Rådets forordning (EF) nr. 1514/2002
af 19. august 2002
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Malaysia, Rusland, Republikken Korea og Slovakiet
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1) Ved forordning (EF) nr. 358/2002(2) ("forordningen om midlertidig told") indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af jern eller stål, der henhører under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 og ex 7307 99 90, og som har oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Malaysia, Rusland, Republikken Korea og Slovakiet.
(2) Det skal bemærkes, at undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2000 til 31. marts 2001 ("undersøgelsesperioden"). Undersøgelsen af den udvikling, der blev lagt til grund for skadesanalysen, omfattede perioden fra 1. januar 1996 til 31. marts 2001 ("den betragtede periode").
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3) Efter at der var indført midlertidig antidumpingtold på importen af visse rørfittings med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Malaysia, Rusland, Republikken Korea og Slovakiet, fremsatte flere interesserede parter skriftlige bemærkninger. De parter, der anmodede om det, fik også mulighed for at blive hørt mundtligt.
(4) Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på endelige afgørelser.
(5) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist til at gøre indsigelse efter denne meddelelse.
(6) Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de midlertidige afgørelser er i påkommende tilfælde blevet ændret i overensstemmelse hermed.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(7) Da der ikke er fremsat bemærkninger, bekræftes varebeskrivelsen og definitionen af den samme vare i betragtning 9 til 12 i forordningen om midlertidig told.
D. DUMPING
1. Generel metode
(8) Da der ikke er fremsat bemærkninger, bekræftes den generelle metode til fastsættelse af dumpingmargenerne, der fremgår af betragtning 15 til 28 i forordningen om midlertidig told.
2. Dumpingmargener
(9) Da der ikke er fremsat bemærkninger, bekræftes fastsættelsen af den normale værdi, eksportprisen og sammenligningen for Den Tjekkiske Republik, Malaysia, Republikken Korea og Slovakiet og fastsættelsen af markedsøkonomisk status og referenceland for Rusland, som beskrevet i betragtning 29 til 60 i forordningen om midlertidig told.
(10) Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, bekræftes følgende endelige dumpingmargener:
TABELPOSITION
E. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
(11) Da der ikke er fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet i betragtning 61 til 62 i forordningen om midlertidig told.
F. SKADE
1. Forbruget i Fællesskabet
(12) Da der ikke er fremkommet nye oplysninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende forbruget i Fællesskabet i betragtning 63 til 64 i forordningen om midlertidig told.
2. Den pågældende import
Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import, importens mængde, markedsandel og priser
(13) Forordningen om midlertid told konkluderede, at importen med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt, da kriterierne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen var opfyldt. De dumpingmargener, der blev konstateret for importen fra alle de pågældende lande, var højere end minimumsværdien, de importerede mængder var ikke ubetydelige, og det blev anset for hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering på baggrund af konkurrencevilkårene både mellem de importerede varer indbyrdes og mellem de importerede varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare. At der var tale om ens konkurrencevilkår blev underbygget af, at de importerede og EF-erhvervsgrenens rørfittings var identiske og blev distribueret gennem de samme handelskanaler og på samme handelsvilkår. De importerede mængder var desuden betydelige og førte til markedsandele, der voksede mellem 1996 og undersøgelsesperioden, og de blev udbudt til en væsentlig lavere pris end varer fremstillet i EF-erhvervsgrenen, hvilket førte til et prisfald i EF-erhvervsgrenen.
(14) Da der ikke er fremsat bemærkninger til disse punkter, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 65 til 67 i forordningen om midlertidig told.
Prisunderbud
(15) En slovakisk eksporterende producent stillede spørgsmål ved den metode, Kommissionen brugte til beregning af prisunderbudsmargener. Det drejer sig specielt om den såkaldte "nulstilling", hvorved der ikke tages hensyn til de positive margener for modeller, der udbydes til højere priser. Dette argument tager udgangspunkt i de konklusioner, WTO's appelinstans drog i sagen om sengelinned(3), og som i betragtning af sagens kendsgerninger gik ud på, at nulstillingsmetoden stred mod artikel 2.4.2 i WTO's antidumpingaftale, når der konstateres forekomst af dumpingmargener, hvilket i dette tilfælde fandt sted ved en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den af Kommissionen fastsatte vejede gennemsnitlige eksportpris.
(16) Følgelig skal det bemærkes, at WTO's appelinstans udelukkende undersøgte anvendelsen af nulstillingsmetoden i forbindelse med konstatering af dumpingmargener. Desuden stiller WTO's antidumpingaftale ikke noget krav om en bestemt metode ved beregning af prisunderbud.
(17) I betragtning af, at der kun var meget få modeller, for hvilke der ikke blev konstateret underbud, fører anvendelsen af nulstillingsmetoden under alle omstændigheder i dette tilfælde ikke til betydeligt afvigende resultater, da forskellen mellem at anvende og ikke anvende nulstilling udgør under 1 %. Med andre ord ville underbudsmargenerne stadig være betydelige, selv om der ikke blev anvendt nulstilling. Argumentet måtte derfor afvises.
(18) EF-erhvervsgrenen gjorde gældende, at der ikke skulle foretages nogen justering med hensyn til handelsled for at fastslå prisunderbudsmargenerne. Både de eksporterende producenter og EF-erhvervsgrenen forsyner nemlig samme slags kunder og opererer derfor i samme handelsled. Det blev desuden hævdet, at det derfor kun var berettiget at foretage en justering for toldbehandlingsomkostningerne.
(19) Ved nærmere analysering af de foreliggende oplysninger blev det fastslået, at både EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter almindeligvis forsyner samme slags kunder i EF, nemlig grossister. Dette blev også underbygget af, at de tre samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, der er grossister, blev forsynet både af EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter fra de pågældende lande. Argumentet blev derfor antaget og underbudsmargenerne ændret i overensstemmelse hermed. Den ændrede justering blev begrænset til et beløb, der udelukkende dækkede toldbehandlingsomkostningerne, på grundlag af oplysningerne fra de samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
(20) Endvidere satte EF-erhvervsgrenen spørgsmålstegn ved niveauet for underbudsmargenen for en af de slovakiske eksporterende producenter. Det blev fremført, at dette underbudsniveau var uforeneligt med det gennemsnitlige prisniveau, der fremgik af internationale handelsstatistikker og markedsinformationer.
(21) Beregningerne af prisunderbudsmargenerne blev derfor gennemgået på ny, og der blev fundet en skrivefejl i beregningen af eksportprisen, der anvendes til fastsættelsen af denne eksporterende producents underbudsmargen. Margenen blev derfor ændret.
(22) I betragtning heraf bliver de endelige, reviderede vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargener for de enkelte lande, udtrykt som procentdel af EF-erhvervsgrenens priser, følgende:
- Den Tjekkiske Republik: fra 19 % til 21 %
- Malaysia: fra 52 % til 72 %
- Rusland: 26 %
- Republikken Korea: 23 %
- Slovakiet: fra 15 % til 36 %.
3. Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet
(23) Det skal bemærkes, at indførelsen af foranstaltninger over for Kina, Kroatien og Thailand havde positive indvirkninger på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. De fleste skadesindikatorer udviste en positiv udvikling mellem 1996 og 1998. Produktionen, kapacitetsudnyttelsen og salget steg, hvilket førte til øget markedsandel og voksende beskæftigelse. Rentabilitetsindikatorerne, såsom fortjeneste/tab i procent af omsætningen, afkastet af investeringer og likviditeten, udviklede sig også gunstigt. Efter 1998 forværredes EF-erhvervsgrenens økonomiske situation imidlertid generelt, for selv om produktionen forblev forholdsvis stabil, og kapacitetsudnyttelsen, beskæftigelsen og lønningerne steg lidt, faldt afgørende indikatorer som salgsmængde, markedsandele, rentabilitet, afkast af investeringer, likviditet og priser. På baggrund af dette og de konstaterede produktivitets-, investerings-, vækst- og dumpingforhold blev det derfor foreløbig konkluderet, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade.
(24) Da der ikke er fremsat bemærkninger, bekræftes kendsgerningerne og tallene i betragtning 72 til 87 i forordningen om midlertidig told.
4. Konklusion om skade
(25) Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til undersøgelsesresultaterne, bekræftes konklusionen i betragtning 88 i forordningen om midlertidig told.
G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(26) Da der ikke er fremkommet nye oplysninger om årsagssammenhæng, bekræftes undersøgelsesresultaterne og konklusionen i betragtning 89 til 97 i forordningen om midlertidig told.
H. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(27) Da der ikke er fremkommet nye oplysninger om Fællesskabets interesser, bekræftes undersøgelsesresultaterne og konklusionen i betragtning 98 til 111 i forordningen om midlertidig told.
I. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(28) På grundlag af den metode, der er anført i betragtning 112 til 115 i forordningen om midlertidig told, er der beregnet en skadestærskel med henblik på at fastsætte niveauet for de foranstaltninger, der skal indføres endeligt.
(29) En eksporterende producent satte spørgsmålstegn ved niveauet for fortjenstmargenen på 5 %, der blev anvendt til fastsættelse af EF-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris, og hævdede, at det var for højt. Han hævdede ligeledes, at der ikke var gjort tilstrækkeligt rede for dette fortjenstmargenniveau i de forelagte dokumenter.
(30) Med hensyn til den første påstand skal det understreges, at i betragtning af, at dumpingimportens prissænkende virkning har haft negative indvirkninger på EF-erhvervsgrenens rentabilitet, som det fremgår af betragtning 71 i forordningen om midlertidig told, blev den ikke-skadevoldende pris beregnet ud fra et fortjenstniveau, som EF-erhvervsgrenen med rimelighed kunne have opnået, hvis der ikke havde foreligget skadelig dumping. Som det fremgår af betragtning 114 i forordningen om midlertidig told, blev en fortjenstmargen på 5 % anset for rimelig, da dette fortjenstniveau svarer til det faktiske fortjenstniveau, som Fællesskabet opnåede i 1997 på et EF-marked uden dumpingimport. På det tidspunkt var der foranstaltninger i kraft over for Kina, Kroatien og Thailand, og importen fra de pågældende lande havde stadig en forholdsvis begrænset markedsandel. Desuden fandtes det, at EF-erhvervsgrenen med denne fortjenstmargen kunne foretage de nødvendige investeringer. Med hensyn til den anden påstand skal det bemærkes, at Kommissionen i det forelagte dokument tilstrækkeligt detaljeret har gjort rede for, på hvilket grundlag den beregnede niveauet for fortjenstmargenen for den ikke-skadevoldende pris, således som det også er forklaret i betragtning 114 i forordningen om midlertidig told. Påstandene må derfor afvises.
(31) Desuden blev samme fortjenstniveau også anvendt til at fastsætte skadesmargenen i proceduren vedrørende ovennævnte lande, og der er ingen grund til at tro, at omstændighederne har ændret sig væsentligt siden.
(32) Anvendelsen af en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen til beregning af den ikke-skadevoldende pris bekræftes derfor.
(33) På baggrund af ovenstående bekræftes metoden til fastsættelse af skadestærsklen som beskrevet i betragtning 112 til 115 i forordningen om midlertidig told.
(34) Som nævnt ovenfor i forbindelse med prisunderbudsmargenerne blev skadesmargenerne taget op til revision og ændret over for en af de eksporterende slovakiske producenter.
2. Toldens form og størrelse
(35) I lyset af ovenstående og i henhold til artikel 9, stk. 4, i grundforordningen bør der indføres en endelig antidumpingtold over for Den Tjekkiske Republik, Malaysia, Rusland, Republikken Korea og Slovakiet. Denne told bør indføres på niveauet for de konstaterede dumpingmargener, undtagen over for Republikken Korea, hvor skadesmargenen fandtes at være lavere end dumpingmargenen.
(36) På grundlag af ovenstående er den endelige told følgende:
TABELPOSITION
3. Opkrævning af midlertidig told
(37) På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 358/2002, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed med niveauet for den midlertidige told, endeligt.
(38) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen(4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.
4. Tilsagn
(39) Det skal bemærkes, at en eksporterende producent i Slovakiet har afgivet pristilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i grundforordningen. Dette pristilsagn blev godtaget i forordningen om midlertidig told.
(40) Som følge af indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger afgav den eksporterende producent i Den Tjekkiske Republik et pristilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i grundforordningen. Den har derved indvilget i at sælge den pågældende vare til eller over en pris, der fjerner de skadelige virkninger af dumping. Selskabet vil også regelmæssigt give Kommissionen detaljerede oplysninger om selskabets eksport til Fællesskabet, hvad der giver Kommissionen mulighed for at overvåge tilsagnene effektivt. Den eksporterende producent har desuden en sådan salgsstruktur, at Kommissionen finder, at risikoen for omgåelse af tilsagnene er begrænset.
(41) For yderligere at gøre det muligt for Kommissionen effektivt at overvåge, om selskabet overholder tilsagnet, når der fremlægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, er fritagelsen for antidumpingtolden betinget af, at der fremlægges en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger, der er anført i bilaget. Disse oplysninger er også nødvendige, for at toldmyndighederne med en tilstrækkelig grad af nøjagtighed kan afgøre, om forsendelserne svarer til handelsdokumenterne. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, eller hvis den ikke svarer til den vare, der frembydes for toldmyndighederne, skal antidumpingtolden betales med den relevante sats.
(42) I betragtning heraf anses tilsagnene derfor for at kunne godtages af Kommissionen, og det pågældende selskab er blevet underrettet om de væsentligste kendsgerninger, overvejelser og forpligtelser, der ligger til grund for godtagelsen.
(43) Det skal bemærkes, at hvis tilsagnet brydes, trækkes tilbage eller formodes brudt, kan der indføres antidumpingtold, jf. artikel 8, stk. 9 og 10, i grundforordningen.
(44) De ovennævnte tilsagn godtages ved Kommissionens afgørelse 2002/675/EF(5) -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings (ikke støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (ikke rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art, der anvendes til stuksvejsning eller andre formål, og som henhører under KN-kode ex 7307 93 11 (Taric-kode 7307 93 11*91 og 7307 93 11*99 ), ex 7307 93 19 (Taric-kode 7307 93 19*91 og 7307 93 19*99 ), ex 7307 99 30 (Taric-kode 7307 99 30*92 og 7307 99 30*98 ) og ex 7307 99 90 (Taric-kode 7307 99 90*92 og 7307 99 90*98 ) og har oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Malaysia, Rusland, Republikken Korea og Slovakiet.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende sats af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af:
TABELPOSITION
3. Uanset bestemmelserne i stk. 1 finder den endelige antidumpingtold ikke anvendelse på import, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.
4. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Importerede varer, der er angivet til fri omsætning under følgende Taric-tillægskode, og som er fremstillet og direkte eksporteret (dvs. sendt og faktureret) af nedennævnte selskab til et selskab i Fællesskabet, der handler som importør, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at de er importeret i overensstemmelse med stk. 2 i denne artikel.
TABELPOSITION
2. Den i stk. 1 omhandlede import er fritaget fra antidumpingtolden, forudsat
a) at medlemsstaternes toldmyndigheder ved forelæggelsen af erklæringen om overgang til fri omsætning får forevist en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger, der er anført i bilaget, og
b) at de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, nøjagtigt svarer til varebeskrivelsen i handelsfakturaen.
Artikel 3
Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 358/2002 om import af visse rørfittings af jern eller stål, der henhører under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 og ex 7307 99 90, og som har oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Malaysia, Rusland, Republikken Korea og Slovakiet, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed med niveauet for den midlertidige told, endeligt.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. august 2002.
Neuvoston asetus (EY) N:o 1514/2002,
annettu 19 päivänä elokuuta 2002,
tiettyjen Tsekin tasavallasta, Malesiasta, Venäjältä, Korean tasavallasta ja Slovakiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1) ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1) Komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 358/2002(2), jäljempänä "väliaikaista tullia koskeva asetus", väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Tsekin tasavallasta, Malesiasta, Venäjältä, Korean tasavallasta ja Slovakiasta peräisin olevien ja CN-koodeihin ex 7307 93 11 , ex 7307 93 19 , ex 7307 99 30 ja ex 7307 99 90 kuuluvien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa.
(2) Palautetaan mieleen, että polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2000 ja 31 päivän maaliskuuta 2001 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahinkoa koskevaan selvitykseen vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän maaliskuuta 2001 välisen ajanjakson, jäljempänä "tarkastelujakso".
B MENETTELYN JATKO
(3) Kun tiettyjen Tsekin tasavallasta, Malesiasta, Venäjältä, Korean tasavallasta ja Slovakiasta peräisin olevien putkien liitososien tuonnissa oli otettu käyttöön väliaikaiset polkumyyntitullit, eräät asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia. Suullista kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin siihen mahdollisuus.
(4) Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä tekoa varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.
(5) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa ja väliaikaisten tullien vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(6) Osapuolten suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja alustavia päätelmiä on tarvittaessa muutettu.
C TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(7) Koska huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9-12 kappaleessa annettu tuotekuvaus ja samankaltaisen tuotteen määritelmä.
D POLKUMYYNTI
1 Yleiset menetelmät
(8) Koska huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15-28 kappaleessa polkumyyntimarginaalien määrittämiseksi esitetyt yleiset menetelmät.
2 Polkumyyntimarginaalit
(9) Koska huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29-60 kappaleessa esitetty normaaliarvo, vientihinta ja vertailu Tsekin tasavallan, Malesian, Korean tasavallan ja Slovakian osalta sekä markkinatalousaseman ja vertailumaan määrittäminen Venäjän osalta.
(10) Lopulliset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
E YHTEISÖN TUOTANNONALA
(11) Koska huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61 ja 62 kappaleessa esitetyt yhteisön tuotannonalan määritelmää koskevat alustavat päätelmät.
F VAHINKO
1 Yhteisön kulutus
(12) Koska esille ei ole tullut uusia tietoja, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63 ja 64 kappaleessa esitetyt yhteisön kulutusta koskevat alustavat päätelmät.
2 Tuonti asianomaisista maista
Kumulatiivinen arvio kyseisen tuonnin vaikutuksista, määrästä, markkinaosuudesta ja hinnoista
(13) Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tehtiin se päätelmä, että asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia olisi arvioitava kumulatiivisesti, koska perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt arviointiperusteet täyttyvät. Kaikkien asianomaisten maiden osalta todetut polkumyyntimarginaalit ylittävät vähimmäistason, tuontimäärät eivät olleet vähäpätöisiä, ja kumulatiivista arviointia pidettiin asianmukaisena ottaen huomioon sekä tuotujen tuotteiden kesken että tuotujen tuotteiden ja samankaltaisen yhteisön tuotteen välillä vallitsevat kilpailuolosuhteet. Samankaltaisista kilpailuolosuhteista on osoituksena se, että tuodut putkien liitososat olivat samanlaisia kuin yhteisön tuotannonalan tuottamat tuotteet, ja niiden jakelu tapahtui samojen kanavien kautta samankaltaisissa kaupallisissa olosuhteissa. Lisäksi kaikki tuontimäärät olivat huomattavia, ja ne saivat merkittävän markkinaosuuden, joka kasvoi vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ja tuonti tapahtui hintaan, joka alitti merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat ja johti siten yhteisön tuotannonalan hintojen alenemiseen.
(14) Koska näiden otsikoiden mukaisia huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65-67 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät.
Hinnan alittavuus
(15) Eräs slovakialainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti menetelmät, joita komissio oli käyttänyt hinnan alittavuuden marginaalien laskemisessa. Tämä koskee erityisesti niin sanottua nollaamismenetelmää, jossa hinnat alittavien mallien positiiviset marginaalit jätetään ottamatta huomioon. Kyseinen väite perustuu vuodeliinavaatetapausta koskeviin WTO:n muutoksenhakuelimen päätelmiin(3), joissa kyseisen tapauksen tosiseikkojen perusteella polkumyyntimarginaalien, jotka tässä tapauksessa määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa komission määrittämään painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, olemassaoloa määritettäessä harjoitetun nollaamiskäytännön todettiin olevan ristiriidassa WTO:n polkumyyntisopimuksen 2.4.2 artiklan kanssa.
(16) Olisi pantava merkille, että WTO:n muutoksenhakuelin nimenomaisesti tarkasteli polkumyyntimarginaalien olemassaolon määrittämiseksi käytettyä ns. nollaamiskäytäntöä. Lisäksi WTO:n polkumyyntisopimuksessa ei aseteta menetelmiä koskevia vaatimuksia hinnan alittavuuden määrittämisen osalta.
(17) Kuitenkin tässä tapauksessa sen vuoksi, että alittavuutta todettiin lähes jokaisen mallin kohdalla, nollaamismenetelmien soveltaminen ei johda merkittävästi erilaisiin tuloksiin, sillä nollaamisen soveltamisella tai sen soveltamatta jättämisellä saavutettavan tuloksen erotus on vähemmän kuin yksi prosenttiyksikkö. Toisin sanoen hinnan alittavuuden marginaalit olisivat ilman nollaamistakin merkittäviä. Väite oli näin ollen hylättävä.
(18) Yhteisön tuotannonala huomautti, että kaupan portaan osalta ei pitäisi tehdä oikaisua hinnan alittavuuden marginaalin määrittämiseksi. Sekä vientiä harjoittavat tuottajat että yhteisön tuotannonala toimittavat tavaraa samalle asiakasluokalle ja tämän vuoksi toimivat samalla kaupan portaalla. Lisäksi huomautettiin, että oikaisu oli perusteltu ainoastaan tulliselvityskustannusten osalta.
(19) Käytettävissä olevia tietoja koskevasta lisäselvityksestä kävi ilmi, että sekä yhteisön tuotannonala että vientiä harjoittavat tuottajat yleensä toimittavat tavaraa yhteisössä samantyyppisille asiakkaille eli tukkukauppiaille. Tätä tuki myös se, että sekä yhteisön tuotannonala että asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat tavaraa kolmelle yhteistyössä toimivalle etuyhteydettömälle tuojalle, jotka toimivat nimenomaan tukkukauppiaina. Tämän vuoksi kyseinen väite hyväksyttiin ja hinnan alittavuuden marginaalit tarkistettiin sen mukaisesti. Tarkistettu oikaisu rajoittui määrään, joka kattoi yksinomaan tulliselvityskustannukset yhteistyössä toimivien etuyhteydettömien tuojien esittämien tietojen perusteella.
(20) Yhteisön tuotannonala kyseenalaisti lisäksi erään slovakialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta lasketun hinnan alittavuuden marginaalin tason. Väitettiin, että tämä hinnan alittavuuden taso oli ristiriidassa sekä kansainvälisten kauppatilastojen että markkinatietojen mukaisen keskimääräisen hintatason kanssa.
(21) Tämän perusteella hinnan alittavuuden marginaalien laskemista tarkasteltiin, ja kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan hinnan alittavuuden marginaalin määrittämisessä käytetyn vientihinnan laskemisessa havaittiin laskuvirhe. Näin ollen marginaalia tarkistettiin.
(22) Edellä esitetty huomioon ottaen lopulliset tarkistetut painotetut keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit kunkin maan osalta ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista ovat seuraavat:
- Tsekin tasavalta: 19-21 %,
- Malesia: 52-72 %,
- Venäjä: 26 %,
- Korean tasavalta: 23 %, ja
- Slovakia: 15-36 %.
3 Yhteisön tuotannonalan tilanne
(23) Palautetaan mieleen, että Kiinaa, Kroatiaa ja Thaimaata koskevien toimenpiteiden käyttöönotolla oli myönteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Useimmat vahinkoa koskevista indikaattoreista osoittivat myönteistä kehitystä vuosien 1996 ja 1998 välisenä aikana. Tuotanto, kapasiteetin käyttöaste ja myyntimäärät kasvoivat, mikä johti markkinaosuuden kasvuun ja lisääntyneeseen työllisyyteen. Tuottavuutta koskevat indikaattorit kuten voitot/tappiot prosentteina liikevaihdosta, investointien tuotto ja kassavirta kehittyivät myös suotuisasti. Kuitenkin vuoden 1998 jälkeen yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi yleisesti: vaikka tuotanto pysyi suhteellisen vakaana ja kapasiteetin käyttöaste, työllisyys ja palkat kasvoivat vähän, tärkeät indikaattorit, kuten myynnin määrä ja markkinaosuus sekä kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja hinnat laskivat. Edellä esitetyn ja tuottavuutta, investointeja sekä polkumyynnin lisääntymistä ja suuruutta koskevien päätelmien perusteella katsottiin alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa.
(24) Koska huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 72-87 kappaleessa esitetyt tosiasiat ja luvut.
4 Vahinkoa koskevat päätelmät
(25) Koska päätelmistä ei ole esitetty muita kuin edellä mainitut huomautukset, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 88 kappaleessa tehdyt päätelmät.
G SYY-YHTEYS
(26) Koska syy-yhteydestä ei ole esitetty uusia tietoja, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89-97 kappaleessa esitetyt päätelmät.
H YHTEISÖN ETU
(27) Koska yhteisön edusta ei ole esitetty uusia tietoja, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98-111 kappaleessa esitetyt päätelmät.
I LOPULLISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
1 Vahingon korjaava taso
(28) Lopullisesti käyttöönotettavien toimenpiteiden tason määrittämiseksi on väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112-115 kappaleessa esitettyjen menetelmien perusteella laskettu vahingon korjaava taso.
(29) Eräs vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti vahinkoa aiheuttamattoman yhteisön tuotannonalan hinnan määrittämiseksi käytetyn viiden prosentin voittomarginaalin ja väitti sitä liian korkeaksi. Se väitti myös, että voittomarginaalin tasoa ei ollut esitetyissä asiakirjoissa riittävästi selostettu.
(30) Ensimmäisen väitteen osalta palautetaan mieleen, että koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti hintoja alentavasti, mistä syystä yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 71 kappaleessa todetaan, vahinkoa aiheuttamaton hinta laskettiin sellaisen voittotason perusteella, jonka yhteisön tuotannonala olisi kohtuudella saavuttanut, mikäli vahingollista polkumyyntiä ei olisi esiintynyt. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114 kappaleessa selitetään, viiden prosentin voittomarginaalia pidettiin kohtuullisena, koska voittotaso vastaa sitä tosiasiallista voittoa, jonka yhteisön tuotannonala saattoi saavuttaa vuonna 1997 yhteisön markkinoilla ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Tuohon aikaan oli käytössä toimenpiteitä Kiinan, Kroatian ja Thaimaan osalta, ja asianomaisista maista tulleen tuonnin markkinaosuus oli vielä suhteellisen vähäinen. Lisäksi katsottiin, että voittomarginaalin ansiosta yhteisön tuotannonala voisi tehdä tarvittavat investoinnit. Toisen väitteen osalta olisi pantava merkille, että komissio selitti ilmoitusasiakirjassa riittävän yksityiskohtaisesti, millä perusteella se oli laskenut vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämisessä käytetyn voittomarginaalin tason, kuten myös väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114 kappaleessa selitetään. Tämän vuoksi väitteet on hylättävä.
(31) Samaa voittotasoa käytettiin lisäksi myös vahinkomarginaalin määrittämiseksi edellä mainittuja maita koskeneessa menettelyssä, eikä ole syytä olettaa, että olosuhteet olisivat sen jälkeen muuttuneet merkittävästi.
(32) Tämän vuoksi vahvistetaan voittomarginaalin, jonka suuruus on viisi prosenttia liikevaihdosta, käyttö vahinkoa aiheuttamattoman hinnan laskemisessa.
(33) Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 112-115 kappaleessa kuvatut vahingon korjaavan tason määrittämiseksi käytetyt menetelmät.
(34) Kuten edellä hinnan alittavuuden marginaalien yhteydessä mainitaan, vahinkomarginaaleja tarkasteltiin ja muutettiin yhden slovakialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta.
2 Tullien laji ja taso
(35) Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti lopullinen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön Tsekin tasavallan, Malesian, Venäjän, Korean tasavallan ja Slovakian osalta. Kyseinen tulli olisi otettava käyttöön todettujen polkumyyntimarginaalien tasoisena lukuun ottamatta Korean tasavaltaa, jonka osalta vahinkomarginaalin todettiin olevan polkumyyntimarginaalia alempi.
(36) Edellä esitetyn perusteella lopulliset tullit ovat seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
3 Väliaikaisten tullien kantaminen
(37) Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja koska yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen (EY) N:o 358/2002 mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti.
(38) Kaikki näiden yritysten yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät vaatimukset (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle(4) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi tällaiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio muuttaa tarvittaessa asetusta päivittämällä luettelon yrityksistä, joille on myönnetty yksilöllinen tulli.
4 Sitoumukset
(39) Palautetaan mieleen, että yksi slovakialainen vientiä harjoittava tuottaja on tarjonnut hintasitoumuksen perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kyseinen hintasitoumus hyväksyttiin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa.
(40) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yksi tsekkiläinen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi hintasitoumuksen perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen se on suostunut myymään tarkasteltavana olevaa tuotetta vähintään sellaisilla hinnoilla, jotka korjaavat polkumyynnin vahingolliset vaikutukset. Yritys toimittaa lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio katsoo voivansa valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista. Lisäksi komissio katsoo kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan myynnin rakenteen perusteella, että sovitun sitoumuksen kiertämisen vaara on vähäinen.
(41) Jotta komissio voisi tehokkaammin valvoa yrityksen antaman sitoumuksen noudattamista, on vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä mahdollista saada vapautus tullista ainoastaan esittämällä toimivaltaisille tulliviranomaisille kauppalasku, johon sisältyvät ainakin liitteessä mainitut tiedot. Kyseisten tietojen avulla tulliviranomaiset voivat varmistaa, että lähetykset vastaavat kaupallisten asiakirjojen tietoja riittävän tarkasti. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, on sovellettava asianmukaista polkumyyntitullia.
(42) Tämän vuoksi katsotaan, että tarjottu sitoumus voidaan hyväksyä, ja asianomaiselle yritykselle on ilmoitettu niistä olennaisista seikoista, huomioista ja velvoitteista, joihin sitoumuksen hyväksyntä perustuu.
(43) Olisi huomattava, että jos sitoumusta epäillään rikottavan taikka se rikotaan tai peruutetaan, polkumyyntitulli voidaan ottaa käyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti.
(44) Edellä mainittu sitoumus hyväksytään komission päätöksellä 2002/675/EY(5),
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Tsekin tasavallasta, Malesiasta, Venäjältä, Korean tasavallasta ja Slovakiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen putkien liitososien (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt putkenosat), joiden ulkoläpimitta on enintään 609,6 mm ja joita käytetään tyssähitsaukseen ja muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11 (Taric-koodit 7307 93 11*91 ja 7307 93 11*99 ), ex 7307 93 19 (Taric-koodit 7307 93 19*91 ja 7307 93 19*99 ), ex 7307 99 30 (Taric-koodit 7307 99 30*92 ja 7307 99 30*98 ) ja ex 7307 99 90 (Taric-koodit 7307 99 90*92 ja 7307 99 90*98 ), tuonnissa.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien tuotteiden osalta seuraava:
TAULUKON PAIKKA
3. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista polkumyyntitullia ei sovelleta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutettuihin tuontituotteisiin.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Seuraavien Taric-lisäkoodien mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutettu tuonti vapautetaan edellä 1 artiklan mukaisesti käyttöön otetusta polkumyyntitullista edellyttäen, että tuotteita tuottaa ja vie suoraan (eli kuljettaa ja laskuttaa) kyseinen yritys yhteisössä tuojana toimivalle yritykselle, ja edellyttäen, että kyseinen tuonti on tämän artiklan 2 kohdan mukaista.
TAULUKON PAIKKA
2. Edellä 1 kohdassa mainittu tuonti vapautetaan polkumyyntitullista edellyttäen, että:
a) jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään kauppalasku, jossa on oltava ainakin liitteessä luetellut kohdat, samalla kun esitetään vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskeva ilmoitus; ja
b) tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin kauppalaskussa esitettyä kuvausta.
3 artikla
Kannetaan lopullisesti asetuksen (EY) N:o 358/2002 nojalla tiettyjen Tsekin tasavallasta, Malesiasta, Venäjältä, Korean tasavallasta ja Slovakiasta peräisin olevien ja CN-koodeihin ex 7307 93 11 , ex 7307 93 19 , ex 7307 99 30 ja ex 7307 99 90 kuuluvien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa käyttöön otettujen väliaikaisten tullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 19 päivänä elokuuta 2002.