Kommissionens forordning (EF) nr. 781/2003
af 7. maj 2003
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af furfurylalkohol med oprindelse i Folkerepublikken Kina
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1972/2002(2), i det følgende benævnt "grundforordningen", særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Klagen
(1) Klagen om import af furfurylalkohol med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i det følgende benævnt "Kina", blev indgivet den 25. juni 2002 af International Furan Chemicals BV i Nederlandene, i det følgende benævnt "klageren", på vegne af dets tilknyttede selskab Transfurans Chemicals BVBA i Belgien, i det følgende benævnt "TFC", som er eneproducent i EF og repræsenterer 100 % af EF's produktion af furfurylalkohol.
(2) Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende vare, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, og disse blev anset for tilstrækkelige til at berettige indledningen af en procedure.
2. Meddelelse om indledning
(3) Den 9. august 2002 blev der indledt en procedure ved offentliggørelse af en meddelelse om indledning(3).
3. Undersøgelsesperiode
(4) Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2001 til den 30. juni 2002, i det følgende benævnt "undersøgelsesperioden". For så vidt angår den udvikling, der blev lagt til grund for skadesvurderingen, analyserede Kommissionen oplysninger om perioden fra den 1. januar 1998 til den 30. juni 2002, i det følgende benævnt "den betragtede periode". Resultaterne af føromtalte undersøgelsesperiode lå til grund for fastsættelsen af underbud og skadestærskel.
4. Parter, som er berørt af proceduren
(5) Kommissionen underrettede officielt klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt berørte erhvervssammenslutninger og repræsentanter for Kina om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(6) Klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere tilkendegav deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt mundtligt.
(7) For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til alle de selskaber, som den vidste var berørt af sagen. Fire selskaber anmodede om markedsøkonomisk status i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen eller om individuel behandling, hvis det i forbindelse med undersøgelsen blev fastslået, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(8) Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at der kunne blive anvendt stikprøver i undersøgelsen. Da kun et mindre antal eksporterende producenter i Kina tilkendegav, at de var villige til at samarbejde, blev det imidlertid besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøvekontrol for så vidt angår de samarbejdende eksportører.
(9) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Den fik svar fra klageren, fire eksporterende producenter, tre ikke-forbundne importører og 11 ikke-forbundne brugere i EF.
(10) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for en foreløbig fastlæggelse af dumping og deraf følgende skade, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:
a) Producent i EF og forretningsmæssigt forbundne selskaber
- TransFurans Chemicals BVBA, Geel, i Belgien (TFC)
- International Furan Chemicals BV, Rotterdam, i Nederlandene (IFC)
- Central Romana Corporation, LTD, La Romana, i Den Dominikanske Republik (CRC).
b) Eksporterende producenter i Kina
- Gaoping Chemical Industry Co. Ltd
- Zhucheng Huaxiang Chemical Co. Ltd
- Linzi Organic Chemical Inc.
- Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd.
(11) Der blev aflagt kontrolbesøg hos nedenstående firma for at fastsætte en normalværdi for eksporterende producenter i Kina, som måske ikke ville få markedsøkonomisk behandling:
c) Producent i USA
- Penn Speciality Chemicals Inc.
5. Den pågældende vare og samme vare
5.1. Den pågældende vare
(12) Den pågældende vare er furfurylalkohol, i det følgende benævnt "FA", med oprindelse i Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2932 13 00.
(13) FA er en kemisk stof. Det er medlem af gruppen af heterocykliske forbindelser, som er kendetegnet ved en umættet kerne bestående af fire kulstofatomer og et iltatom. Det er en flygtig, farveløs til lysegul væske, der er opløselig i mange almindelige organiske opløsningsmidler. Råvaren furfural, der anvendes til fremstilling af FA, udvindes af landbrugsaffald såsom af majskolber, sukkerrør eller risskaller.
(14) FA er en råvare. FA anvendes primært i harpiks, der indgår som bindemiddel i fremstillingen af metalstøbegods til industrielle formål. FA anvendes endvidere til fremstilling af blandt andet syrefast mørtel og som bindemiddel ved laminering og glasfiberarmering.
(15) Det fremgår af undersøgelsen, at der er to slags FA: Den ene har en renhed på over 98 %, og den anden med en renhed på over 99 % går under navnet Tetra Hydro Furfurylalkohol, i det følgende benævnt "THFA". Det blev konstateret, at THFA udgør mindre end 1 % af EF-forbruget. THFA er en specialvare og anvendes til særlige formål. Det blev også konstateret, at FA og THFA ikke har de samme grundliggende fysiske og tekniske egenskaber. THFA kan følgelig ikke siges at udgøre samme vare som FA i denne undersøgelse.
5.2. Samme vare
(16) Det fremgik af undersøgelsen, at de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber ved FA fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen i EF, FA fremstillet og solgt på det kinesiske hjemmemarked, FA importeret til EF fra Kina og FA produceret og solgt i USA er de samme, og at varen anvendes til samme formål.
(17) Kommissionens foreløbige konklusion var derfor, at alle disse varer udgør den samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.
B. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(18) Fire eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter.
(19) Hvis selskaberne skal indrømmes markedsøkonomisk behandling, skal de påvise, at de opfylder alle fem kriterier i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. For nemhedens skyld kan der gives følgende korte beskrivelse af disse kriterier:
1) Virksomhedens beslutninger om priser og omkostninger træffes som reaktion på markedssignaler.
2) Regnskaberne revisorpåtegnes og anvendes til alle formål.
3) Der må ikke "overføres" fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4) Juridisk beskyttelse og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejendom.
5) Valutaomregninger foretages til markedskurs.
(20) Der var dog ingen af de fire kinesiske eksporterende producenter, der opfyldte samtlige kriterier for at få markedsøkonomisk behandling, og alle anmodninger herom måtte derfor afvises. Nedenstående tabel viser, hvilke kriterier det enkelte selskab opfylder, jf. artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.
TABEL 1
Opfyldelse af de fem kriterier i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen
TABELPOSITION
Kilde:
Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer udfyldt af de samarbejdende kinesiske eksportører.
(21) Det var ikke muligt at konstatere, om selskab nr. 4 opfyldte tredje led, og at de statsejede aktier dermed var blevet solgt frit og til markedspris under omlægningen til privateje. Da selskabet ikke kunne bevise, at det opfyldte det andet kriterium, og eftersom det påhviler eksportøren at bevise, at alle betingelser er opfyldt, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at træffe en afgørelse om dette kriterium.
(22) De berørte selskaber og klageren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater. To selskaber påstod, at beslutningen var uberettiget, og at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(23) Et selskab hævdede, at deres regnskabsforskrifter fuldt ud stemte overens med internationale standarder, og at der ikke var sket nogen betydelig fordrejning af selskabets værdi som følge af overgangen fra det ikke-markedsøkonomiske system. Det var imidlertid blevet konstateret, at en revisor i selskabet havde fundet fejl i regnskaberne, som end ikke var i overensstemmelse med gældende regnskabsregler i Kina. Det blev endvidere konstateret, at visse fejl i regnskaberne var blevet gentaget i de efterfølgende år, og at selskabet ikke havde korrigeret disse. Det var revisorens opfattelse, at overskuddet på baggrund af disse fejl var upålideligt, og at der var udloddet for stort overskud. Det besluttes derfor, at selskabet ikke har "grundlæggende regnskabsforskrifter, som er i overensstemmelse med ... internationale regnskabsstandarder", jf. artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. Eksportørens påstand afvises derfor.
(24) I mangel af nyt bevismateriale bekræftes beslutningen om at ikke at indrømme dette selskab markedsøkonomisk behandling foreløbigt.
(25) Et andet selskab hævdede, at det opfyldte alle fem kriterier i grundforordningen. Det understregede især, at virksomhedens beslutninger om priser og omkostninger blev truffet som reaktion på markedssignaler, og at regnskaberne var helt i overensstemmelse med internationale standarder. Med hensyn til den første påstand var selskabet ikke i stand til at angive den sædvanlige metode til værdifastsættelse af lagerbeholdningen af den vigtigste råvare furfural. Det kunne heller ikke begrunde, hvorfor der var foretaget visse justeringer af den i øvrigt udokumenterede værdifastsættelse. Selskabet var følgelig ikke i stand til at påvise, at "udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt afspejler markedsværdierne", jf. artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.
(26) Det blev derudover konstateret, at selskabet havde angivet et større overskud ved udlodning af aktieudbytte, mens der var angivet et mindre overskud i forbindelse med andre operationer. Selskabet kunne ikke give en tilfredsstillende forklaring på, hvordan disse to beløb kunne være forenelige. Selskabet kunne således ikke siges at have "ét klart sæt grundliggende regnskabsforskrifter ... anvendes til alle formål", jf. artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. Selskabets påstand afvises derfor.
2. Individuel behandling
(27) Ifølge artikel 2, stk. 7, litra a), beregnes der om nødvendigt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af artikel 2, stk. 7, med mindre selskaberne i overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, kan bevise, at deres eksportpriser, eksportmængder og salgsbetingelser fastsættes frit, at valutaomregningerne foretages til markedskurs, og at statens indblanding ikke er af en sådan art, at foranstaltninger kan omgås, hvis eksportørerne indrømmes forskellige toldsatser.
(28) De fire eksporterende producenter anmodede ud over markedsøkonomisk behandling også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Det fremgik af de foreliggende oplysninger, at alle fire selskaber fastsatte eksportpriser, eksportmængder og salgsbetingelser frit, og at valutaomregningerne blev foretaget til markedskurs.
(29) Det blev konstateret, at én kinesisk producent i undersøgelsesperioden ud over at sælge sin egen produktion af FA også havde købt og videresolgt en betydelig mængde af den pågældende vare fra mindst to andre kinesiske producenter, der ikke samarbejdede. Konklusionen blev derfor, at dette selskab optrådte både som producent og forhandler af FA. Da det ikke er muligt at se, hvor varen er produceret, når den senere eksporteres til EF, og de pågældende konkurrerende producenter ikke har udvist samarbejde, hvorfor der ikke foreligger oplysninger om deres forhold til den kinesiske producent, må konklusionen blive, at der er en alvorlig risiko for omgåelse, hvis denne kinesiske producent indrømmes individuel behandling. For så vidt angår statens indgriben har selskabet ikke kunnet afgive nogen forklaring eller forelagt dokumentation for sin påstand ud over, at det har anført, at der ikke forekommer statslig indgriben. Kommissionen har følgelig ikke modtaget tilstrækkelige oplysninger til at kunne indrømme individuel behandling, men den vil fortsat undersøge forholdet, sålænge undersøgelsen står på. Det konkluderes derfor foreløbig, at selskabet ikke har kunnet bevise, at det opfylder kriteriet i artikel 9, stk. 5, i grundforordningen, og at denne eksportør ikke kan indrømmes en individuel toldsats.
(30) Konklusionen blev derfor, at kun de tre eksporterende producenter i Kina, det vil sige Gaoping Chemical Industry Co. Ltd, Zhucheng Huaxiang Chemical Co. Ltd og Linzi Organic Chemical Inc. skulle indrømmes individuel behandling.
3. Referenceland
(31) I henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen fastsættes den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.
(32) I meddelelsen om indledningen af proceduren tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte enten USA eller Sydafrika som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(33) De kinesiske eksportører og andre interesserede parter foreslog, at Sydafrika eller måske endda Thailand ville være mest velegnet, især fordi konkurrencen og markedsvilkårene i disse lande svarede bedre til situationen i Kina end vilkårene i USA. De kinesiske eksportører påpegede også, at der var handelsforbindelser mellem EF-producenten og eneproducenten i USA. Kommissionen kontaktede alle eksportører af FA, som den havde kendskab til, i de berørte lande, men kun eneproducenten i USA var rede til at indgå i undersøgelsen. Undersøgelsen viste også, at det amerikanske marked var stort og tilstrækkeligt repræsentativt i sammenligning med mængden af Kinas eksport af den pågældende vare til EU. Derudover viste den, at der var en stor importmængde og forskellige kunder på det amerikanske marked. Med hensyn til påstanden om handelsforbindelsen mellem EF-producenten og den amerikanske producent blev det konstateret, at forbindelsen ikke havde nogen forstyrrende indvirkning på de priser, omkostninger og den rentabilitet, som den amerikanske producent anvendte til at fastsætte normalværdien. Det konkluderes derfor foreløbigt, at det er hensigtsmæssigt at anvende USA som referenceland.
4. Dumping
4.1. Normal værdi
(34) Den normale værdi for de kinesiske producenter blev fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen. Det blev konstateret, at FA eksporteret af kinesiske producenter, var identisk med FA solgt af den samarbejdende producent i referencelandet. Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af prisen på furfurylalkohol i det samarbejdende selskab i referencelandet ved salg i den normale handel.
4.2. Eksportpris
(35) De tre producenter, som blev indrømmet individuel behandling, solgte den pågældende vare til EF enten ved hjælp af ikke-forbundne forhandlere i EF eller direkte til den endelige forbruger. Eksportprisen blev for disse tre producenter fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, det vil sige til den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til den første uafhængige kunde i EF.
(36) Den mængde, der eksporteredes af de samarbejdsvillige kinesiske eksportører tegnede sig for 59,8 % af importen i EF i undersøgelsesperioden. Der er således tale om et lavt samarbejdsniveau. Eksportprisen for alle andre selskaber blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18, stk. 1, i grundforordningen. I dette tilfælde blev eksportprisen beregnet ud fra de priser og mængder, der var oplyst af den samarbejdende producent, som ikke var indrømmet individuel behandling, det vil sige Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd. Dertil blev tilføjet de resterende mængder, hvorom der ikke var samarbejdet, til en gennemsnitspris svarende til de samarbejdende eksporterende producenters laveste gennemsnitlige transaktionspris. Dumpingmargener for "alle andre" i Kina er derfor fastsat på grundlag af et vejet gennemsnit af de priser, der er oplyst af det samarbejdende selskab, som ikke er indrømmet individuel behandling, og den laveste transaktionspris for samtlige transaktioner, hvorom der ikke er samarbejdet.
4.3. Sammenligning
(37) Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet på niveauet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev foretaget justeringer i alle tilfælde, hvor dette var berettiget, korrekt og veldokumenteret. Der blev følgelig indrømmet justeringer for forskelle i transport-, forsikrings- og kreditomkostninger, hvor dette var relevant og veldokumenteret.
4.4. Dumpingmargen
(38) Dumpingmargenen blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen.
(39) Denne sammenligning viste, at der forekom dumping, idet dumpingmargenen svarede til det beløb, hvormed den normale værdi oversteg eksportprisen. Dumpingmargenen blev udtrykt i procent af cif-importprisen, EF's grænse. De foreløbige dumpingmargener, der herved fremkom var:
4.4.1.
TABELPOSITION
4.4.2.
TABELPOSITION
C. EF-ERHVERVSGRENEN
1. Definition af EF-produktionen
(40) Der er kun én producent af FA i EF: TFC i Belgien, som udgør en del af klageren. Klagerens produktion udgør derfor den samlede produktion i EF i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.
2. Definition af EF-erhvervsgrenen
(41) Det blev konstateret, at EF-produktionen er samlet i én økonomisk enhed, der består af tre selskaber og fungerer således:
(42) TFC fremstiller den pågældende vare på baggrund af råvaren furfural, som leveres af moderselskabet Central Romana Corporation, i det følgende benævnt "CRC", i Den Dominikanske Republik. IFC i Nederlandene er verdensomspændende salgsagent for den pågældende vare, der er fremstillet af TFC. TFC, IFC og CRC er forbundne ved fælles ejerskab.
(43) Det fremgår af undersøgelsen, at FA produceret af TFC har oprindelse i EF, og at forarbejdningsprocesserne, de teknologiske investeringer og kapitalinvesteringerne i forbindelse med forarbejdningsprocesser og salgsvirksomhed foregår i EF.
(44) På baggrund af ovenstående anses TFC og IFC for at udgøre erhvervsgrenen i EF, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. Det bør bemærkes, at det var nødvendigt også at tage oplysninger fra CRC, som udgør en økonomisk enhed sammen med ovennævnte selskaber, i betragtning for at foretage en hensigtsmæssig vurdering af bestemte skadesindikatorer.
D. SKADE
1. Indledende bemærkning
(45) Da EF-erhvervsgrenen kun består af TFC og IFC, er specifikke oplysninger om EF-erhvervsgrenen, som er oplyst i de kontrollerede besvarelser af spørgeskemaerne, om forbrug og om de kinesiske eksporterende producenters markedsandel blevet indekseret af hensyn til de fortrolige oplysninger, der er indgivet i henhold til artikel 19 i grundforordningen.
2. Forbruget i EF
(46) Forbruget i EF blev fastsat på grundlag af den mængde, EF-erhvervsgrenen har leveret i EF, og Eurostats oplysninger om importen fra det pågældende land og andre tredjelande.
(47) Med hensyn til importmængden fra det pågældende land blev det besluttet at anvende kinesiske eksportoplysninger frem for Eurostat's importstatistikker, fordi de kinesiske oplysninger forekom mere nøjagtige for så vidt angår oplysninger indgivet af de samarbejdende eksporterende producenter og andre interesserede parter.
TABEL 2
Forbrug i EF (på grundlag af salgsmængder)
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer samt Eurostat's statistikker over Kinas eksport.
(48) Ovenstående tabel viser, at forbruget af FA i EF er steget med 28 % i den betragtede periode. I perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg forbruget med 5 %, mens det faldt en smule mellem 2001 og undersøgelsesperioden.
3. Den pågældende import
3.1. Importens omfang
(49) Mellem 1998 og undersøgelsesperioden udviklede importen i tons fra det pågældende land til EF sig således:
TABEL 3
Den importerede mængde
TABELPOSITION
Kilde:
Kinesiske eksportstatistikker.
(50) I løbet af den betragtede periode mere end fordobledes importen fra Kina. I undersøgelsesperioden lå den 108 % over niveauet i 1998. Det fremgår af tabellen, at den pågældende import steg med 43 % (eller ca. 2100 mio. tons) fra 1998 til 2000 og med yderligere 46 % (eller ca. 3300 mio. tons) i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden, hvorimod forbruget kun steg med 5 % (eller ca. 2000 mio. tons) i samme periode.
(51) Ovenstående tabel viser også, at importen fra det pågældende land faldt mellem 1999 og 2000 (- 10 % eller ca. 800 mio. tons). Nedgangen i importen skyldes tørke i Kina i år 2000, som resulterede i en ringere landbrugsproduktion, hvilket medførte en væsentlig mangel på råvaren furfural. Det førte til en nedgang i de kinesiske producenters produktion og levering af FA. De kinesiske eksporterende producenter kunne derfor ikke fastholde eksportniveauet i 1999.
(52) Efter tørken i Kina, som varede indtil tredje kvartal af 2000, genoptog de kinesiske eksporterende producenter produktionen og overgik eksportniveauet i 1999 betydeligt. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg de eksporterende producenters markedsandel betydeligt i overensstemmelse med udviklingen af markedsandelen. I perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden steg eksporten med 46 % (eller ca. 3300 mio. tons).
3.2. Det importerede produkts markedsandel
(53) Markedsandelen for varer importeret fra det pågældende land udviklede sig således:
TABEL 4
Markedsandelen for varer importeret fra det pågældende land (på grundlag af salgsmængde)
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer samt Eurostat's og Kinas eksportstatistikker.
(54) I undersøgelsesperioden udgjorde importen fra Kina en markedsandel på mellem 20 og 30 %. I løbet af den betragtede periode steg den dumpede imports markedsandel med over 9,6 procentpoint (eller med 63 %).
(55) Mellem 1999 og 2000 mistede de eksporterende producenter markedsandele (- 4,4 procentpoint eller 19 %). Tabet skyldes tørken i Kina i 2000 som anført i betragtning 51.
(56) Efter tørken i Kina genvandt de kinesiske eksporterende producenter en større markedsandel end niveauet i 1999. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg de eksporterende producenters markedsandel betydeligt i overensstemmelse med ovennævnte udvikling i importmængden. I perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden steg de eksporterende producenters markedsandel med ca. 7 procentpoint (eller med 39 %).
3.3. Gennemsnitspriser for dumpingimport
(57) Prisudviklingen i kinesisk FA solgt på EF-markedet fremgår af tabellen nedenfor.
TABEL 5
Gennemsnitspriser for dumpingimport
TABELPOSITION
Kilde:
Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer fra samarbejdende eksporterende producenter, kinesiske eksportstatistikker og klageren.
(58) Gennemsnitssalgspriserne i tabellen inkluderer transportomkostninger til EF's grænse.
(59) I løbet af den betragtede periode faldt gennemsnitsprisen for dumpingimport med 19 %. Prisfaldet var særligt udtalt mellem 1998 og 2000 (- 17 %). Mellem 2000 og 2001 steg priserne (+ 17 %) på grund af knapheden på kinesisk FA, hvilket som nævnt i betragtning 51 var forårsaget af tørken i Kina. Efter tørken genetablerede de kinesiske producenter produktionen og satte priserne ned igen som tidligere i 1998 og 2000. Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt de kinesiske eksporterende producenters priser igen med 16 %. Der var mellem 2000 og undersøgelsesperioden et prisfald på 2 %.
3.4. Prisunderbud og pristryk
(60) For at fastsætte prisunderbuddet undersøgte Kommissionen oplysninger vedrørende undersøgelsesperioden. Det understreges, at prisunderbudsanalysen kun omfattede én type FA, som produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen på EF-markedet og repræsenterer ca. 99 % af forbruget i EF. Prisunderbuddet blev fastsat på grundlag af en sammenligning af EF-erhvervsgrenens salgspriser for denne type FA og de pågældende eksporterende producenters salgspriser. Alle priser sammenlignedes for den samme type efter fradrag af rabatter og nedslag.
(61) For de eksporterende producenter benyttedes cif-salgspriserne, frit EF's grænse, fortoldet. EF-erhvervsgrenens salgspriser justeredes om nødvendigt til niveauet ab fabrik, dvs. med fradrag af transportomkostninger.
(62) Sammenligningen (på grundlag af vejede gennemsnit), viste, at den gennemsnitlige prisunderbudsmargen udtrykt som procentdel af EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris var på over 10 % for Kina.
(63) Dette prisunderbud bør også ses i lyset af, at priserne overordnet set faldt betydeligt i løbet af den betragtede periode og må siges at være trykkede.
4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkning
(64) I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indekser, der havde indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation på hjemmemarkedet.
4.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
TABEL 6
Produktion
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(65) I løbet af den betragtede periode faldt EF-erhvervsgrenens produktion med 4 %. Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens produktion med 2 %.
TABEL 7
Produktionskapacitet
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(66) Produktionskapaciteten forblev uændret i den betragtede periode. I modsætning til hvad nogle interesserede parter påstod, fandtes der intet bevis for, at EF-erhvervsgrenen havde produktionskapacitetsproblemer i den betragtede periode.
TABEL 8
Kapacitetsudnyttelse
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(67) Det fremgår af ovenstående tabel, at kapacitetsudnyttelsen faldt med 4 % på linje med produktionen i den betragtede periode. Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse med 2 %.
4.3. Salgsmængde og salgspriser
TABEL 9
Salgsmængde
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(68) EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forbundne kunder i EF steg med 9 % fra 1998 til undersøgelsesperioden. I perioden 1998-2000 formåede EF-erhvervsgrenen på trods af faldende produktion at øge sin salgsmængde i EF med 23 % hovedsageligt ved at sælge ud af lagerbeholdningen fra 1999. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden var der sammenfald mellem nedgangen i salgsmængden på 12 % og en stigning i forbruget (5 %).
TABEL 10
EF-erhvervsgrenens salgspriser på FA
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(69) I perioden fra 1998 til undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris på FA med hele 11 %. Prisfaldet var særligt tydeligt mellem 1998 og 2000 (- 20 %). Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg priserne med 11 % uden nogensinde at nå niveauet i 1998. Grunden til prisstigningen i 2001 var, at EF-erhvervsgrenen kunne udnytte, at de kinesiske eksporterende producenter havde produktions- og leveringsvanskeligheder i forbindelse med tørken i Kina, jf. betragtning 51.
4.4. Markedsandel
TABEL 11
Markedsandel
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(70) EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med hele 16 % i den betragtede periode og i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden.
4.5. Lagerbeholdning
TABEL 12
Lagerbeholdning
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(71) Det fremgår af ovenstående tabel, at lagerbeholdningen steg med 83 % i den betragtede periode. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg lagerbeholdningen med 81 %. Lagerbeholdningen var væsentligt større ved udgangen af undersøgelsesperioden end i 2001.
(72) Denne udvikling tyder på, at selv om produktionen faldt med 2 % i perioden mellem 2001 og undersøgelsesperioden, blev den del af produktionen, der ikke blev solgt på EF-markedet eller til tredjelande, oplagret. I løbet af undersøgelsesperioden udgjorde lagerbeholdningen 70 % af EF-erhvervsgrenens salgsmængde på EF-markedet.
4.6. Rentabilitet og likviditet
(73) I den betragtede periode udviklede rentabiliteten sig således udtrykt i procent af nettosalgsværdien:
TABEL 13
Rentabilitet
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(74) Mellem 1998 og undersøgelsesperioden forværredes rentabiliteten på grund af et fald i salgspriserne på 92 %. I perioden 2000 til undersøgelsesperioden forringedes rentabiliteten med 69 % sideløbende med, at EF-erhvervsgrenen blev udsat for salgspristryk på hjemmemarkedet.
(75) I 2001 blev situationen lidt bedre, fordi EF-erhvervsgrenen gjorde en indsats for at omstrukturere og skære omkostningerne ned, og fordi priserne steg. Samtidig faldt EF-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel, hvorimod importen fra Kina igen steg betydeligt og overtog en del af EF-erhvervsgrenens markedsandel. Det pristryk, EF-erhvervsgrenen oplevede i undersøgelsesperioden, undergravede de foranstaltninger, den havde truffet, og de små forbedringer, der var opnået i 2001. Dette tyder på, at EF-erhvervsgrenens tab ville have været meget større, hvis den ikke havde foretaget en omstrukturering.
(76) Likviditeten blev forringet med 91 % i den betragtede periode i lighed med udviklingen i rentabiliteten.
TABEL 14
Likviditet
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
4.7. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
TABEL 15
Investeringer
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(77) De øgede investeringer især i perioden 2001 og undersøgelsesperioden skyldes øgede krav til sikkerhed og miljø på grund af ændringer i den belgiske lovgivning. Derudover er der i den betragtede periode investeret i udbygningen af lagerfaciliteter for at udvide lagerkapaciteten.
(78) Det fremgik af undersøgelsen, at investeringsafkastet faldt i undersøgelsesperioden i lighed med udviklingen i rentabiliteten.
TABEL 16
Investeringsafkast
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(79) Det forekom ikke at være vanskeligt for EF-erhvervsgrenen at rejse kapital.
4.8. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
TABEL 17
Beskæftigelse
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(80) Ovenstående tabel viser, at beskæftigelsen steg med 9 % i den betragtede periode på trods af EF-erhvervsgrenens vanskeligheder.
(81) I betragtning af produktionsniveauet og et øget antal beskæftigede faldt produktiviteten med 12 % i den betragtede periode, hvilket fremgår af følgende tabel:
TABEL 18
Produktivitet
TABELPOSITION
Kilde:
EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.
(82) I den betragtede periode steg den gennemsnitlige løn til beskæftigede i EF-erhvervsgrenen med ca. 25 %. Men mellem 2000 og undersøgelsesperiode var lønstigningen på mindre end 4 %.
4.9. Dumpingmargens størrelse
(83) Den aktuelle dumpingmargen kan ikke siges at have en ubetydelig virkning på EF-erhvervsgrenen i betragtning af de importmængder og importpriser, der er tale om. Undersøgelsen viser, at import med oprindelse i Kina overordnet set blev solgt til dumpede priser på EF-markedet i undersøgelsesperioden. Uden dumping ville der have været et mindre eller muligvis slet intet pristryk på EF-priserne.
4.10. Vækst
(84) Det er bemærkelsesværdigt, at væksten i EF-erhvervsgrenen var særlig dårlig mellem 2000 og undersøgelsesperioden for så vidt angår salgsmængde (- 12 %) og tabt markedsandel (- 16 %). Samtidigt steg importen fra Kina med ca. 3200 mio. tons, og den billige dumpingimports markedsandel steg med helt op til 7 procentpoint.
4.11. Genrejsning efter tidligere dumping
(85) Selv om det er konstateret, at Kinas priser faldt med 17 % mellem 1998 og 2000, betragtes genrejsning efter tidligere dumping ikke som en relevant faktor.
4.12. Konklusion om skade
(86) I den betragtede periode steg mængden af billig dumpingimport fra Kina på EF-markedet betydeligt, og de vigtigste skadesindikatorer viste en negativ udvikling for EF-erhvervsgrenen.
(87) Dette var særlig tydeligt mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Undersøgelsen viste, at i denne periode steg forbruget i EF med 5 %, mens mængden af dumpingimport steg med 46 %. Derved fik de kinesiske eksporterende producenter mulighed for at få en betydelig større andel af EF-markedet (7 procentpoint) hovedsageligt på bekostning af EF-erhvervsgrenen. Det fremgik også, at dumpingimport fra Kina i undersøgelsesperioden underbød EF-erhvervsgrenens priser med over 10 %, og at EF-erhvervsgrenens salgspriser blev trykket.
(88) Det blev fundet hensigtsmæssigt at fokusere på perioden 2000 til undersøgelsesperioden, dvs. den seneste del af den betragtede periode, fordi importen fra Kina i 2000 igen var på samme niveau som i 1998, hvorefter de steg i 2001 og i undersøgelsesperioden til det højeste niveau nogensinde. De kinesiske importpriser var i 2000 allerede lavere end 1998-niveauet, men de faldt endda yderligere i undersøgelsesperioden.
(89) Det blev også konstateret, at EF-erhvervsgrenen oplevede den dårligste økonomiske udvikling i perioden 2000 til undersøgelsesperioden: Salgsmængden faldt med 12 % og lagerbeholdningen steg (+ 81 %). EF-erhvervsgrenen tabte en markedsandel på 16 %. Rentabiliteten blev forringet sideløbende med, at EF-erhvervsgrenens salgspriser blev trykket på hjemmemarkedet (- 69 %). Likviditeten, investeringsafkastet og evnen til at tilvejebringe kapital forringedes.
(90) Selvom visse indikatorer såsom EF-erhvervsgrenens produktion, kapacitetsudnyttelse og salgspriser også tydede på en positiv udvikling i 2000 til undersøgelsesperioden, skyldes dette primært, at de kinesiske eksportører havde produktions- og leveringsvanskeligheder i 2000, hvilket EF-erhvervsgrenen i en kort periode kunne drage fordel af. Disse positive faktorer ændrede derfor ikke det samlede billede af den skadelige situation, EF befandt sig i.
(91) I lyset af ovennævnte, navnlig nedgangen i rentabilitet og markedsandel, som EF-erhvervsgrenen var udsat for især i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden, må Kommissionen konkludere, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3 i grundforordningen.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(92) Med henblik på den foreløbige konklusion om, hvorvidt der foreligger en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, undersøgte Kommissionen først virkningerne af dumpingimporten fra det pågældende land på erhvervsgrenens situation.
(93) Den undersøgte dernæst andre kendte faktorer, såsom udviklingen i forbruget, EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter, IFC's handelsaktiviteter og import til EF fra andre tredjelande, som ud over dumpingimporten også kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, for at sikre, at den skade, disse faktorer forvoldte, ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Følgevirkningerne af dumpingimporten fra det pågældende land
(94) Mængden af FA importeret fra Kina til EF har hele tiden været stor. I den betragtede periode steg dumpingimporten med oprindelse i Kina til EF med 108 % og dens markedsandel steg med 63 % svarende til en gevinst på 9,6 procentpoint på bekostning af producenten i EF.
(95) Som anført i betragtning 57 faldt de kinesiske priser med 17 % mellem 1998 og 2000. Selv om de kinesiske priser steg mellem 2000 og 2001 med 17 %, faldt de overordnet set med 2 % i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden. Dette skyldtes et betydeligt prisfald på 16 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Situationen viser, at EF-erhvervsgrenen var udsat for pristryk af dumpingimporten på EF-markedet. Pristrykket underbygges yderligere af det prisunderbud, som de kinesiske eksporterende producenter udøvede, og af EF-erhvervsgrenens priser, som blev trykket betydeligt i bund i undersøgelsesperioden.
(96) Forbindelsen mellem den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen, og dumpingimporten fremtræder særlig tydeligt, når man ser på udviklingen fra 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden. I denne periode steg mængden af dumpingimport fra Kina med 46 % og andelen af EF-markedet med 7 procentpoint (eller 39 %).
(97) Denne udvikling falder sammen med en negativ udvikling i de vigtigste økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen fra 2000 til undersøgelsesperioden: Salgsmængden faldt med 12 % og markedsandelen med 16 %. Følgelig faldt EF-erhvervsgrenens rentabilitet med hele 69 %.
3. De øvrige faktorers indflydelse
3.1. Udvikling i forbruget
(98) Undersøgelsen viste, at forbruget steg i den betragtede periode. Overordnet set steg forbruget i EF med 28 % (eller med mere end 9100 mio. tons). I perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden var der kun en forbrugsstigning på 5 %.
(99) I den betragtede periode steg importen fra Kina med 108 % (eller med ca. 5400 mio. tons). Importen steg mellem 2000 og undersøgelsesperioden med hele 48 % (eller ca. 3300 mio. tons), mens forbruget kun steg med 5 % (eller ca. 2000 mio. tons) i samme periode.
(100) Konklusionen er derfor, at udviklingen i forbruget ikke har bidraget til den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt.
3.2. EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter
(101) Fra 1998 til 2001 udgjorde EF-erhvervsgrenens eksportmængde til tredjelande ca. 40 % af dens samlede salg. I undersøgelsesperioden udgjorde eksporten ca. 35 % af dens samlede salg.
(102) Kommissionen udelukker derfor ikke, at nedgangen i EF-erhvervsgrenens eksport påvirkede dens globale økonomiske situation. Den faldende eksport kan i et vist omfang forklare den øgede lagerbeholdning i undersøgelsesperioden. Det blev imidlertid konstateret, at stigningen i lagerbeholdningen var langt højere end faldet i eksporten. Det tyder på, at EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet kun havde ringe indflydelse på de stigende lagerbeholdninger.
(103) Derudover skal det bemærkes, at denne undersøgelse udelukkende omfattede EF-erhvervsgrenens økonomiske situation med hensyn til EF-markedet. Derfor blev priser og indtægter fra eksportsalget holdt uden for skadesundersøgelsen. Den faldende eksportmængde påvirkede derfor kun i meget begrænset omfang EF-erhvervsgrenens situation.
(104) Det kan derfor foreløbigt fastslås, at EF-erhvervsgrenens ikke led væsentlig skade på grund af udviklingen i sin eksport.
3.3. IFC's egne handelsaktiviteter
(105) Undersøgelsen har vist, at IFC køber FA fra andre tredjelande, blandt andet fra Kina, og lader den indgå i egen handel. Undersøgelsen har dog vist, at der var tale om begrænsede mængder, og at der ikke er noget, der tyder på, at denne FA nogensinde blev solgt på EF-markedet. Det er dog værd at bemærke, at dette salg har haft en positiv virkning på IFC's overordnede økonomiske situation. Uden IFC's egen handel ville EF-erhvervsgrenens situation have været endnu værre og det økonomiske tab endnu større.
(106) Det fastslås derfor, at IFC's egen handel ikke i nogen større grad bidrog til den væsentlige skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen.
3.4 Import til EF fra andre tredjelande
(107) Den samlede import af FA til EF og de gennemsnitlige importpriser fra andre lande end Kina steg med 40 % udtrykt i mængde:
TABEL 19
Import til EF fra andre tredjelande
TABELPOSITION
Kilde:
Eurostat.
(108) Det er blevet hævdet, at den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, er forårsaget af importen fra andre tredjelande især på grund af stigende importmængder mellem 1998 og undersøgelsesperioden.
(109) Ovenstående tabel viser, at importen af FA fra andre tredjelande til EF samlet set er steget med 2300 mio. tons i den betragtede periode. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden var stigningen kun på 1200 mio. tons. Udviklingen skal ses i lyset af udviklingen i forbruget og i Kinas dumpingimport. Som anført i betragtning 47 og 48 steg forbruget med 28 % (eller med over 9100 mio. tons) i den betragtede periode, mens stigningen kun var på 5 % (eller ca. 2000 mio. tons) mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Som nævnt i betragtning 49 steg importen fra Kina med ca. 5400 mio. tons i den betragtede periode, og stigningen var mere udtalt mellem 2000 og undersøgelsesperioden (ca. 3300 mio. tons). Det bør også bemærkes, at importen fra alle øvrige tredjelande tilsammen selv efter den store stigning udgjorde en markedsandel, der var ca. 20 % mindre end den kinesiske imports andel i undersøgelsesperioden.
(110) Det blev også konstateret, at importpriserne fra disse lande lå over de kinesiske producenters priser (ca. 32 % i undersøgelsesperioden) og endda over EF-erhvervsgrenens priser (ca. 13 % i undersøgelsesperioden). Disse undersøgelsesresultater tyder derfor på, at denne import kun i begrænset omfang, om overhovedet, bidrog til det konstaterede prisfald på markedet.
(111) Det fastslås derfor, at import til EF fra andre tredjelande ikke bidrog væsentligt til den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen.
4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(112) Dumpingimporten, der øgedes væsentligt i den betragtede periode, og det konstaterede prisunderbud og pristryk havde betydelige negative konsekvenser for EF-erhvervsgrenens økonomiske situation, navnlig hvad angår salgsmængde og salgspriser, hvilket igen havde indvirkning på markedsandelen og rentabiliteten. Dumpingimportens negative indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation må betegnes som væsentlig.
(113) I betragtning af ovenstående analyse, hvor der skelnet omhyggeligt mellem alle kendte faktorers virkning på EF-erhvervsgrenens situation og dumpingimportens skadelige virkning, bekræftes det hermed, at de øvrige faktorer ikke i sig selv ændrer ved det forhold, at der er en årsagssammenhæng mellem den konstaterede skade og dumpingimporten.
F. EF'S INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(114) Kommissionen undersøgte i henhold til artikel 21 i grundforordningen, om en indførelse af antidumpingforanstaltninger ville være i strid med EF's interesser. EF's interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenen, de ikke-forbundne importører/forhandlere og brugerne af den pågældende vare, i det omfang, disse parter indgav de nødvendige oplysninger.
(115) For at vurdere, hvilken virkning det ville have at indføre foranstaltninger, anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle interesserede parter, som den havde kendskab til. Kommissionen sendte spørgeskemaer til især EF-erhvervsgrenen, importører og brugere af den pågældende vare.
(116) På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng, er tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i EF's interesse at indføre antidumpingforanstaltninger i det foreliggende tilfælde.
2. EF-erhvervsgrenens interesser
(117) EF-erhvervsgrenen har lidt under de lave priser på importeret FA. I betragtning af den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, har Kommissionen anset det for uundgåeligt, at dens situation forværres yderligere, hvis der ikke træffes antidumpingforanstaltninger. Det vil sandsynligvis medføre yderligere skade og på mellemlang sigt betyde, at erhvervsgrenen, som er den eneste producent af FA i EF, forsvinder i betragtning af den rentabilitetsforringelse, den har lidt i den betragtede periode. Da der kun er én producent af FA i EF betyder det, at EF-markedet, hvis producenten forsvinder, bliver fuldstændig afhængig af FA fra tredjelande.
(118) Hvis der imidlertid træffes antidumpingforanstaltninger, ville der blive skabt rimelige handelsvilkår. EF-erhvervsgrenens produktion af FA ville under sådanne vilkår forblive rentabel. Der er foretaget betydelige investeringer for at opfylde strenge miljø- og sikkerhedskrav. Endvidere forbedrer EF-erhvervsgrenen sig konstant, og der udvikles nye varer baseret på FA.
(119) Det er derfor i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
3. Ikke-forbundne importørers og brugeres interesse og mulig indflydelse på forbrugerne
(120) For at vurdere, hvilke virkninger det vil få at indføre foranstaltninger, sendte Kommissionen spørgeskemaer til alle kendte ikke-forbundne importører og brugere af FA i EF.
(121) Den modtog fyldestgørende svar fra tre ikke-forbundne importører og 11 brugere. De tre importører og 11 brugere repræsenterede ca. 74 % af EF-importen og 47 % af EF's forbrug af FA i undersøgelsesperioden.
4. Mulig indflydelse på importørerne
(122) For så vidt angår de tre samarbejdende importører tegnede FA sig for gennemsnitligt 28,9 % af deres samlede omsætning i undersøgelsesperioden.
(123) Kommissionen undersøgte også, hvilken gennemsnitlig indflydelse den foreslåede antidumpingtold ville have på importørernes overordnede fortjeneste. I betragtning af den andel, FA udgør af deres samlede omsætning, og ud fra den antagelse, at foranstaltningerne overføres til brugerne, vil den negative indflydelse af de foreslåede foranstaltninger formodentlig være minimal for de tre importører.
5. Mulig indflydelse på forbrugerne
(124) Brugerne af den pågældende vare er producenter af furanbaseret harpiks, som er en vare, der anvendes i støberier. 11 brugere indsendte fyldestgørende besvarelser af spørgeskemaet. Disse 11 brugere tegnede sig for omkring 31 % af det samlede forbrug af FA i EF. Brugersammenslutninger i EF indgav også besvarelser.
(125) For så vidt angår de 11 samarbejdende brugere tegnede FA sig for gennemsnitligt 4,6 % (mellem 1 % og 37 %) af deres samlede omsætning i undersøgelsesperioden.
(126) Det blev konstateret, at disse brugere overordnet set havde en gennemsnitlig fortjenstmargen på ca. 8,7 % af deres samlede aktiviteter i undersøgelsesperioden. Det er endvidere konstateret, at omkostningerne til FA udgør 60-90 % af de samlede omkostninger ved fremstillingen af furanbaseret harpiks, hvilket er en væsentlig andel. Det kan derfor ikke udelukkes, at foranstaltningerne vil have betydning for brugere. Men eftersom FA udgør en forholdsvis lav andel af støberiernes samlede omkostninger (under 3 %), må man antage, at brugerne vil overføre foranstaltningerne til støberierne. Foranstaltningernes eventuelle indflydelse på støberierne vil således blive under 0,3 %. Det kan således ikke udelukkes, at foranstaltningerne vil have nogle negative virkninger på visse brugere. I betragtning af den begrænsede andel, som FA udgør af de samlede aktiviteter, og omfanget af de foreslåede foranstaltninger og de samarbejdende brugeres rentabilitet må konklusionen blive, at den eventuelle negative indvirkning af de foreslåede foranstaltninger på brugerne ikke kan forventes at overskygge de fordele, som foranstaltningerne vil bibringe EF-erhvervsgrenen.
(127) Det må derfor antages, at foranstaltningerne i et stort omfang, hvis ikke fuldt ud, vil blive overført fra brugerne til støberierne. Det samlede indflydelse formodes derfor at være minimal.
6. Mulig indflydelse på brugerne
(128) Da der er tale om en vare til industrielt brug, forekommer det usandsynligt, at de foreslåede foranstaltninger vil have indflydelse på den enkelte forbruger.
7. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(129) Det er blevet hævdet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville styrke den dominerende stilling, som klageren påstås at have, og som allerede havde en væsentlig markedsandel i EF i undersøgelsesperioden, hvilket ville give ham en monopollignende stilling på FA-markedet.
(130) Da omfanget af de foreslåede foranstaltninger ud fra et økonomisk synspunkt ikke er af en sådan art, at de på forhånd vil udelukke eksporterende producenter fra EF-markedet, vil der fortsat være FA med oprindelse i Kina på markedet. Konkurrencen med FA importeret fra tredjelande vil fortsat være tilstede.
(131) Nogle parter har endvidere hævdet, at foranstaltningerne vil reducere brugernes og forbrugernes valg. Men som anført ovenfor, vil der sandsynligvis stadig være FA med oprindelse i Kina og andre tredjelande på EF-markedet. Brugerne vil således fortsat kunne vælge mellem de konkurrerende produkter, men til rimelige priser. Omvendt kunne valgfriheden forsvinde, hvis EF-erhvervsgrenen ophørte med at eksistere, hvilket kan blive resultatet, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger.
(132) Foranstaltningerne forventes at genetablere fair og effektive konkurrenceforhold på EF-markedet og har kun til formål at rette op på virkningerne af de kinesiske eksporterende producenters skadevoldende dumpingpraksis. Hvis der ikke indføres foranstaltninger i det foreliggende tilfælde, vil konkurrenceforvridningen blive opretholdt og forstærket, hvilket vil medføre en yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens situation. Hvis EF-erhvervsgrenen forsvinder, bliver konkurrencen mindre, og brugerne på EF-markedet får færre valgmuligheder.
8. Konklusion om EF's interesser
(133) Det konkluderes foreløbigt på baggrund af ovenstående, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre foranstaltninger over for import af FA med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
1. Foreløbig skadestærskel
(134) Da det er fastslået, at den pågældende dumpingimport har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at der ikke er tvingende årsager til ikke at gribe ind, bør der indføres en told på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, uden at de konstaterede dumpingmargener overskrides.
(135) Udgangspunktet for beregningen af, hvilket afgiftsniveau der er påkrævet for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, var, at foranstaltningerne skulle give EF-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå et overskud før skat svarende til, hvad den ville have kunnet få, hvis der ikke fandt dumping sted.
(136) På dette grundlag blev det konstateret, at en fortjenstmargen på 10 % af den samlede omsætning måtte anses for at være et passende minimum, som EF-erhvervsgrenen kunne forvente at få i en situation uden skadelig dumping. Det må være en rimelig fortjenstmargen i betragtning af udviklingen i EF-erhvervsgrenens fortjeneste i den betragtede periode, hvor den gennemsnitlig var højere, når der ikke var dumpingimport.
(137) Skadestærsklen blev derfor fastsat som forskellen mellem EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger forhøjet med den ovenfor nævnte fortjenstmargen på den ene side og den justerede faktiske nettosalgspris på importeret FA, der blev anvendt i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, på anden side. Forskellen blev derefter udtrykt i procent af cif-importprisen, EF's grænse, ufortoldet. Beregningerne førte til en skadesmargen på 2,2 % til 23,0 %.
2. Foreslået midlertidig antidumpingtold
(138) I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med reglen om lavere told i artikel 7, stk. 2, i grundforordningen skal den midlertidige antidumpingtold fastsættes på et niveau svarende til skadestærsklen.
(139) De pågældende eksportører sælger ud over FA forskellige andre varer til importører og brugere i EF. For at sikre, at foranstaltningerne er effektive, og mindske risikoen for, at tolden omgås ved prismanipulation, hvilket er blevet konstateret i tidligere procedurer vedrørende samme generelle varekategori, dvs. furfural(4), bør den midlertidige told indføres i form af EUR pr. ton. Beregningen af skadestærsklen vedrørende importprisen cif giver en told på mellem 21 EUR og 181 EUR pr. ton.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(140) Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken interesserede parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Endvidere bør det fastslås, at alle afgørelser, der træffes med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på endelige foranstaltninger -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af furfurylalkohol, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 2932 13 00 (Taric-kode 2932 13 00 90 ), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold for varen med oprindelse i Folkerepublikken Kina fastsættes til følgende:
TABELPOSITION
3. I tilfælde, hvor varerne er blevet beskadiget, før de overgår til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien, jf. artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93(5), nedsættes antidumpingtolden, som er beregnet på grundlag af stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
5. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EF er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
2. De berørte parter kan inden en måned fra tidspunktet for nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger om anvendelsen af denne forordning, jf. artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 2003.
Komission asetus (EY) N:o 781/2003,
annettu 7 päivänä toukokuuta 2003,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan furfuraalialkoholin tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 348/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1972/2002(2), jäljempänä "perusasetus", ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut asiasta neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Valitus
(1) Alankomaihin sijoittautunut yhtiö International Furan Chemicals BV, Alankomaat, jäljempänä "IFC", teki 25 päivänä kesäkuuta 2002 siihen etuyhteydessä olevan, Belgiaan sijoittautuneen yhtiön Transfuran Chemicals BVBA, Belgia, jäljempänä "TFC", puolesta valituksen, joka koskee Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä "Kiina", peräisin olevan furfuraalialkoholin tuontia. TFC on yhteisön ainoa tuottaja, joten sen osuus on 100 prosenttia yhteisön furfuraalialkoholin tuotannosta.
(2) Valituksessa esitetty näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.
2. Menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus
(3) Menettely aloitettiin 9 päivänä elokuuta 2002 julkaisemalla menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus(3), jäljempänä "ilmoitus".
3. Tutkimusajanjakso
(4) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2002 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahinkoarvioon vaikuttavia kehityssuuntauksia varten komissio tarkasteli tietoja, jotka kattoivat 1 päivän tammikuuta 1998 ja 30 päivän kesäkuuta 2002 välisen ajanjakson, jäljempänä "tarkastelujakso". Hinnan alittavuutta, viitehinnan alittavuutta ja vahingon korjaavaa tasoa koskevien päätelmien teon perustana ollut ajanjakso on sama kuin edellä mainittu tutkimusajanjakso.
4. Menettelyn osapuolet
(5) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijälle, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(6) Valituksen tekijä, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat, tavarantoimittajat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja ilmoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(7) Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saivat halutessaan mahdollisuuden esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti asiaa koskevat pyyntölomakkeet niille kiinalaisille yrityksille, joita asian tiedettiin koskevan. Neljä yritystä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että tutkimuksessa ilmenisi, etteivät ne täytä markkinatalouskohtelun edellytyksiä.
(8) Komissio totesi ilmoituksessa, että tässä tutkimuksessa saatettiin käyttää otantaa. Koska yhteistyöhön halukkaita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia oli melko vähän, päätettiin kuitenkin, että otantaa ei tarvittu soveltaa yhteistyössä toimineiden viejien arvioimiseksi.
(9) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaus saatiin valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, neljältä vientiä harjoittavalta tuottajalta, kolmelta etuyhteydettömältä yhteisön tuojalta ja 11 etuyhteydettömältä yhteisön käyttäjältä.
(10) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
a) Yhteisön tuottaja ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset
- Transfurans Chemicals BVBA, Geel, Belgia ("TFC"),
- International Furan Chemicals BV, Rotterdam, Alankomaat ("IFC"),
- Central Romana Corporation, LTD, La Romana, Dominikaaninen tasavalta ("CRC").
b) Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
- Gaoping Chemical Industry Co. Ltd,
- Zhucheng Huaxiang Chemical Co. Ltd,
- Linzi Organic Chemical Inc.,
- Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd.
(11) Koska normaaliarvo oli määritettävä sellaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille markkinatalouskohtelua ei mahdollisesti myönnettäisi, tarkastuskäynti normaaliarvon määrittämiseksi tehtiin seuraavan yrityksen toimitiloihin:
c) Yhdysvaltalainen tuottaja
- Penn Speciality Chemicals Inc.
5. Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote
5.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(12) Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva furfuraalialkoholi, jäljempänä "FA", joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2932 13 00.
(13) FA on kemikaali. Se kuuluu heterosyklisiin yhdisteisiin, joille on ominaista neljästä hiiliatomista ja yhdestä happiatomista koostuva tyydyttymätön ydin. FA on sävyltään värittömästä haalean keltaiseen oleva juokseva neste, joka liukenee useisiin yleisiin orgaanisiin liuottimiin. FA:n valmistamiseen tarvittavaa furfuraalia, jäljempänä "FF", saadaan maatalousjätteistä kuten maissintähkistä, sokeriruo'osta ja riisinjyvien kuorista.
(14) FA on hyödyketuote. Sitä käytetään pääasiassa sellaisten valuhartsien tuotannossa, joita puolestaan käytetään teollisuuskäyttöön tarkoitettujen metallivalukappaleiden valmistuksessa. Lisäksi FA:ta käytetään muun muassa korroosion kestävän laastin, laminaattihartsien ja lasikuitulujitteiden valmistukseen.
(15) Tutkimuksesta ilmeni, että FA:ta on kahta lajia: toisen FA:n puhtausaste on yli 98 prosenttia ja toisen, erittäin puhtaan FA:n puhtausaste on puolestaan yli 99 prosenttia ja se tunnetaan nimellä tetrahydrofurfuraalialkoholi, jäljempänä "THFA". Todettiin, että THFA:n osuus on alle 1 prosentti yhteisön kulutuksesta. THFA on erityisiin käyttötarkoituksiin tarkoitettu erikoistuote. Lisäksi todettiin, että FA:lla ja THFA:lla ei ole samoja fyysisiä ja teknisiä perusominaisuuksia. Tämän perusteella korkealaatuisempaa THFA:ta ei pidetty sama tuotteena FA:n kanssa tässä tutkimuksessa.
5.2 Samankaltainen tuote
(16) Tutkimuksesta ilmeni, että yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman ja myymän FA:n, Kiinan kotimarkkinoilla tuotettavan ja myytävän FA:n, Kiinasta yhteisöön tuotavan FA:n sekä Yhdysvalloissa tuotettavan FA:n fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ovat samat ja niillä on samat käyttötarkoitukset.
(17) Niinpä pääteltiin alustavasti, että kyseiset tuotteet muodostavat perusasetuksen 1 artiklan 4 alakohdassa tarkoitetun samankaltaisen tuotteen.
B. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(18) Neljä kiinalaista, vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja täytti niille lähetetyn, asiaa koskevan pyyntölomakkeen.
(19) Jotta yrityksille voitaisiin myöntää markkinatalouskohtelu, niiden on osoitettava, että ne täyttävät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt kaikki viisi edellytystä. Viittausten helpottamiseksi nämä edellytykset voidaan tiivistää seuraavasti:
1) Liiketoimintapäätöksissä ja kustannuksissa huomioidaan markkinaolosuhteet.
2) Kirjanpito on riippumattoman tarkastuksen kohteena ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan.
3) Aiemmasta muusta kuin markkinatalousjärjestelmästä ei heijastu merkittäviä vääristymiä.
4) Konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden.
5) Valuuttakurssien muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(20) Yksikään neljästä kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ei kuitenkaan täyttänyt markkinatalouskohtelun myöntämiselle asetettuja edellytyksiä, ja tästä syystä kaikki markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevat pyynnöt jouduttiin hylkäämään. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään yhteenvetona, kuinka kunkin yrityksen katsottiin täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt viisi edellytystä.
TAULUKKO 1
Yhteenveto perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjen viiden edellytyksen täyttymisestä
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien tarkastetut kyselyvastaukset.
(21) Kun kyse on edellä mainitusta kolmannesta edellytyksestä, yrityksen 4 osalta ei ollut mahdollista päätellä, että valtion omistamat osakkeet oli myyty vapaasti markkinahintaan yritystä yksityistettäessä. Koska yritys ei kyennyt osoittamaan, että se täytti yhden muista edellytyksistä ja koska viejällä on todistustaakka sen osoittamiseksi, että kaikki edellytykset täyttyvät, päätettiin ettei päätöstä tämän edellytyksen osalta tarvittu, koska yritys ei täyttänyt myöskään toista edellytystä.
(22) Asianomaisille yrityksille ja valituksen tekijälle annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa edellä mainituista päätelmistä. Kaksi yritystä ilmoitti, että määritys oli virheellinen ja että niille olisi myönnettävä markkinatalouskohtelu.
(23) Yksi yritys väitti, että niiden kirjanpito oli täysin yhdenmukainen kansainvälisten normien kanssa ja että muusta kuin markkinatalousjärjestelmästä ei kohdistunut huomattavaa vääristymää yrityksen arvon määrityksen kannalta. Todettiin kuitenkin, että yrityksen tilintarkastaja oli todennut virheitä kirjanpidossa, jossa ei ollut noudatettu edes Kiinan voimassa olevia kirjanpitosäännöksiä. Lisäksi todettiin, että kirjanpidossa todetut tietyt virheet toistuivat itse asiassa myös seuraavina vuosina ja että yritys ei ollut oikaissut virheitä. Tilintarkastaja päätteli näiden virheiden perusteella, että tulosluvut eivät olleet luotettavia ja että voittoa oli jaettu liikaa. Tämän perusteella päätellään, että yrityksellä ei ole perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitettua kansainvälisten kirjanpitonormien mukaista kirjanpitoa. Niinpä viejän pyyntö hylättiin.
(24) Edellä esitetyn päätelmän perusteella ja koska uutta näyttöä ei esitetty, vahvistetaan alustavasti päätelmä, jonka mukaan tämän yrityksen markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö hylätään.
(25) Toinen yritys väitti, että se täytti kaikki perusasetuksessa säädetyt viisi edellytystä. Se korosti erityisesti, että sen liiketoimintapäätöksissä ja kustannuksissa huomioitiin markkinaolosuhteet ja kirjanpidossa noudatettiin täysin kansainvälisiä normeja. Ensimmäisestä väitteestä todettakoon, että yritys ei pystynyt määrittelemään pääraaka-aineeseensa furfuraaliin soveltamaansa tavanomaista varaston arvostusmenetelmää. Se ei myöskään kyennyt perustelemaan tiettyjä oikaisuja, joita oli tehty jopa näihin arvostuksiin, joita ei pystytty todentamaan. Niinpä yritys ei kyennyt osoittamaan, että sen kustannukset ja huomattavat tuotantopanokset heijastavat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti
(26) Toisesta väitteestä todettiin, että yritys oli käyttänyt korkeampaa voittolukua osinkojen jakamiseen ja puolestaan alhaisempaa voittolukua muihin tarkoituksiin. Yritys ei kyennyt osoittamaan tyydyttävällä tavalla, kuinka nämä kaksi tuottolukua voitaisiin täsmäyttää keskenään. Näissä olosuhteissa ei ollut mahdollista päätellä, että yrityksellä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, jota sovelletaan kaikkeen toimintaan kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetään. Niinpä yrityksen pyyntö hylättiin.
2. Yksilöllinen kohtelu
(27) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja valtio ei pysty puuttumaan siten, että sallittaisiin toimenpiteiden kiertäminen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.
(28) Sen lisäksi, että neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi markkinatalouskohtelua, ne pyysivät myös yksilöllistä kohtelua, mikäli niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kyseisten neljän yrityksen vientihinnat ja -määrät sekä myyntiehdot olivat vapaasti määriteltyjä ja valuuttakurssit muunnettiin markkinakursseja noudattaen.
(29) Yhdestä kiinalaisesta tuottajasta todettiin, että tämä yritys oli tutkimusajanjakson aikana paitsi itse tuottanut FA:ta myös ostanut kyseistä tarkasteltavana olevaa tuotetta huomattavia määriä vähintään kahdelta muulta kilpailevalta kiinalaiselta tuottajalta, joista yksikään ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, ja sittemmin myynyt kyseistä tuotetta. Todettiin, että tämä yritys toimi sekä FA:n tuottajana että kauppiaana. Koska ei ole mahdollista erotella tuotantolähdettä, kun tuote lopulta viedään yhteisöön, ja koska kyseiset kilpailevat yrittäjät eivät toimineet yhteistyössä, mistä syystä tietoja ei ollut saatavissa niiden suhteesta tähän kiinalaiseen tuottajaan, lisätietojen puuttuessa katsotaan, että on olemassa suuri vaara, että toimenpiteitä kierretään, jos tälle kiinalaiselle tuottajalle myönnetään yksilöllinen kohtelu. Siitä, missä määrin valtio on puuttunut yrityksen toimintaan, tämä yritys ei antanut selvitystä tai esittänyt näyttöä pyyntönsä perusteeksi. Se totesi pelkästään, että valtio ei ollut puuttunut yrityksen toimintaan. Ottaen huomioon myös edellä kuvatut seikat komissiolle ei ole näin ollen toimitettu riittäviä tietoja, jotta se voisi tarkastella pyyntöä yksilöllisesti, mutta se jatkaa asian tutkimista tutkimuksen loppuajan. Tästä syystä katsotaan, että yritys ei ole kyennyt osoittamaan, että se täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset, mistä syystä päätellään alustavasti, että kyseiselle viejälle ei voida määrittää yksilöllistä tullia.
(30) Niinpä pääteltiin, että yksilöllinen kohtelu myönnettäisiin vain kolmelle muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle eli yrityksille Gaoping Chemical Industry Co. Ltd, Zhucheng Huaxiang Chemical Co. Ltd ja Linzi Organic Chemical Inc.
3. Vertailumaa
(31) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole voitu myöntää markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritetään vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(32) Ilmoituksessa ehdotettiin joko Yhdysvaltoja tai Etelä-Afrikkaa vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinaa varten ja pyydettiin asianomaisia osapuolia esittämään kantansa ehdotuksesta.
(33) Kiinalaiset viejät ja muut asianomaiset osapuolet ehdottivat, että Etelä-Afrikka tai jopa Thaimaa olisi soveliain valinta varsinkin siksi, että näiden maiden kilpailu- ja markkinaolosuhteet vastasivat Yhdysvaltoja paremmin Kiinan tilannetta. Kiinalaiset viejät myös huomauttivat, että yhteisön tuottajalla ja Yhdysvaltojen ainoalla tuottajalla oli keskenään kaupallisia yhteyksiä. Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin FA:n viejiin asianomaisissa maissa, mutta ainoastaan yksi viejä, yhdysvaltalainen tuottaja oli valmis toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa. Tutkimuksesta myös ilmeni, että Yhdysvaltojen markkinat olivat huomattavat ja riittävän edustavat, kun niitä verrattiin Kiinasta yhteisöön tapahtuneen, tarkasteltavana olevan tuotteen viennin määriin. Lisäksi todettiin, että Yhdysvaltojen markkinoille tapahtuva tuonti oli merkittävää ja sen markkinoilla toimi useita asiakkaita. Yhteisön tuottajan ja yhdysvaltalaisen tuottajan välisistä kaupallisista yhteyksistä todettiin, etteivät ne vääristäneet normaaliarvon määrittämisessä käytetyn yhdysvaltalaisen tuottajan hintoja, kustannuksia tai kannattavuutta. Tämän mukaisesti pääteltiin alustavasti, että Yhdysvallat on sopiva vertailumaa.
4. Polkumyynti
4.1 Normaaliarvo
(34) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin kiinalaisille tuottajille vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. Kävi ilmi, että kiinalaisten tuottajien viemä FA oli samaa kuin yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan myymä FA. Niinpä normaaliarvo määritettiin yhteistyössä toimineen vertailumaan yrityksen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen furfuraalialkoholin myynnin hintojen perusteella.
4.2 Vientihinta
(35) Kolme tuottajaa, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, myi tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön joko yhteisön etuyhteydettömien kauppiaiden kautta tai suoraan loppukäyttäjille. Vientihinta määritettiin näille kolmelle tuottajalle perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli ensimmäisen yhteisöön sijoittautuneen asiakkaan tasolla tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(36) Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien viennin määrän osuus oli 59,8 prosenttia tutkimusajanjakson aikana yhteisöön tapahtuneesta tuonnista. Tästä syystä yhteistyössä toimimisen astetta pidetään alhaisena. Niinpä kaikkien muiden yritysten vientihinta määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa vientihinta määritettiin sellaisen yhteistyössä toimineen tuottajan ilmoittamien hintojen ja määrien perusteella, jolle ei ollut myönnetty yksilöllistä kohtelua. Kyseinen yritys on Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd. Näihin määriin lisättiin tonnimäärät, joiden osalta yhteistyöstä oli kieltäydytty, ja hintoihin lisättiin keskimääräinen hinta, joka vastasi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien alhaisinta keskimääräistä kauppahintaa. Näin ollen kaikkien muiden kiinalaisten tuottajien polkumyyntimarginaali määritetään yhteistyössä toimineen yrityksen, jolle ei ollut myönnetty yksilöllistä kohtelua, toimittamien hintojen painotetun keskiarvon perusteella sekä sellaisten liiketoimien osalta todetun alhaisimman hinnan perusteella, joiden osapuolet olivat kieltäytyneet yhteistyöstä.
4.3 Vertailu
(37) Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan välisen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä joista esitettiin todennettu näyttö. Myös kuljetus-, vakuutus- ja luottokustannusten eroavaisuuksia oikaistiin tarvittaessa, kun todennettu näyttö tuki niitä.
4.4 Polkumyyntimarginaali
(38) Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vientihintojen painotettuun keskiarvoon.
(39) Tästä vertailusta kävi ilmi polkumyynnin esiintyminen, ja polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin määrä, jolla normaaliarvo ylitti vientihinnan. Tämän jälkeen polkumyyntimarginaali ilmaistiin prosenttina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla. Näin saadut väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat:
4.4.1
TAULUKON PAIKKA
4.4.2
TAULUKON PAIKKA
C. YHTEISÖN TUOTANNONALA
1. Yhteisön tuotannon määritelmä
(40) Yhteisössä toimii vain yksi FA:n tuottaja: Belgiaan sijoittautunut TFC, joka on osa valituksen tehnyttä yrityskonsernia. Niinpä valituksen tekijän tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon.
2. Yhteisön tuotannonalan määritelmä
(41) Todettakoon, että yhteisön tuotanto tapahtuu yhdessä liiketoimintayksikössä, joka koostuu kolmesta yrityksestä ja toimii seuraavasti:
(42) TFC jalostaa Dominikaaniseen tasavaltaan sijoittautuneen emoyhtiön Central Romana Corporationin, jäljempänä "CRC", toimittamaa FF-raaka-ainetta tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi. Alankomaihin sijoittautunut IFC toimii TFC:n tuottaman, tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiedustajana kaikkialla maailmassa. TFC, IFC ja CRC ovat keskenään etuyhteydessä yhteisen omistuspohjan vuoksi.
(43) Tutkimuksesta ilmeni, että TFC:n tuottama FA on peräisin yhteisöstä ja sen valmistustoimet, valmistusteknologiaan ja valmistustoimiin kohdistuvat investoinnit sekä myynti tapahtuvat yhteisössä.
(44) Edellä esitetyn perusteella TFC:n ja IFC:n katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Jotta tiettyjä vahingon osoittimia voitiin arvioida asianmukaisesti, oli välttämätöntä ottaa huomioon myös CRC:n tiedot. Kyseinen yrityshän muodostaa liiketoimintayksikön edellä mainittujen yritysten kanssa.
D. VAHINKO
1. Alustava huomautus
(45) Koska yhteisön tuotannonala muodostuu vain TFC:stä ja IFC:stä, yhteisön tuotannonalaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot, jotka on ilmoitettu tarkastetuissa kyselyvastauksissa, sekä kulutusta ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuutta koskevat tiedot esitetään indeksilukuina annettujen tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
2. Yhteisön kulutus
(46) Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisöön tapahtuneen myynnin yhteenlaskettujen määrien, muista kolmansista maista tapahtunutta tuontia koskevien Eurostat-tietojen ja tarkasteltavana olevasta maasta tapahtunutta tuontia koskevien tietojen perusteella.
(47) Tarkasteltavana olevasta maasta tapahtuneen tuonnin osalta päätettiin käyttää Kiinan keräämiä vientitietoja Eurostat-tuontitilastojen sijasta, koska Kiinan tiedot vaikuttivat paremmin paikkansa pitäviltä, kun niitä verrattiin yhteistyössä toimineiden, vientiä harjoittavien tuottajien ja muiden asianomaisten osapuolten toimittamiin tietoihin.
TAULUKKO 2
Yhteisön kulutus (myyntimäärien perusteella)
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset, Eurostat, Kiinan vientitilastot.
(48) Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että FA:n kulutus kasvoi yhteisössä 28 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kulutus kasvoi 5 prosenttia, kun taas vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kulutus väheni hieman.
3. Tarkasteltavana oleva tuonti
3.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin määrät
(49) Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevasta maasta yhteisöön tapahtunut tuonti (tonneina ilmaistuna) kehittyi seuraavasti:
TAULUKKO 3
Tarkasteltavana olevan tuonnin määrät
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Kiinan vientitilastot
(50) Tarkastelujakson aikana Kiinasta tullut tuonti yli kaksinkertaistui. Tutkimusajanjakson aikana tuonti oli 108 prosenttia suurempi kuin vuonna 1998. Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että tarkasteltavana oleva tuonti kasvoi 43 prosenttia eli noin 2100 tonnia vuodesta 1998 vuoteen 2000 ja edelleen 46 prosenttia eli noin 3300 tonnia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Samaan aikaan kulutus kasvoi vain 5 prosenttia eli noin 2000 tonnia.
(51) Edellä olevasta taulukosta myös ilmenee, että tarkasteltavana olevasta maasta tullut tuonti väheni vuosina 1999 ja 2000 10 prosenttia eli noin 800 tonnia. Tämä tuonnin väheneminen on selitettävissä Kiinaa vuonna 2000 vaivanneella kuivuudella, jonka vuoksi maataloustuotanto väheni ja näin ollen FF:n raaka-aineesta oli huomattavaa pulaa. Tämä tilanne johti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vajaatuotantoon ja riittämättömään tarjontaan. Tämän vuoksi kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät kyenneet säilyttämään vuoden 1999 vientitasoaan.
(52) Kiinassa vuoden 2000 kolmannelle vuosineljännekselle kestäneen kuivuuden jälkeen kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenivät aloittamaan normaalin tuotannon ja ylittämään huomattavasti vuoden 1999 vientitason. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vientiä harjoittavien tuottajien viennin määrät kasvoivat huomattavasti niiden markkinaosuuden kehitystä seuraten. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vienti kasvoi 46 prosenttia eli noin 3300 tonnia.
3.2 Tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus
(53) Tarkasteltavana olevasta maasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kehittyi seuraavasti:
TAULUKKO 4
Tarkasteltavana olevasta maasta tulleen tuonnin markkinaosuus (myyntimäärien perusteella)
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset, Eurostat, Kiinan vientitilastot.
(54) Tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tulleen tuonnin markkinaosuus oli 20-30 prosenttia. Tarkastelujakson aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 9,6 prosenttiyksikköä eli 63 prosenttia.
(55) Vuosina 1999 ja 2000 vientiä harjoittavat tuottajat menettivät markkinaosuuttaan 4,4 prosenttiyksikköä eli 19 prosenttia. Tämä menetys voidaan selittää Kiinassa vuonna 2000 vallinneella kuivuudella, josta jo mainittiin johdanto-osan 51 kappaleessa.
(56) Kiinassa vallinneen kuivuuden jälkeen kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenivät valtaamaan markkinaosuuksiaan takaisin ylittäen vuoden 1999 tason. Vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi huomattavasti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana edellä mainittua tuontimäärien kehitystä seuraten. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi noin 7 prosenttiyksikköä eli 39 prosenttia
3.3 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat
(57) Kiinasta yhteisön markkinoilla myytäväksi tuodun FA:n hintakehitys oli seuraava:
TAULUKKO 5
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
yhteistyössä toimineiden, vientiä harjoittavien tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset, Kiinan vientitilastot ja valitus.
(58) Edellä olevassa taulukossa mainittuihin keskimääräisiin myyntihintoihin sisältyvät kuljetuskustannukset yhteisön rajalla -tasolla.
(59) Tarkastelujakson aikana polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat alenivat 19 prosenttia. Hinnat alenivat selvästi eli 17 prosenttia varsinkin vuosina 1998-2000. Vuosina 2000 ja 2001 hinnat puolestaan nousivat 17 prosenttia Kiinassa vallinneen kuivuuden aiheuttaman kiinalaisen FA:n vähäisen tarjonnan vuoksi, mistä mainitaan johdanto-osan 51 kappaleessa. Kuivuuden päätyttyä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenivät aloittamaan normaalin tuotannon ja jatkoivat hintojen alentamista, mitä oli jo tapahtunut vuosina 1998 ja 2000. Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat alenivat edelleen 16 prosenttia. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat alenivat 2 prosenttia.
3.4 Hinnan alittavuus ja hintojen aleneminen
(60) Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio tarkasteli tutkimusajanjaksoa koskevia tietoja. Muistutettakoon, että hinnan alittavuuden analyysissa keskityttiin pelkästään yhdenlajiseen FA:han, jota yhteisön tuotannonala tuottaa ja myy yhteisön markkinoilla ja jonka osuus on noin 99 prosenttia yhteisön markkinoiden kulutuksesta. Hinnan alittavuus määritettiin vertaamalla yhteisön tuotannonalan kyseisenlajisesta FA:sta veloittamia myyntihintoja ja asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamia myyntihintoja. Kaikkia hintoja verrattiin saman tuotelajin osalta sen jälkeen, kun hinnoista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset.
(61) Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta käytettiin cif yhteisön rajalla tullattuna -myyntihintoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja oikaistiin tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle (hinta ilman kuljetuskustannuksia).
(62) Painotettujen keskiarvojen perusteella toteutetusta vertailusta ilmeni, että hinnan alittavuuden keskimääräiset marginaalit prosentteina yhteisön tuotannonalan keskimääräisistä myyntihinnoista ilmaistuina olivat yli 10 prosenttia Kiinan osalta.
(63) Tämän tasoisen hinnan alittavuuden yhteydessä olisi huomioitava myös se, että kaikki hinnat alenivat huomattavasti tarkastelujakson aikana ja hintojen alenemista voidaan pitää kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta tarkoituksellisena.
4. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.1 Alustava huomautus
(64) Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia taloudellisia tekijöitä ja talouden tunnuslukuja, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen kotimarkkinoilla.
4.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
TAULUKKO 6
Tuotanto
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(65) Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni 4 prosenttia. Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto puolestaan väheni 2 prosenttia.
TAULUKKO 7
Tuotantokapasiteetti
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(66) Tuotantokapasiteetti pysyi ennallaan tarkastelujakson aikana. Vastoin tiettyjen asianomaisten osapuolten esittämiä väitteitä, ei voitu todeta, että yhteisön tuotannonalalla olisi ollut tuotantokapasiteettiongelmia tarkastelujakson aikana.
TAULUKKO 8
Kapasiteetin käyttöaste
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(67) Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että kapasiteetin käyttöaste pieneni tarkastelujakson aikana 4 prosenttia tuotannon vähenemistä seuraten. Vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste pieneni 2 prosenttia.
4.3 Myyntimäärät ja -hinnat
TAULUKKO 9
Myyntimäärät
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(68) Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä kasvoi 9 prosenttia vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vaikka tuotanto väheni vuosina 1998-2000, yhteisön tuotannonala kykeni silti kasvattamaan yhteisön myyntimääriä 23 prosenttia pääasiassa myymällä vuonna 1999 kertyneitä varastoja. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana myyntimäärät vähenivät 12 prosenttia samaan aikaan, kun kulutusmäärät kasvoivat 5 prosenttia.
TAULUKKO 10
yhteisön tuotannonalan tuottaman FA:n myyntihinnat
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(69) Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla veloittamat FA:n keskimääräiset myyntihinnat alenivat voimakkaasti eli 11 prosenttia. Hinnat alenivat selvästi eli 20 prosenttia varsinkin vuosina 1998-2000. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat kohosivat 11 prosenttia, mutta ne eivät kuitenkaan koskaan saavuttaneet vuoden 1998 tasoa. Syy hintojen kohoamiseen vuonna 2001 oli se, että yhteisön tuotannonala pystyi hyötymään kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitusvaikeuksista, jotka johtuivat Kiinassa vallinneesta kuivuudesta, kuten jo todettiin johdanto-osan 51 kappaleessa.
4.4 Markkinaosuus
TAULUKKO 11
Markkinaosuus
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(70) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni huomattavasti eli 16 prosenttia tarkastelujakson aikana sekä vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
4.5 Varastot
TAULUKKO 12
Varastot
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(71) Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että tarkastelujakson aikana varastot supistuivat 83 prosenttia. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana varastot lisääntyivät 81 prosenttia. Varastojen määrä oli huomattavasti suurempi tutkimusajanjakson lopussa kuin vuonna 2001.
(72) Tämä kehitys osoittaa sen, että vaikka tuotanto väheni 2 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, tuotannon osuus, jota ei myyty yhteisön markkinoilla tai kolmansiin maihin, kasvoi kuitenkin huomattavasti, mikä kasvatti varastoja. Tutkimusajanjakson aikana varastojen osuus oli noin 70 prosenttia yhteisön tuotannonalan myyntimääristä yhteisön markkinoilla.
4.6 Kannattavuus ja kassavirta
(73) Tarkastelujakson aikana kannattavuus ilmaistuna prosentteina nettomyyntiarvosta kehittyi seuraavasti:
TAULUKKO 13
Kannattavuus
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(74) Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kannattavuus heikkeni, koska myyntihinnat alenivat 92 prosenttia. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kannattavuus heikkeni 69 prosenttia seuraten yhteisön tuotannonalan kotimarkkinoillaan kohtaamia hintapaineita.
(75) Vuonna 2001 tilanne parani hieman yhteisön tuotannonalan pyrittyä uudistamaan rakenteita ja alentamaan kustannuksia ja koska tuotteista pystyttiin saamaan korkeampi hinta. Samaan aikaan yhteisön tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus kuitenkin pienenivät, kun taas Kiinasta tullut tuonti kasvoi jälleen huomattavasti ja valtasi itselleen osan yhteisön tuotannonalan markkinaosuudesta. Lisäksi yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson aikana kokema hintojen aleneminen heikensi yhteisön tuotannonalan parannustoimien vaikutuksia ja vuoden 2001 aikana tapahtunutta tilanteen vähäistä paranemista. Tämä osoittaa, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuden heikkeneminen olisi ollut jopa voimakkaampaa, ellei se olisi uudistanut toimintansa rakenteita.
(76) Kassavirta heikkeni 91 prosenttia tarkastelujakson aikana kannattavuuden heikkenemistä seuraten.
TAULUKKO 14
Kassavirta
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset
4.7 Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti
TAULUKKO 15
Investoinnit
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(77) Investointien huomattava lisääntyminen erityisesti vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana voidaan selittää Belgian lainsäädännön muutoksista johtuvilla tiukentuneilla turvallisuus- ja ympäristövaatimuksilla. Tarkastelujakson aikana toinen merkittävä investointikohde oli varastotilojen lisääminen varastointivalmiuksien parantamiseksi.
(78) Tutkimuksesta ilmeni, että sijoitetun pääoman liiketoimintatuotto heikkeni tutkimusajanjakson aikana kannattavuuden kehitystä seuraten.
TAULUKKO 16
Sijoitetun pääoman tuotto
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(79) Yhteisön tuotannonalalla ei kuitenkaan todettu olevan vaikeuksia hankkia pääomaa.
4.8 Työllisyys, tuottavuus ja palkat
TAULUKKO 17
Työllisyys
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(80) Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että työllisyys lisääntyi 9 prosenttia tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan vaikeuksista huolimatta.
(81) Ottaen huomioon tuotannon määrä ja henkilöstön kasvu tuottavuus väheni 12 prosenttia tarkastelujakson aikana, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi.
TAULUKKO 18
Tuottavuus
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Yhteisön tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset.
(82) Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan työntekijöiden keskimääräiset palkat kohosivat noin 25 prosenttia. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana palkat kohosivat kuitenkin alle 4 prosenttia.
4.9 Polkumyyntimarginaalin suuruus
(83) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä ottaen huomioon tarkasteltavana olevan tuonnin määrät ja hinnat. Tutkimuksesta ilmenikin, että Kiinasta yhteisön markkinoille tapahtunut tuonti tapahtui kokonaisuudessaan polkumyynnillä tutkimusajanjakson aikana. Ilman polkumyyntiä yhteisön hintoihin kohdistuneet paineet olisivat luonnollisestikin olleet vähäisempiä tai niitä ei olisi esiintynyt lainkaan.
4.10 Kasvu
(84) Todettakoon, että yhteisön tuotannonalan kasvu oli voimakkaan negatiivista vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, koska myyntimäärät vähenivät 12 prosenttia ja markkinaosuus supistui 16 prosenttia. Samaan aikaan Kiinasta tullut tuonti lisääntyi noin 3200 tonnia, ja alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti kasvatti markkinaosuuttaan jopa 7 prosenttiyksikköä.
4.11 Toipuminen aikaisemmin tapahtuneesta polkumyynnistä
(85) Vaikka todettiin, että Kiinasta tapahtuneen tuonnin hinnat olivat alentuneet 17 prosenttia vuoden 1998 ja 2000 välisenä aikana, katsotaan että toipuminen aikaisemmasta polkumyynnistä ei ollut merkityksellinen osoitin.
4.12 Vahinkoa koskeva päätelmä
(86) Tarkastelujakson aikana Kiinasta alhaisin polkumyyntihinnoin yhteisön markkinoille tapahtunut tuonti kasvoi huomattavasti ja yhteisön tuotannonalan merkityksellisimmät vahingon osoittimet vahvistivat negatiivisen kehityksen.
(87) Kielteinen kehitys oli erittäin voimakasta vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tutkimuksesta ilmenikin, että kyseisenä ajanjaksona yhteisön kulutus kasvoi hieman eli 5 prosenttia, mutta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi 46 prosenttia. Tämän turvin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kasvattivat huomattavasti eli 7 prosenttiyksikköä osuuttaan yhteisön markkinoista pääasiassa yhteisön tuotannonalan kustannuksella. Tutkimuksesta myös ilmeni, että tutkimusajanjakson aikana Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat yli 10 prosentilla ja alensi yhteisön tuotannonalan hintoja.
(88) Katsottiin asianmukaiseksi keskittyä vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson väliseen aikaan eli tarkastelujakson loppupuoliskoon, koska vuonna 2000 Kiinasta tullut tuonti oli jälleen lähellä vuoden 1998 tasoa, josta se kasvoi vuonna 2001 ja tutkimusajanjakson aikana ennätyslukemiinsa. Lisäksi Kiinasta tulleen tuonnin hinnat alittivat jo vuonna 2000 huomattavasti vuoden 1998 tason ja ne jopa jatkoivat lievää alenemistaan tutkimusajanjakson aikana.
(89) Todettiin myös, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni voimakkaimmin myös vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tällöin myyntimäärät pienenivät 12 prosenttia ja varastot kasvoivat 81 prosenttia. Yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuuttaan 16 prosenttia. Kannattavuus heikkeni seuraten yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin sen kotimarkkinoilla kohdistuneita hintapaineita (hinnat alenivat 69 prosenttia). Myös kassavirta, sijoitetun pääoman tuotto ja tuottavuus heikkenivät.
(90) Vaikka tietyt tunnusluvut kuten yhteisön tuotannonalan tuotanto, kapasiteetin käyttöaste ja myyntihinnat kehittyivät toisaalta myönteisesti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, tämä voidaan monilta osin selittää kiinalaisten viejien tuotanto- ja toimitusvaikeuksilla vuonna 2000, mistä yhteisön tuotannonala pystyi hyötymään tilapäisesti. Tämän vuoksi nämä myönteiset tekijät eivät muuta kokonaiskuvaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneesta vahingosta.
(91) Edellä esitetyn perusteella ja ottaen varsinkin huomioon yhteisön tuotannonalan kannattavuuden heikkenemisen ja markkinaosuuden supistumisen erityisesti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, komissio esittää alustavana päätelmänään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(92) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä koskevia alustavia päätelmiä varten komissio tutki ensiksi asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
(93) Lisäksi myös muita tiedossa olevia tekijöitä kuin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia - kuten kulutuksen kehitystä, yhteisön tuotannonalan vientiä, IFC:n harjoittamaan kauppaa ja kolmansista maista yhteisöön tapahtunutta tuontia - jotka saattoivat samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, analysoitiin sen varmistamiseksi, että muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa ei pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
2. Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(94) Kiinasta yhteisöön tuodun FA:n määrät olivat aina huomattavia. Tarkastelujakson aikana Kiinasta yhteisöön polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrät lisääntyivät 108 prosenttia ja sen markkinaosuus kasvoi puolestaan 63 prosenttia eli 9,6 prosenttiyksikköä yhteisön tuottajan kustannuksella.
(95) Kuten edellä olevassa johdanto-osan 57 kappaleessa todetaan, Kiinan viennin hinnat alenivat 17 prosenttia vuosina 1998-2000. Kun Kiinan viennin hinnat kohosivat 17 prosenttia vuosina 2000 ja 2001, ne toisaalta kokonaisuutena tarkasteltuna alenivat 2 prosenttia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä johtui hintojen huomattavasta, 16 prosentin alenemisesta vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä osoittaa sen, että yhteisön tuotannonalaan kohdistui hintapaineita, joita varsinkin yhteisön markkinoille polkumyynnillä tapahtunut tuonti lisäsi. Hintapaineet käyvät lisäksi ilmi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittamasta hintojen alittamisesta ja yhteisön tuotannonalan hinnoista, joita jouduttiin alentamaan huomattavasti tutkimusajanjakson aikana.
(96) Yhteisön tuotannonalaan kohdistuneen vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin välinen syy-yhteys voidaan osoittaa erityisesti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisenä aikana tapahtuneilla muutoksilla. Kyseisenä ajanjaksona Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrät kasvoivat 46 prosenttia ja se kasvatti osuuttaan yhteisön markkinoista jopa 7 prosenttiyksikköä eli 39 prosenttia.
(97) Edellä mainitut muutokset tapahtuivat samaan aikaan, kun yhteisön tuotannonalan keskeisimmät talouden tunnusluvut heikkenivät voimakkaasti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana: myyntimäärät supistuivat 12 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 16 prosenttia. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni huomattavasti eli 69 prosenttia.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1 Kulutuksen kehitys
(98) Tutkimuksesta ilmeni, että kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana. Kokonaiskulutus yhteisön markkinoilla kasvoi 28 prosenttia eli yli 9100 tonnia. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kulutus kasvoi vain 5 prosenttia.
(99) Tarkastelujakson aikana Kiinasta tapahtunut tuonti lisääntyi 108 prosenttia eli noin 5400 tonnia. Tuonnin lisääntyminen vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana oli jopa 48 prosenttia eli noin 3300 tonnia, kun taas kulutus kasvoi samaan aikaan vain 5 prosenttia eli noin 2000 tonnia.
(100) Näin ollen katsotaan, että kulutuksen kehitys ei vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
3.2 Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta
(101) Vuosina 1998-2001 yhteisön tuotannonalan kolmansiin maihin suuntautuneen viennin myyntimäärien osuus oli noin 40 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan vientimyynnin osuus oli noin 35 prosenttia sen kokonaismyynnistä.
(102) Tämän perusteella komissio ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että vientimyynnin supistuminen vaikutti yhteisön tuotannonalan yleiseen taloudelliseen tilanteeseen. Vähentynyt vientitoiminta voi erityisesti selittää osittain tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen varastojen kasvun. Todettiin kuitenkin, että varastojen kasvu oli paljon suurempaa kuin viennin väheneminen. Näiden havaintojen perusteella katsotaan, että yhteisön tuotannonalan vientitoiminnalla oli vähäinen vaikutus varastojen kasvuun.
(103) Muistutettakoon kuitenkin, että tämä tutkimus koskee yksinomaan yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta yhteisön markkinoihin nähden. Näin ollen vientimyynnissä veloitetut hinnat ja siitä saadut tulot jätettiin vahinkotarkastelun ulkopuolelle. Tästä syystä supistuneiden vientimäärien vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen olivat hyvin vähäisiä.
(104) Tästä syystä katsotaan alustavasti, ettei yhteisön tuotannonalan vientitoiminta vaikuttanut merkitsevästi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
3.3 IFC:n kaupankäynti
(105) Tutkimuksesta ilmeni, että IFC ostaa FA:ta kolmansista maista kuten Kiinasta ja käy kauppaa tällä FA:lla osana omaa kaupankäyntiään. Tutkimuksesta kuitenkin kävi ilmi, että kolmansista maista ostetun FA:n määrät olivat vähäisiä ja ettei ollut näyttöä siitä, että tällaista FA:ta olisi tuotu yhteisön markkinoille. Tässä yhteydessä huomautettakoon, että kyseinen kaupankäynti vaikutti myönteisesti IFC yleiseen taloudelliseen tilanteeseen. Ilman IFC:n harjoittamaa kaupankäyntiä yhteisön tuotannonalan tilanne olisi ollut vielä heikompi ja olisi saattanut aiheutua vielä suurempia taloudellisia menetyksiä.
(106) Tästä syystä katsotaan, ettei IFC:n harjoittama kaupankäynti vaikuttanut huomattavasti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
3.4 Muista kolmansista maista yhteisöön tapahtunut tuonti
(107) Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tullut FA:n kokonaistuonti lisääntyi määrällä mitattuna 40 prosenttia ja tuontihinnat alenivat.
TAULUKKO 19
Muista kolmansista maista yhteisöön tapahtunut tuonti
TAULUKON PAIKKA
Lähde:
Eurostat.
(108) Väitettiin, että muista kolmansista maista yhteisöön tapahtunut tuonti olisi aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle erityisesti, kun otetaan huomioon tuontimäärien kasvu vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(109) Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että FA:n kokonaistuonti muista kolmansista maista kasvoi noin 2300 tonnia tarkastelujakson aikana. Vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kasvu oli vain 1200 tonnia. Näitä kehityssuuntauksia tarkasteltaessa olisi samalla otettava huomioon kulutuksen ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kehitys. Kuten edellä johdanto-osan 47 ja 48 kappaleessa todetaan, kulutus kasvoi 28 prosenttia eli yli 9100 tonnia tarkastelujakson aikana, mutta kulutuksen kasvu oli vain 5 prosenttia eli noin 2000 tonnia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kuten edellä johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, Kiinasta tullut tuonti kasvoi noin 5400 tonnia tarkastelujakson aikana, ja kasvu oli voimakkainta eli noin 3300 tonnia vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Huomattakoon myös, että kaikista muista kolmansista maista tulleen tuonnin yhteinen markkinaosuus oli jopa huomattavan kasvun jälkeen yhä noin 20 prosenttia pienempi kuin Kiinasta tulleen tuonnin markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana.
(110) Lisäksi todettiin, että kyseisistä maista tulleen tuonnin hinnat olivat tutkimusajanjakson aikana noin 32 prosenttia korkeammat kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat ja jopa noin 13 prosenttia korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Näiden havaintojen perusteella voidaan päätellä, että jos kyseisellä tuonnilla oli mitään vaikutusta markkinoilla havaittuun hintojen alenemiseen, kyseinen vaikutus oli vähäistä.
(111) Tästä syystä katsotaan, ettei muista kolmansista maista yhteisöön tullut tuonti vaikuttanut huomattavasti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(112) Polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla, joka kasvoi merkittävästi tarkastelujakson aikana, sekä todetuilla hinnan alittavuudella ja hintojen alenemisella oli merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, varsinkin myyntimääriin ja hintoihin, jotka puolestaan vaikuttivat markkinaosuuteen ja kannattavuuteen. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus yhteisön tuotannonalaan oli sitä luokkaa, että se aiheutti merkittävää vahinkoa.
(113) Edellä esitetyssä tarkastelussa erotettiin asianmukaisesti toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset. Näin ollen vahvistetaan, että kyseiset muut tekijät eivät vaikuta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliseen syy-yhteyteen.
F. YHTEISÖN ETU
1. Alustavat huomautukset
(114) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin alustavasti, olisiko polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalan, etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etunäkökohdista. Asianomaiset osapuolet toimittivat arviointia varten pyydetyt tiedot.
(115) Jotta toimenpiteiden käyttöönoton todennäköisiä vaikutuksia voitiin arvioida, komissio pyysi tietoja kaikilta asianomaisilta osapuolilta. Komissio lähetti kyselylomakkeen erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotannonalalle, tuojille ja käyttäjille.
(116) Tämän perusteella tutkittiin, oliko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että tässä tapauksessa ei ole yhteisön edun mukaista ottaa käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä.
2. Yhteisön tuotannonalan etu
(117) Yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut vahinkoa FA:n halpatuonnista. Ottaen huomioon yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon luonteen komissio katsoo, että yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen jatkumiselta ei voitaisi välttyä ilman polkumyyntitoimenpiteitä. Tämä aiheuttaa todennäköisesti lisää vahinkoa ja keskipitkällä aikavälillä mahdollisesti yhteisön tuotannonalan toiminnan loppumisen, kun otetaan huomioon tuottojen heikkeneminen tarkastelujakson aikana. Jos yhteisön ainoa FA:n tuottaja lopettaisi toimintansa, yhteisön markkinat olisivat täysin riippuvaisia kolmansista maista tulevasta FA:sta.
(118) Jos polkumyyntitoimenpiteitä kuitenkin toteutettaisiin, niillä palautettaisiin terveet kaupankäyntiolosuhteet. Sellaisissa olosuhteissa yhteisön tuotannonala voisi jatkaa elinvoimaisena FA:n tuottajana. Se on toteuttanut merkittäviä investointeja täyttääkseen tiukat ympäristönsuojelu- ja turvallisuusvaatimukset. Lisäksi yhteisön tuotannonala tekee kaiken aikaa parannuksia FA:n perustuviin tuotteisiinsa ja kehittää uusia tuotteita.
(119) Tästä syystä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön tuotannonalan edun mukaista.
3. Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu ja kuluttajiin mahdollisesti kohdistuva vaikutus
(120) Arvioidakseen toimenpiteiden toteuttamisen tai toteuttamatta jättämisen vaikutusta komissio lähetti kyselylomakkeet yhteisön tiedossa oleville, etuyhteydettömille FA:n tuojille ja käyttäjille.
(121) Kolme etuyhteydetöntä tuojaa ja yksitoista käyttäjää toimitti huomioon otettavat vastaukset. Näiden tuojien osuus oli noin 74 prosenttia yhteisön FA:n tuonnista ja käyttäjien osuus 47 prosenttia yhteisön FA:n kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana.
4. Tuojiin mahdollisesti kohdistuva vaikutus
(122) Kolmen yhteistyössä toimineen tuojan osalta FA-sektorin osuus oli keskimäärin 28,9 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana.
(123) Komissio myös tarkasteli ehdotetun polkumyyntitullin keskimääräistä vaikutusta tuojien kokonaiskannattavuuteen. FA-sektorin osuus tuojien kokonaisliikevaihdosta huomioon ottaen ja olettaen, että tuojat siirtäisivät toimenpiteiden vaikutukset täysimääräisinä käyttäjien vastattaviksi, ehdotettujen toimenpiteiden kielteinen vaikutus näihin kolmeen tuojaan on todennäköisesti erittäin vähäinen.
5. Käyttäjiin mahdollisesti kohdistuva vaikutus
(124) Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät ovat furaanihartsin valmistajia. Furaanihartsi on tuote, jota käytetään valimoteollisuudessa. Yksitoista käyttäjää toimitti huomioon otettavan vastauksen kyselyyn. Näiden käyttäjien osuus oli noin 31 prosenttia FA:n kokonaiskulutuksesta yhteisössä. Myös yhteisön käyttäjäjärjestöt esittivät näkökantojaan.
(125) Yhdentoista yhteistyössä toimineen käyttäjän osalta FA-sektorin osuus oli keskimäärin 4,6 prosenttia (vaihteluväli 1-37 prosenttia) niiden kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana.
(126) Kokonaisuutena tarkasteltuna yhteistyössä toimineiden käyttäjien koko toiminnan tosiasiallinen voittomarginaali oli noin 8,7 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi todettiin, että FA:n osuus furaanihartsin tuottajien kokonaiskustannuksista oli 60-90 prosenttia, koska FA on suurin kustannustekijä hartsin valmistuksessa. Tästä syystä ei voida ei voida olla huomioimatta sitä, että polkumyyntitoimenpiteet vaikuttaisivat käyttäjiin. Ottaen kuitenkin huomioon se, että FA:n osuus on melko pieni eli alle 3 prosenttia valimoteollisuuden kokonaiskustannuksista, voidaan olettaa, että käyttäjät siirtävät toimenpiteiden vaikutukset valimoteollisuuden kannettavaksi. Ehdotettujen toimenpiteiden mahdollinen vaikutus valimoteollisuuteen on näin ollen alle 0,3 prosenttia. Kuitenkaan ei voidaan jättää huomiotta sitä, etteikö tiettyihin käyttäjiin kohdistuisi joitakin kielteisiä vaikutuksia. Koska FA:n osuus on kuitenkin vähäinen niiden kokonaistoiminnasta ja ottaen huomioon ehdotettujen toimenpiteiden taso ja yhteistyössä toimineiden käyttäjien kannattavuus, päätellään että ehdotetuista toimenpiteistä käyttäjiin mahdollisesti kohdistuvat kielteiset vaikutukset ovat vähäisempiä kuin se hyöty, joka toimenpiteistä odotetaan koituvat yhteisön toimialalle.
(127) Tämän perusteella on kohtuullista olettaa, että käyttäjät siirtävät toimenpiteiden vaikutukset suurilta osin tai jopa täysimääräisesti valimoteollisuuden vastattavaksi. Niinpä katsotaan, että kokonaisvaikutus on vähäpätöinen.
6. Kuluttajiin mahdollisesti kohdistuva vaikutus
(128) Koska tarkasteltavana oleva tuote on teollisuuden hyödyketuote, on epätodennäköistä, että ehdotetuilla toimenpiteillä olisi vaikutusta yksittäisiin kuluttajiin.
7. Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset
(129) Huomautettiin, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vahvistaisi valituksen tehneen yhteisön tuotannonalan väitettyä määräävää asemaa. Väitteen mukaan sillä oli jo huomattava osuus yhteisön markkinoista tutkimusajanjakson aikana, ja toimenpiteiden turvin se saavuttaisi lähes monopoliaseman FA:n markkinoilla.
(130) Koska ehdotetut toimenpiteet eivät ole taloudellisten näkökohtien perusteella tarkasteltuna tasoltaan sellaisia, että ne sulkisivat yhteisön markkinat vientiä harjoittavilta tuottajilta, Kiinasta peräisin olevaa FA:ta on tarjolla yhteisön markkinoilla jatkossakin. Lisäksi kilpailu kolmansista maista tulevan FA:n tuonnin kanssa jatkuu edelleen.
(131) Eräät osapuolet väittivät lisäksi, että toimenpiteet vähentäisivät käyttäjien ja kuluttajien valinnanvaraa. Kuten edellä todetaan, Kiinasta peräisin olevaa FA:ta kuten myös muista kolmansista maista tuotavaa FA:ta on mitä todennäköisimmin tarjolla yhteisön markkinoilla jatkossakin. Niinpä käyttäjillä on edelleen mahdollisuus valita eri kilpailevien tuotteiden välillä, vaikkakin jatkossa sovelletaan terveen kaupankäynnin käypiä hintoja. Valinnanvara sitä vastoin heikkenisi, jos yhteisön tuotannonalan annettaisiin lopettaa toimintansa, mikä saattaisi tapahtua, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei otettaisi käyttöön.
(132) Toimenpiteiden odotetaan palauttavan terveen ja tosiasiallisen kilpailun yhteisön markkinoille pelkästään korjaamalla kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittaman vahingollisen polkumyynnin aiheuttamat vääristymät. Jos toimenpiteitä ei tarkasteltavana olevassa tapauksessa otettaisi käyttöön, kilpailu jatkuisi vääristyneenä ja vääristymä jopa saattaisivat voimistua, mikä heikentäisi yhteisön tuotannonalan tilannetta entisestään. Yhteisön tuotannonalan toiminnan päättyminen johtaisi kilpailun ja käyttäjien valinnanvaran vähenemiseen yhteisön markkinoilla.
8. Yhteisön etua koskevat päätelmä
(133) Edellä esitettyjen tosiasioiden ja näkökohtien perusteella päätellään alustavasti, ettei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan FA:n tuonnissa.
G. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
1. Väliaikainen vahingon korjaava taso
(134) Koska on vahvistettu, että tarkasteltavana oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että pakottavia syitä toimenpiteiden toteuttamatta jättämiseksi ei ole, suunnitellut tullit olisi otettava käyttöön riittävän tasoisina sen varmistamiseksi, että aiheutunut vahinko voidaan korjata kuitenkaan ylittämättä todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(135) Tullin määrää laskettaessa katsottiin, että vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrän olisi oltava sellainen, että yhteisön tuotannonala voisi toimenpiteiden avulla kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen ennen veroja lasketun kokonaisvoiton, joka voitaisiin saada myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tilanteessa, jossa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei esiinny.
(136) Tämän perusteella todettiin alustavasti, että 10 prosenttia kokonaisliikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voitiin pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitiin odottaa kohtuudella saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tätä voittomarginaalia pidetään kohtuullisena, kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan kannattavuuden kehitys tarkastelujakson aikana. Kannattavuus oli keskimäärin parempi, kun polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei esiintynyt.
(137) Tämän mukaisesti vahingon korjaaviksi tasoksi määritettiin yhteisön tuotannonalan tuotantokustannusten, joihin lisättiin edellä mainittu voittomarginaali, ja hinnan alittavuuden määrittämiseen käytetyn tuodun FA:n oikaistun tosiasiallisen nettomyyntihinnan erotus. Sen jälkeen kyseinen erotus ilmaistiin prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta. Tämän määrityksen perusteella, vahinkomarginaalien todettiin olevan 2,2-23 prosenttia.
2. Ehdotettu väliaikainen polkumyyntitulli
(138) Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alempaa tullia koskevan säännön mukaisesti väliaikainen polkumyyntitulli olisi vahvistettava vahinkoa korjaavan tason suuruiseksi.
(139) Asianomaiset viejät myyvät FA:n lisäksi useita muita tuotteita yhteisön tuojille ja käyttäjille. Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja sellaisen hintojen manipuloinnin estämiseksi, jota on todettu tapahtuneen joissakin aikaisemmissa samaa yleistä tuoteluokkaa eli FF:ää koskevissa menettelyissä(4), pidetään aiheellisena ottaa käyttöön väliaikainen paljoustulli (euroa tonnilta). Cif-tuontihinnan perusteella määritetyn vahinkokynnyksen mukaisesti tullit ovat 21-181 euroa tonnilta.
H. LOPPUSÄÄNNÖS
(140) Hyvän hallinnon varmistamiseksi on vahvistettava määräaika, jossa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi on todettava, että tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2932 13 00 (Taric-koodiin 2932 13 00 90 ) kuuluvan furfuraalialkoholin tuonnissa.
2. Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tuotteeseen sovellettavat väliaikaiset tullit ovat seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
3. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) 2454/93(5) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä olevan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.
2. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2003.