unionin etuja tai uutta tärkeää säädösehdotusta. Tätä varten puheenjohtajan, neuvoston jäsenten tai komission tehtävänä on ehdottaa erityisiä asioita tai aiheita tällaisia keskusteluja varten.
7 artikla
1. Neuvosto äänestää puheenjohtajansa aloitteesta.
Puheenjohtaja on lisäksi velvollinen toimittamaan äänestyksen neuvoston jäsenen tai komission aloitteesta, jos neuvoston jäsenten enemmistö kannattaa sitä.
2. Neuvoston jäsenet äänestävät Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen 27 artiklassa, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 146 artiklassa ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 116 artiklassa määrätyssä jäsenvaltioiden järjestyksessä sen jäsenen ollessa ensimmäinen, joka tämän järjestyksen mukaan on puheenjohtajan tehtävää hoitavasta jäsenestä seuraava.
3. Äänioikeus voidaan siirtää ainoastaan toiselle neuvoston jäsenelle.
4. Neuvoston äänestys edellyttää kahdeksan jäsenen läsnäoloa.
5. Äänestystulokset julkistetaan
- kun neuvosto käyttää säädösvaltaa tämän työjärjestyksen liitteessä olevan määritelmän mukaisesti, jollei neuvosto päätä toisin. Tätä määräystä sovelletaan, kun neuvosto vahvistaa yhteisen kannan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b tai 189 c artiklan mukaisesti,
- kun neuvoston jäsenet tai heidän edustajansa antavat äänensä Euroopan yhteisön 189 b artiklalla perustetussa sovittelukomiteassa,
- jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston yksimielisellä päätöksellä, kun neuvosto toimii Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osastossa tarkoitetuilla aloilla,
- muulloin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston päätöksellä.
8 artikla
1. Kiireellistä asiaa koskevat neuvoston ratkaisut voidaan tehdä kirjallisella äänestyksellä, jos neuvosto tai EHTY:n perustamissopimuksen 30 artiklassa, EY:n perustamissopimuksen 151 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 121 artiklassa tarkoitettu jäsenvaltioiden pysyvien edustajien komitea (Coreper) yksimielisesti päättää käyttää tätä menettelyä. Puheenjohtaja voi myös erityisissä tapauksissa ehdottaa tätä menettelyä; tällöin kirjallinen äänestys on mahdollinen, jos kaikki neuvoston jäsenet hyväksyvät tämän menettelyn.
2. Lisäksi tämän menettelyn noudattaminen edellyttää komission hyväksyntää, jos kirjallinen äänestys koskee asiaa, jonka komissio on saattanut neuvoston käsiteltäväksi.
3. Kirjallisessa menettelyssä hyväksytyistä asiakirjoista laaditaan kuukausittain luettelo.
4. Puheenjohtajan aloitteesta neuvosto voi myös yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi toimia yksinkertaistettua kirjallista menettelyä (COREU) käyttäen. Tällöin ehdotusta pidetään hyväksyttynä puheenjohtajan asian kiireellisyyden perusteella vahvistaman määräajan päätyttyä, jollei joku neuvoston jäsen esitä vastalausetta.
5. Pääsihteeristö vahvistaa, että kirjallinen menettely on saatettu päätökseen.
9 artikla
1. Jokaisesta istunnosta laaditaan pöytäkirja, jonka allekirjoittavat sen tultua hyväksytyksi hyväksymisen aikana menettelyä johtanut puheenjohtaja ja pääsihteeri.
Pöytäkirja sisältää yleensä jokaisen esityslistalla olevan asian osalta
- maininnan neuvoston käsiteltäväksi saatetuista asiakirjoista,
- tehdyt päätökset tai neuvoston tekemät päätelmät,
- neuvoston antamat lausumat ja ne lausumat, joiden merkitsemistä pöytäkirjaan neuvoston jäsen tai komissio on pyytänyt.
2. Pääsihteeristö laatii pöytäkirjaehdotuksen viidentoista päivän kuluessa ja toimittaa sen neuvoston hyväksyttäväksi.
3. Neuvoston jäsen tai komissio voi ennen pöytäkirjan hyväksymistä pyytää, että esityslistan jokin kohta merkitään yksityiskohtaisemmin pöytäkirjaan.
4. Jäljempänä 10 artiklassa tarkoitetut tekstit otetaan pöytäkirjan liitteeksi.
10 artikla
1. Jollei neuvosto yksimielisesti ja asian kiireellisyyden vuoksi päätä toisin, neuvosto tekee ratkaisut ja päätökset ainoastaan kieliä koskevissa voimassa olevissa järjestelyissä säädetyillä kielillä laadittujen asiakirjojen perusteella.
2. Neuvoston jäsen voi vastustaa asian käsittelyä, jos mahdollisia muutoksia koskeva teksti ei ole laadittu hänen osoittamillaan 1 kohdassa tarkoitetuilla kielillä.
11 artikla
Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti hyväksymien sekä neuvoston hyväksymien asiakirjojen tekstin allekirjoittaa asiakirjojen hyväksymisen aikana virassa ollut puheenjohtaja ja pääsihteeri. Pääsihteeri voi valtuuttaa pääsihteeristön pääjohtajat allekirjoittamaan puolestaan.
12 artikla
Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamien asetusten sekä neuvoston asetusten alussa on otsikko "asetus", järjestysnumero, antamispäivämäärä ja asetuksen aihe.
13 artikla
Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamissa sekä neuvoston asetuksissa on:
a) joko ilmaisu: "Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto" tai "Euroopan unionin neuvosto",
b) ilmoitus niistä säännöksistä, joiden perusteella asetus on annettu, ja näiden edellä sanat "ottavat huomioon" tai "ottaa huomioon",
c) viittaus saatuihin ehdotuksiin, lausuntoihin sekä käytyihin neuvotteluihin,
d) asetuksen perustelut, jotka aloitetaan sanoilla: "sekä katsovat, että" tai "sekä katsoo, että",
e) ilmaisu "ovat antaneet tämän asetuksen" tai "on antanut tämän asetuksen", jonka jälkeen seuraavat asetuksen säännökset.
14 artikla
1. Asetukset jakautuvat artikloihin, jotka mahdollisesti ryhmitellään luvuiksi ja jaksoiksi.
2. Asetuksen viimeisessä artiklassa vahvistetaan voimaantulopäivä, jos se on aikaisempi kuin julkaisemista seuraava 20. päivä tai sitä myöhempi päivä.
3. Asetuksen viimeistä artiklaa seuraa:
- ilmaisu: "Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa."
- ilmaisu: "Tehty .
...ssa/ssä ....päivänä ....kuuta 19...", jolloin päivämääränä on se päivä, jona neuvosto on antanut asetuksen,
ja
- jos on kyseessä
a) Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antama asetus, ilmaisu:
TAULUKON PAIKKA
,
jota seuraavat Euroopan parlamentin puheenjohtajan nimi ja neuvoston sen puheenjohtajan nimi, joka toimi puheenjohtajana kun asetus annettiin;
b) neuvoston asetus, ilmaisu:
"Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja",
jota seuraa sen puheenjohtajan nimi, joka toimi puheenjohtajana, kun asetus annettiin.
15 artikla
EY:n perustamissopimuksen 191 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat sekä kyseisen artiklan 2 kohdassa ja Euratomin perustamissopimuksen 163 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut neuvoston asiakirjat julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä pääsihteerin toimesta. Samoin edellytyksin julkaistaan neuvoston EY:n perustamissopimuksen 189 b ja 189 c artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen vahvistamat yhteiset kannat sekä niiden perustelut.
16 artikla
Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamien direktiivien ja tekemien päätösten sekä neuvoston direktiivien ja päätösten otsikossa on sana "direktiivi" tai "päätös".
Neuvoston antamien suositusten ja lausuntojen otsikossa on sana "suositus" tai "lausunto".
Edellä 13 ja 14 artiklassa vahvistettuja, asetuksia koskevia määräyksiä sovelletaan direktiiveihin ja päätöksiin soveltuvin osin ja jollei perustamissopimuksen asiaa koskevista määräyksistä muuta johdu.
17 artikla
1. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.2 artiklassa tarkoitettujen yhteisten kantojen ja mainitun sopimuksen J.3 artiklassa tarkoitetulla yhteistä toimintaa koskevien asiakirjojen alussa on vastaavasti otsikot:
- "Yhteinen kanta, jonka neuvosto on määritellyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.2 artiklan perusteella",
- "Yhteinen toiminta, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklan perusteella."
2. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, yhteistä toimintaa koskevien asiakirjojen ja yleissopimusten alussa on vastaavasti otsikot:
- "Yhteinen kanta, jonka neuvosto on määritellyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella",
- "Yhteinen toiminta, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella",
- "Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella tehty yleissopimus."
18 artikla
1. Pääsihteeri antaa muut kuin EY:n perustamissopimuksen 191 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut neuvoston direktiivit sekä neuvoston päätökset ja suositukset tiedoksi niille, joille ne on osoitettu. Hän antaa tiedoksi myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.2, J.3 tai K.3 artiklan perusteella määritellyt yhteiset kannat tai mainittujen artiklojen perusteella hyväksytyn yhteisen toiminnan. Hän voi antaa pääsihteeristön pääjohtajille tehtäväksi antaa nimissään tällaisia tiedoksiantoja.
2. Pääsihteeri tai hänen nimissään toimiva pääjohtaja toimittaa muiden kuin EY:n perustamissopimuksen 191 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen neuvoston direktiivien oikeaksi todistetut jäljennökset sekä neuvoston päätökset ja suositukset jäsenvaltioiden hallituksille ja komissiolle.
3. Neuvosto päättää yksimielisesti ja tapauskohtaisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.2, J.3 tai K.3 artiklan perusteella määriteltyjen yhteisten kantojen tai mainittujen artiklojen perusteella hyväksytyn yhteisen toiminnan sekä yhteisen toiminnan täytäntöönpanoa koskevien toimenpiteiden ja 4 kohdassa tarkoitettujen yleissopimusten soveltamista koskevien mahdollisten toimenpiteiden julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä kyseisten asiakirjojen antamisen yhteydessä.
4. Yleissopimukset, jotka neuvosto on tehnyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Näiden yleissopimusten voimaantulosta ilmoitetaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
5. Neuvosto päättää yksimielisesti, onko tarpeen, että pääsihteeri antaa julkaistavaksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
- päätökset ja suositukset sekä muut kuin EY:n perustamissopimuksen 191 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit,
- jäsenvaltioiden välillä allekirjoitetut yleissopimukset.
6. Jos yhteisöjen ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön kesken tehdyllä sopimuksella perustetaan elin, jolla on päätöksentekovalta, neuvosto päättää tämän sopimuksen vahvistamisen yhteydessä, onko tämän elimen tekemien päätösten julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä tarpeen.
19 artikla (1)
1. Pysyvien edustajien komitean (Coreper) tehtävänä on valmistella neuvoston työtä ja suorittaa neuvoston sille antamat tehtävät. Jollei Coreper määrää toisin, se käsittelee ennakolta kaikki neuvoston istunnon esityslistalle otetut asiat. Coreper pyrkii omalla tasollaan saamaan aikaan sopimuksen, joka saatetaan neuvoston hyväksyttäväksi. Se huolehtii siitä, että neuvostolle esitetään asianmukaiset asiakirjat. Kiireellisessä tapauksessa neuvosto voi yksimielisesti päättää käsitellä asian ilman tätä ennakkokäsittelyä.
2. Coreper voi perustaa tai sen suostumuksella voidaan perustaa komiteoita tai työryhmiä tiettyjen etukäteen määriteltyjen valmistelu- tai selvitystehtävien toteuttamiseksi.
3. Coreperin puheenjohtajana toimii esityslistalle otettujen aiheiden mukaan neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion pysyvä edustaja tai hänen sijaisensa. Kyseisen jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen toimii myös perustamissopimuksissa tarkoitettujen eri komiteoiden puheenjohtajana, jollei neuvosto päätä toisin. Sama koskee 2 kohdassa tarkoitettuja komiteoita ja työryhmiä, jollei Coreper määrää toisin.
Niiden istuntojen valmistelua varten, joihin neuvosto kokoontuu siinä kokoonpanossa, jossa se kokoontuu ainoastaan kerran puolessa vuodessa, ja kun istunnot pidetään puolivuotiskauden ensimmäisen puoliskon aikana, voi edellisen puolivuotiskauden aikana pidettävien muiden komiteoiden kuin Coreperin sekä työryhmien kokousten puheenjohtajana toimia sen jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen, jonka tehtävänä on toimia puheenjohtajana kyseisten istuntojen aika.
20 artikla (1)
Tämän työjärjestyksen muiden määräysten estämättä puheenjohtajan on järjestettävä eri komiteoiden ja työryhmien kokoukset siten, että niiden mietinnöt ovat käytettävissä ennen sitä Coreperin kokousta, jossa niitä käsitellään.
21 artikla
1. Neuvostoa avustaa pääsihteeristö, jota johtaa pääsihteeri. Neuvosto nimittää pääsihteerin yksimielisellä päätöksellä.
2. Neuvosto päättää pääsihteeristön organisaatiosta.
Pääsihteeri toteuttaa neuvoston vastuulla kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen pääsihteeristön moitteettoman toiminnan.
3. Pääsihteeri antaa neuvostolle ehdotuksen pääsihteeristön arvioiduista kuluista niin hyvissä ajoin, että varainhoitoa koskevissa säännöksissä säädettyjä määräaikoja voidaan noudattaa.
4. Neuvoston käytettäväksi annettuja varoja hoitaa pääsihteeri EHTY:n perustamissopimuksen 78 h artiklassa, EY:n perustamissopimuksen 209 artiklassa ja Euratomin perustamissopimuksen 183 artiklassa tarkoitetun varainhoitoa koskevan asetuksen mukaisesti.
22 artikla
Neuvosto vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaan yleisö saa tutustua niihin neuvoston asiakirjoihin, joiden ilmaisemisesta ei ole vakavia tai haitallisia seurauksia.
23 artikla
Neuvosto antaa turvallisuutta koskevat säännöt.
24 artikla
Jos neuvoston pääsihteeri nimetään yhteisön ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön välisen sopimuksen, tai jäsenvaltioiden välisen yleissopimuksen taikka Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan nojalla tehdyn yleissopimuksen talteenottajaksi, näiden sopimusten ratifioimis- tai hyväksymiskirjat talletetaan neuvoston toimipaikkaan.
Näissä tapauksissa pääsihteeri suorittaa kaikki sopimuksen talteenottajan tehtävät ja huolehtii erityisesti siitä, että kyseisten sopimusten tai yleissopimusten voimaantulopäivä julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
25 artikla
1. Jollei erityisistä menettelyistä muuta johdu, neuvostoa voi edustaa Euroopan parlamentissa ja sen komiteoissa sen puheenjohtaja tai muu jäsen. Puheenjohtajan toimeksiannosta neuvostoa voivat näissä komiteoissa edustaa myös pääsihteeri tai pääsihteeristön korkeat virkamiehet.
2. Neuvosto voi myös esittää kantansa Euroopan parlamentille kirjallisesti.
26 artikla
Neuvostolle tarkoitetut lähetykset osoitetaan puheenjohtajalle neuvoston toimipaikkaan.
(1) Nämä määräykset eivät rajoita rahapoliittisen komitean asemaa sellaisena kuin siitä määrätään EY:n perustamissopimuksen 109 c artiklassa ja sitä koskevissa olemassa olevissa neuvoston päätöksissä.»
Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 1993.