Kommissionens afgørelse
af 23. januar 2001
om afslutning af undersøgelsesproceduren vedrørende foranstaltninger, der påvirker handelen med Cognac i Brasilien
(meddelt under nummer K(2001) 129)
(2001/97/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3286/94 af 22. december 1994 om fastsættelse af fællesskabsprocedurer på området for den fælles handelspolitik med henblik på at sikre udøvelsen af Fællesskabets rettigheder i henhold til internationale handelsregler, navnlig regler fastlagt i Verdenshandelsorganisationens regi(1), ændret ved forordning (EF) nr. 356/95(2), særlig artikel 11, stk. 1,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDUREMÆSSIG BAGGRUND
(1) Den 17. februar 1997 indgav Bureau National Interprofessionnel du Cognac (i det følgende benævnt "BNIC"), en klage i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 3286/94 (i det følgende benævnt "forordningen") på vegne af de af dets medlemmer, der eksporterer eller ønsker at eksportere til Brasilien.
(2) Klageren påstod, at Fællesskabets salg af Cognac i Brasilien var genstand for tre handelshindringer i den i forordningens artikel 2, stk. 1, anførte betydning, nemlig "enhver handelspraksis, der indføres eller videreføres af et tredjeland, og overfor hvilken der i henhold til internationale handelsregler er ret til indgreb". De påståede handelshindringer var:
i) Manglende beskyttelse af Cognac-oprindelsesbetegnelsen (AOC) og forskelsbehandling i forholdet til andre udenlandske og lokale oprindelsesbetegnelser: Klageren hævdede, at ifølge brasiliansk lovgivning kunne brasiliansk brændevin og andre typer spiritus betegnes Cognac eller "conhaque", idet disse betegnelser officielt og kommercielt blev anvendt til at definere sådan spiritus uanset deres geografiske oprindelse. Det hævdedes, at denne praksis var i strid med flere bestemmelser i WTO-aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPs), Paris-konventionen om beskyttelse af industrielle ejendomsrettigheder (Paris-konventionen), Madrid-aftalen om undertrykkelse af falske eller vildledende oprindelsesangivelser (Madrid-aftalen) såvel som rammeaftalen af 1992 om samarbejde mellem Fællesskabet og Brasilien (rammeaftalen).
ii) Overdrevne administrative krav i forbindelse med import: Klageren hævdede, at kravene i forbindelse med markedsføring af Cognac i Brasilien såsom den besværlige registreringsprocedure og en brasiliansk agronoms obligatoriske besøg på produktionsstedet i Frankrig for eksportørens regning var så overdrevne og enestående, at de udgjorde en skjult handelshindring. Det hævdedes, at disse foranstaltninger var i strid med artikel III og VIII i GATT 1994 og artikel 1 og 2 i WTO-aftalen om anvendelse af sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger (SPS).
iii) Diskriminerende beskatning: BNIC beklagede sig over, at afgiftssatsen på industrivarer diskriminerede Cognac i forhold til lokalt fremstillet spiritus. Det hævdedes, at Cognac automatisk blev klassificeret i den stærkest beskattede kategori, medens lokal spiritus aldrig blev klassificeret i denne kategori. Ifølge klageren var dette i strid med artikel III, stk. 1 og 2, i GATT 1994.
(3) Klageren hævdede tillige, at denne praksis forvoldte negative handelsmæssige virkninger i den i forordningens artikel 2, stk. 4, nævnte forstand, og at der ville blive forvoldt yderligere skade i nær fremtid, da den betød en blokering af adgangen for Cognac til det brasilianske marked, som udgør et stort eksportmarked for et erhverv, der i hovedsagen er eksportorienteret.
(4) Kommissionen besluttede derfor efter høring af det rådgivende udvalg, der er nedsat ved forordningen, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en undersøgelsesprocedure med henblik på at undersøge de pågældende juridiske og faktuelle spørgsmål. Følgelig blev der indledt en undersøgelsesprocedure den 2. april 1997(3).
B. RESULTATER AF UNDERSØGELSESPROCEDUREN
(5) Med hensyn til manglende beskyttelse af Cognacs AOC bekræftede undersøgelsen klagerens påstand om, at Cognacs AOC ikke var beskyttet, og at betegnelsen "conhaque" blev benyttet til at definere lokalt fremstillet spiritus. Ifølge den brasilianske lovgivning for regulering af markedet for alkoholholdige drikkevarer(4) anvendes betegnelsen på to typer spiritus, som er indbyrdes meget forskellige: brændevin (benævnt "conhaque" eller "conhaque fino" afhængigt af lagringsprocessens længde) og spiritus af sukkerrør med forskellige former for aromatisering ("conhaque de", ... afhængigt at det tilsatte aromastof).
(6) Den påståede krænkelse af rammeaftalen såvel som Madrid-aftalen og Paris-konventionen er således blevet bekræftet. Det skal bemærkes, at Brasilien på undersøgelsestidspunktet som udviklingsland i overensstemmelse med artikel 65, stk. 2, i TRIPs havde ret til at udskyde gennemførelsen af bl.a. artikel 22 til 24 i TRIPs indtil den 1. januar 2000. De undersøgte foranstaltningers forenelighed med disse bestemmelser blev derfor ikke undersøgt på det tidspunkt.
(7) Det blev også fastslået, at den manglende beskyttelse er vildledende for forbrugerne og dermed skader Cognacs image som mærke; det har derfor en negativ virkning for handelen med Cognac, som er en fordel for brasilianske producenter af spiritus med samme navn, Cognac eller "conhaque".
(8) Undersøgelsen bekræftede også, at der forekom overdrevne administrative krav og en diskriminerende beskatning, men det blev konkluderet, at det ikke havde nogen materiel indflydelse på handelen med Cognac; det blev derfor besluttet ikke at forfølge sagen videre.
C. UDVIKLINGEN SIDEN AFSLUTNINGEN AF UNDERSØGELSEN
(9) Med henblik på ikrafttrædelsen af TRIPs-forpligtelsen den 1. januar 2000 vedtog Brasilien den 14. maj 1996 lov nr. 9279, lei da propriedade industrial eller LPI, ved hvilken der bl.a. indføres et register over geografiske betegnelser.
(10) I overensstemmelse med LPI og efter bilaterale kontakter mellem Kommissionen og de brasilianske myndigheder ansøgte BNIC om registrering af Cognac som geografisk betegnelse. Ansøgningen blev antaget, og den geografiske betegnelse Cognac blev registreret den 11. april 2000 efter forsinkelser, som skyldes modstand fra den brasilianske producentorganisation. Med registreringen tilkendes de franske producenter eneret til at benytte navnet Cognac. Herefter er registrering af varemærker, som indeholder navnet Cognac ikke længere tilladt, og eksisterende varemærker, som indeholder ordet Cognac, udløber fem år efter registreringen. Cognac må desuden ikke benyttes som et generisk navn.
(11) Med hensyn til betegnelsen "conhaque" er den ifølge den brasilianske lovgivning om alkoholholdige drikkevarer et generisk navn på tidspunktet for undersøgelsen og må kun benyttes som sådant, idet et generisk navn ifølge LPI ikke kan registreres som varemærke. Den geografiske betegnelse Cognac vil derfor skulle eksistere side om side med det generiske navn "conhaque".
(12) Brasilien har siden 1. januar 2000 gennemført TRIPs i sin helhed. Kommissionens tjenestegrene har derfor undersøgt, i hvilket omfang det nuværende niveau for beskyttelse af Cognac AOC er foreneligt med TRIPs.
(13) Af analysen fremgik det, at Cognac AOC som en geografisk betegnelse for et vinprodukt er omfattet af artikel 23, stk. 1, i TRIPs og som sådan skal beskyttes. Som forklaret i betragtning 10 berettiger registreringen af den geografiske betegnelse Cognac AOC til fuldstændig beskyttelse i Brasilien og er derfor i overensstemmelse med artikel 23, stk. 1.
(14) Det skal bemærkes, at beskyttelsen i henhold til artikel 23, stk. 1, også gælder oversættelser af den oprindelige geografiske betegnelse; den bør derfor også gælde den portugisiske udgave af ordet (conhaque). Men anvendelsen af betegnelsen "conhaque" vil sandsynligvis være omfattet af undtagelserne i henhold til artikel 24, stk. 4, og 24, stk. 6, i TRIPs. Det blev derfor konkluderet, at det nuværende beskyttelsesniveau for Cognac AOC er foreneligt med de relevante bestemmelser i TRIPs.
(15) Den omstændighed, at den beskyttede geografiske betegnelse eksisterer side om side med den generiske anvendelse af den portugisiske oversættelse, kan eventuelt skabe visse problemer for de franske eksportører. Men der er sandsynlighed for, at der med den brasilianske lovgivning i tiden fremover vil blive skabt en klar sondring i forbrugernes bevidsthed mellem Cognac AOC og lokalt fremstillet "conhaque". Dermed skulle muligheden for at forvirre forbrugeren blive væsentligt reduceret, således at der skabes en situation med redelig konkurrence på det brasilianske marked samtidig med, at de negative virkninger for handelen på grund af manglende beskyttelse elimineres.
(16) Som forklaret i betragtning 6 blev der under undersøgelsen konstateret krænkelser af Paris-konventionen og Madrid-aftalen. Men da den nye situation, der er skabt med registreringen, forventes at eliminere den uredelige konkurrence og de negative virkninger, vil sagen ikke bliver forfulgt videre.
D. KONKLUSION OG HENSTILLING
(17) På baggrund af ovenstående analyse skønnes det, at undersøgelsesproceduren har ført til en tilfredsstillende løsning på hindringerne for Cognac-handelen i Brasilien som omhandlet i klagen fra BNIC. Undersøgelsesproceduren bør derfor afsluttes.
(18) Der kan om fornødent søges en yderligere beskyttelse af den geografiske betegnelse Cognac mod det generiske navn "conhaque" gennem forhandling navnlig i medfør af artikel 24, stk. 1, i TRIPs -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Eneste artikel
Den undersøgelsesprocedure vedrørende Brasiliens foranstaltninger, der påvirker handelen med Cognac, som blev indledt den 2. april 1997, afsluttes.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. januar 2001.
Komission päätös,
tehty 23 päivänä tammikuuta 2001,
konjakin kauppaa Brasiliassa koskevien toimenpiteiden tutkimusmenettelyn päättämisestä
(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 129)
(2001/97/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon yhteisön menettelyistä yhteisessä kauppapolitiikassa kansainvälisen kaupan säännöissä yhteisölle annettujen, erityisesti Maailman kauppajärjestössä (WTO) käyttöön otettujen oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3286/94(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 356/95(2), ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A MENETTELYN TAUSTA
(1) Bureau National Interprofessionnel du Cognac, jäljempänä "BNIC", teki 17 päivänä helmikuuta 1997 asetuksen (EY) N:o 3286/94, jäljempänä "asetus", 4 artiklan mukaisen valituksen Brasiliaan vievien tai sinne vientiä haluavien jäsentensä puolesta.
(2) Valituksen tekijä väitti, että yhteisön konjakin myyntiä Brasiliassa haittaisi kolme asetuksen 2 artiklan 1 kohdan tarkoittamaa kaupan estettä eli "kolmannen maan käyttöön ottamaa ja harjoittamaa kaupallista käytäntöä, joiden harjoittamisen oikeus kuuluu kansainvälisten kaupallisten sääntöjen soveltamisalaan". Väitetyt kaupan esteet olivat:
i) Konjakin alkuperänimityksen (A.O.C) suojan puute ja syrjintä verrattuna muihin ulkomaisiin tai paikallisiin maantieteellisiin merkintöihin: valituksen tekijä väitti, että Brasilian lainsäädäntö sallii nimen konjakki tai "conhaque" käytön brasilialaisesta brandystä ja muista väkevistä alkoholijuomista. Näitä nimiä käytetään virallisesti ja kaupallisesti kyseisten väkevien alkoholijuomien määrittelyssä huolimatta niiden maantieteellisestä alkuperästä. Väitettiin, että tämä käytäntö rikkoi useita Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen liitteenä olevan teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS), teollisomistusoikeuden suojelemisesta koskevan Pariisin yleissopimuksen, tavaroiden väärien tai harhaanjohtavien lähtöisyysmerkintöjen poistamista koskevan Madridin sopimuksen sekä Brasilian ja yhteisön välistä yhteistyötä koskevan vuoden 1992 puitesopimuksen määräyksiä.
ii) Tuontiin liittyvät kohtuuttomat hallinnolliset vaatimukset: Valituksen tekijä väitti, että konjakin markkinoille Brasiliassa asetetut vaatimukset, kuten hankala rekisteröintimenettely ja brasilialaisen agronomin pakollinen käynti tuotantoalueella Ranskassa viejän kustannuksella, ovat suurelta osin kohtuuttomia ja ainutkertaisia ja muodostavat käytännössä kaupan peitellyn rajoituksen. Väitettiin, että nämä toimenpiteet ovat GATT 1994 -sopimuksen III ja VIII artiklan sekä WTO:n perustamissopimuksen liitteenä olevan terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn sopimuksn (SPS) 1 ja 2 artiklan vastaisia.
iii) Syrjivä verotus: BNIC valitti, että teollisuustuotteiden vero on konjakkia syrjivä verrattuna paikallisiin väkeviin alkoholijuomiin. Väitettiin, että konjakki on luokiteltu viran puolesta korkeimpaan veroluokkaan, kun taas paikallisia väkeviä alkoholijuomia ei koskaan luokitella kyseiseen luokkaan. Valituksen tekijän mukaan tämä on GATT 1994 -sopimuksen III artiklan 1 ja 2 kohdan vastaista.
(3) Valituksen tekijä väitti myös, että nämä käytännöt aiheuttivat asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja epäsuotuisia kaupallisia vaikutuksia ja että niiden epäsuotuisa vaikutus uhkasi kasvaa lähitulevaisuudessa, koska ne estivät konjakin pääsyn Brasilian markkinoille, joka edustaa olennaisesti vientiin suuntautuneelle tuotannonalalle merkittäviä vientimarkkinoita.
(4) Komissio päätti asetuksella perustetun neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen, että oli riittävästi todisteita, jotka oikeuttivat aloittamaan tutkimusmenettelyn asiaa koskevien oikeudellisten ja tosiasioihin liittyvien seikkojen tarkastelemiseksi. Sen jälkeen tutkimusmenettely aloitettiin 2 päivänä huhtikuuta 1997(3).
B TUTKIMUSMENETTELYN PÄÄTELMÄT
(5) Konjakin alkuperänimityksen (A.O.C.) suojan puutteen osalta tutkimus vahvisti valituksen tekijän väitteen, jonka mukaan konjakin alkuperänimitys ei ollut suojattu ja että nimeä "conhaque" käytettiin väkevistä alkoholijuomista. Brasilian alkoholijuomien markkinoita sääntelevien lakien(4) mukaan nimeä käytetään kahdesta hyvin paljon toisistaan eroavasta väkevästä alkoholijuomasta, viinialkoholijuomasta tai brandysta (jonka nimi on "conhaque" tai "conhaque fino" kypsymisprosessin pituuden mukaan) ja eri makuisista sokeriruokoalkoholijuomista "conhaque de ..." lisätyn maun mukaan).
(6) Sen vuoksi puitesopimuksen sekä Madridin sopimuksen ja Pariisin sopimuksen väitetyt rikkomiset vahvistettiin. On syytä huomata, että tutkimuksen suorittamisajankohtana Brasilialla oli TRIPS-sopimuksen 65 artiklan 2 kohdan mukaisena kehitysmaana oikeus myöhentää muun muassa TRIPS-sopimuksen 22-24 artiklojen täytäntöönpanoa 1 päivään tammikuuta 2000. Tutkittavana olleiden toimenpiteiden kyseisten säännösten mukaisuutta ei näin ollen siinä vaiheessa tutkittu.
(7) Vahvistettiin myös, että suojan puute johtaa kuluttajia harhaan ja vahingoittaa siten konjakin brandi-imagoa. Näin ollen sillä on epäsuotuisia vaikutuksia konjakin kauppaan samaa nimeä, konjakki tai "conhaque", käyttävien brasilialaisten väkevien alkoholijuomien tuottajien eduksi.
(8) Kohtuuttomat hallinnolliset vaatimukset ja syrjivä verotus vahvistettiin tutkimuksessa, mutta niiden ei todettu aiheuttavan merkittävää vahinkoa konjakin kaupalle. Näin ollen päätettin olla jatkamatta näiden seikkojen tutkimista.
C TUTKIMUKSEN JÄLKEINEN KEHITYS
(9) TRIPS-sopimuksen 1 päivänä tammikuuta 2000 tapahtuvaa voimaantuloa varten Brasiliassa hyväksyttiin 14 päivänä toukokuuta 1996 Lei da propriedade industrial tai LPI-niminen laki N:o 9279, jolla muun muassa otettiin käyttöön maantieteellisten merkintöjen rekisteri.
(10) LPI:n nojalla ja sitä seuraavien komission ja Brasilian viranomaisten kahdenvälisten yhteydenottojen jälkeen BNIC haki konjakin maantieteellisen merkinnän rekisteröintiä. Hakemus hyväksyttiin ja konjakin maantieteellinen merkintä rekisteröitiin 11 päivänä huhtikuuta 2000 brasilialaisten tuottajien järjestön vastustuksesta johtuneen viivytyksen jälkeen. Rekisteröinti antoi ranskalaisille tuottajille yksinoikeudet konjakki-nimen käyttöön. Sen seuratuksena konjakki-nimen sisältävien tavaramerkkien voimassaolo päättyy viidessä vuodessa rekisteröinnistä. Konjakki-nimeä ei myöskään voida käyttää yleisnimenä.
(11) "Conhaque"-nimi säilyy Brasilian alkoholijuomia koskevan lainsäädännön mukaisesti yleisnimenä, jollainen se oli tutkimusaikana, ja ainoastaan sellaisena sitä voidaan käyttää, koska LPI:n mukaisesti yleisnimeä ei voida rekisteröidä tavaramerkiksi. Konjakin maantieteellisen merkinnän ohella käytetään näin ollen yleistermiä "conhaque".
(12) Brasilian on pitänyt panna TRIPS-sopimus täysimääräisesti täytäntöön 1 päivästä tammikuuta 2000. Komission yksiköt ovat sen vuoksi tarkastelleet TRIPS-sopimuksen noudattamista konjakin alkuperänimityksen suojan tämänhetkisen tason osalta.
(13) Tarkastelussa todettiin, että TRIPS-sopimuksen 23 artiklan 1 kohta kattaa konjakin alkuperänimityksen, koska se on viinituotetta koskeva maantieteellinen merkintä ja sellaisena suojattava. Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa selitettiin, konjakin maantieteellisen merkinnän rekisteröinti oikeuttaa alkuperänimityksen täydelliseen suojaan Brasiliassa, ja se on näin ollen 23 artiklan 1 kohdan mukainen.
(14) On huomattava, että 23 artiklan 1 kohdan suoja ulottuu alkuperäisen maantieteellisen merkinnän käännöksiin. Sen olisi näin ollen katettava myös nimen portugalinkielinen versio ("conhaque"). TRIPS-sopimuksen 24 artiklan 4 ja 6 kohdan nojalla myönnetyt poikkeukset todennäköisesti kuitenkin kattavat "conhaque"-nimen käytön. Sen vuoksi pääteltiin, että konjakin alkuperäisnimityksen nykyinen suojan taso noudattaa TRIPS-sopimuksen asiaankuuluvia määräyksiä.
(15) Suojatun maantieteellisen merkinnän olemassaolo samaan aikaan kun portugalinkielistä käännöstä käytetään yleisnimenä voi silti aiheuttaa vaikeuksia ranskalaisille viejille. Brasilian nykyinen oikeudellinen kehys todennäköisesti kuitenkin ajan mittaan johtaa siihen, että kuluttajat erottavat selvästi toisistaan A.O.C.-konjakin ja paikallisesti tuotetun "conhaque". Kuluttajien mahdollisuus erehtyä pienenee näin ollen merkittävästi, Brasilian markkinoille syntyy terve kilpailutilanne ja suojan puutteesta johtuvat epäsuotuisat kaupalliset vaikutukset poistuvat.
(16) Kuten edellä johdanto-osan 6 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa on todettu Pariisin yleissopimuksen ja Madridin sopimuksen rikkomista. Koska rekisteröinnin luoman uuden tilanteen odotetaan kuitenkin poistavan epäterveen kilpailun ja epäsuotuisat kaupalliset vaikutukset, asiaa ei tutkita enempää.
D PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
(17) Edellä olevan tarkastelun perusteella päätellään, että tutkimusmenettely on johtanut tyydyttävään tilanteeseen konjakin kauppaan Brasiliassa vaikuttaneiden esteiden osalta, kuten BNIC:n tekemässä valituksessa väitettiin. Näin ollen tutkimusmenettely on päätettävä.
(18) Konjakin maantieteellisen merkinnän suojan tehostamisesta "conhaque"-yleisnimeen nähden voidaan tarvittaessa neuvotella erityisesti TRIPS-sopimuksen 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
Ainoa artikla
Päätetään Brasilian 2 päivänä huhtikuuta 1997 käyttöön ottamien konjakin kauppaan vaikuttavien toimenpiteiden tutkimusmenettely.
Tehty Brysselissä 23 päivänä tammikuuta 2001.