KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 24. maj 2006
om de nationale bestemmelser om det højst tilladte indhold af cadmium i gødninger, som Den Tjekkiske Republik har givet meddelelse om i henhold til EF-traktatens artikel 95, stk. 4
(meddelt under nummer K(2006) 2036)
(Kun den tjekkiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2006/390/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95, stk. 6, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFREMSTILLING
(1)
Ved brev af 1. december 2005 fra Den Tjekkiske Republiks Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union gav den tjekkiske regering i henhold til traktatens artikel 95, stk. 4, Kommissionen meddelelse om de nationale bestemmelser om indholdet af cadmium i gødninger, som Tjekkiet finder det nødvendigt at opretholde efter vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (1).
1. TRAKTATENS ARTIKEL 95, STK. 4 OG 6
(2)
Det hedder i traktatens artikel 95, stk. 4 og 6:
»4. Hvis en medlemsstat, efter at Rådet eller Kommissionen har vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nødvendigt at opretholde nationale bestemmelser, som er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet, giver den Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og om grundene til deres opretholdelse.
(…)
6. Kommissionen bekræfter eller forkaster inden seks måneder efter meddelelsen som omhandlet i stk. 4 og 5 de pågældende nationale bestemmelser efter at have konstateret, om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og om de udgør en hindring for det indre markeds funktion.
Hvis Kommissionen ikke har truffet nogen afgørelse inden for dette tidsrum betragtes de i stk. 4 (…) omhandlede nationale bestemmelser som godkendt.
Hvis det er begrundet i spørgsmålets kompleksitet, eller hvis der ikke foreligger risiko for menneskers sundhed, kan Kommissionen meddele den pågældende medlemsstat, at den i dette stykke omhandlede periode kan forlænges med en ny periode på indtil seks måneder.«
2. FÆLLESSKABSLOVGIVNING
(3)
Rådets direktiv 76/116/EØF af 18. december 1975 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om gødning (2), senest ændret ved direktiv 98/97/EF (3), indeholdt en række krav, som en gødning skal opfylde for at kunne markedsføres med betegnelsen »EF-gødning«. Direktiv 76/116/EØF er blevet afløst af forordning (EF) nr. 2003/2003.
(4)
I bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 er angivet typebetegnelse og de dertil svarende krav, blandt andet med hensyn til sammensætning, for de enkelte EF-gødninger. EF-gødninger er i denne fortegnelse opdelt i kategorier efter deres indhold af hovednæringsstoffer, dvs. grundstofferne, kvælstof, phosphor og kalium.
(5)
I bestemmelserne om sammensætningen af de gødninger, der er omfattet af forordning (EF) nr. 2003/2003, er der ikke fastsat nogen grænseværdi for EF-gødningers cadmiumindhold.
(6)
I henhold til forordningens artikel 5 kan medlemsstaterne ikke af grunde, der vedrører sammensætning, identifikation, mærkning og emballage, forbyde, begrænse eller hindre markedsføring af gødninger, der er mærket »EF-gødning«, og som opfylder bestemmelserne i forordningen.
(7)
Det hedder i forordningens betragtning 15, at Kommissionen har til hensigt at behandle spørgsmålet vedrørende utilsigtet indhold af cadmium i mineralske gødninger, og at den om nødvendigt vil udarbejde et forslag til forordning som forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.
(8)
Kommissionen er ved at udarbejde et forslag om cadmium i gødninger.
3. NATIONALE UNDTAGELSER FOR ØSTRIG, FINLAND OG SVERIGE
(9)
De miljømæssige problemer med cadmium i gødninger blev taget op på EU-plan i forbindelse med forhandlingerne om Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse af Den Europæiske Union. I tiltrædelsesakten blev der for disse tre medlemsstater indrømmet midlertidige undtagelser fra EU-lovgivningen om gødninger for at gøre det muligt at foretage en nøje vurdering af risiciene ved cadmium i gødninger på EU-plan.
(10)
På grundlag af konklusionerne af de nationale risikovurderinger forlængede Kommissionen i 2002 undtagelserne for Østrig (4), Finland (5) og Sverige (6) indtil den 31. december 2005. Da vedtagelsen af fællesskabslovgivningen om indholdet af cadmium i phosphorholdige gødninger er blevet forsinket, blev undtagelserne endnu engang forlænget i januar 2006.
(11)
Følgende bestemmelser er i øjeblikket gældende:
-
I henhold til artikel 1 i Kommissionens beslutning 2006/349/EF (7) kan Østrig forbyde markedsføring i Østrig af phosphorholdige mineralgødninger med et cadmiumindhold på mere end 75 mg/kg P2O5.
-
I henhold til artikel 1 i Kommissionens beslutning 2006/348/EF (8) kan Finland forbyde markedsføring i Finland af phosphorholdige mineralgødninger med et cadmiumindhold på mere end 50 mg pr. kg phosphor.
-
Endelig kan Sverige i henhold til artikel 1 i Kommissionens beslutning 2006/347/EF (9) forbyde markedsføring i Sverige af phosphorholdige mineralgødninger, som indeholder mere end 100 g cadmium pr. ton phosphor.
(12)
Disse undtagelser finder anvendelse, indtil der på EU-plan er vedtaget harmoniserede foranstaltninger om cadmium i gødninger.
4. DEN TJEKKISKE LOVGIVNING
(13)
De nationale bestemmelser, som Tjekkiet har givet meddelelse om, blev indført ved gødningsloven (10). I henhold til artikel 3, stk. 2, litra c, er det forbudt i Tjekkiet at markedsføre gødning med et højere indhold af farlige stoffer end fastsat i bekendtgørelsen.
(14)
I bekendtgørelse 474/2000 af 13. december 2000 om krav til gødning (11) fastsættes der bl.a. en grænseværdi for cadmium i mineralske gødninger. I henhold til bilag I må cadmiumindholdet i phosphorholdige mineralgødninger (med 5 % P2O5 eller derover) ikke overstige 50 mg/kg P2O5.
(15)
Tjekkiet blev medlem af Den Europæiske Union den 1. maj 2004. Tiltrædelsesakten indeholder ikke overgangsbestemmelser vedrørende anvendelse og markedsføring af cadmium i Tjekkiet.
(16)
Bekendtgørelse 209/2005 af 20. maj 2005 om ændring af bekendtgørelse 474/2000 om krav til gødning (12) bringer de nationale bestemmelser i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2003/2003. Det er i bekendtgørelsens artikel 1, stk. 1, fastsat, at begrænsningerne for cadmium i gødninger kun finder anvendelse på indenlandsk gødning. Den finder ikke anvendelse på EF-gødning.
II. PROCEDURE
(17)
Ved brev af 1. december 2005 meddelte de tjekkiske myndigheder Kommissionen, hvilke nationale bestemmelser om cadmiumindhold i gødninger Tjekkiet har til hensigt at opretholde efter vedtagelsen af forordning (EF) nr. 2003/2003.
(18)
Ved brev af 13. december 2005 meddelte Kommissionen den tjekkiske regering, at den havde modtaget meddelelsen i henhold til traktatens artikel 95, stk. 4, og at den periode på 6 måneder, der er fastsat til nærmere undersøgelser i henhold til artikel 95, stk. 6, ville blive beregnet fra den 6. december 2005, dvs. fra dagen efter modtagelsen af meddelelsen.
(19)
Ved brev af 2. februar 2006 underrettede Kommissionen de andre medlemsstater om Tjekkiets anmodning. Kommissionen offentliggjorde også en meddelelse om anmodningen i Den Europæiske Unions Tidende for at underrette andre berørte parter om de nationale bestemmelser, som Tjekkiet har til hensigt at opretholde, og om begrundelsen herfor (13).
III. VURDERING
1. VURDERING AF, OM BETINGELSERNE FOR ANVENDELSE AF TRAKTATENS UNDTAGELSESBESTEMMELSE ER OPFYLDT
(20)
I traktatens artikel 95, stk. 4, hedder det: »Hvis en medlemsstat, efter at Rådet eller Kommissionen har vedtaget en harmoniseringsforanstaltning, finder det nødvendigt at opretholde nationale bestemmelser, som er begrundet i vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet, giver den meddelelse om disse bestemmelser og grundene til deres opretholdelse«.
(21)
De tjekkiske myndigheder ønskede med den meddelelse, de fremsendte den 1. december 2005, at få tilladelse til at opretholde nationale bestemmelser, der er uforenelige med bestemmelserne om sammensætningen af EF-gødninger i forordning (EF) nr. 2003/2003.
(22)
Som anført ovenfor forhindrer artikel 5 i forordning (EF) nr. 2003/2003 medlemsstaterne i at begrænse markedsføringen af EF-gødninger på grund af deres sammensætning, men bestemmelserne om sammensætning indeholder ingen grænseværdi for cadmiumindholdet. I medfør af artikel 5 kan EF-gødninger, der opfylder kravene i forordningen, derfor markedsføres, uanset hvor store mængder cadmium de indeholder.
(23)
Det fremgår af ovenstående, at de nationale bestemmelser, som Tjekkiet har meddelt, er mere restriktive end bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2003/2003, idet de forbyder markedsføring af phosphorholdige mineralske EF-gødninger med et cadmiumindhold på mere end 50 mg/kg P2O5.
(24)
Som nævnt ovenfor har Kommissionen allerede indrømmet undtagelser, således at Østrig, Finland og Sverige kan opretholde deres nationale bestemmelser. Selv om tiltrædelsesakten allerede indeholdt overgangsbestemmelser, blev undtagelserne forlænget på grundlag af konklusionerne af de risikovurderinger, som de nationale myndigheder havde forelagt, og som er i overensstemmelse med en fælles metode, som Europa-Kommissionen har godkendt.
(25)
I henhold til artikel 95, stk. 4, skal meddelelsen af de nationale bestemmelser indeholde en redegørelse for grundene til deres opretholdelse set i lyset af et eller flere af de vigtige behov, hvortil der henvises i artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet. Tjekkiets anmodning indeholder den faktiske ordlyd af de nationale bestemmelser og en undersøgelse (14) til vurdering af risikoen ved brug af cadmiumholdige phosphatgødninger, som efter de tjekkiske myndigheders mening gør det berettiget at opretholde Tjekkiets nationale bestemmelser. Den nationale risikovurdering er i foretaget i overensstemmelse med den metode, som Europa-Kommissionen har godkendt.
(26)
I lyset af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at den meddelelse, som Tjekkiet har fremsendt for at få godkendt en opretholdelse af de nationale bestemmelser, der fraviger bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2003/2003, følgelig bør anses for at opfylde betingelserne i EF-traktatens artikel 95, stk. 4.
2. VURDERING AF SAGENS OMSTÆNDIGHEDER
(27)
I henhold til traktatens artikel 95 skal Kommissionen sikre sig, at alle betingelser for, at en medlemsstat kan benytte de i artiklen fastsatte undtagelsesmuligheder, er til stede.
(28)
Navnlig skal Kommissionen vurdere, om de bestemmelser, der er anført af medlemsstaten, er berettigede ud fra vigtige behov, hvortil der henvises i traktatens artikel 30, eller som vedrører miljøbeskyttelse eller beskyttelse af arbejdsmiljøet.
(29)
I henhold til traktatens artikel 95, stk. 6, skal Kommissionen desuden, hvis den anser de nationale bestemmelser for at være berettigede, kontrollere, om de er et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen mellem medlemsstaterne, og om de udgør en hindring for det indre markeds funktion.
(30)
Tjekkiet har begrundet sin anmodning med nødvendigheden af at beskytte menneskers sundhed og miljøet. Cadmium i gødninger anses for at udgøre en trussel mod miljøet og menneskers sundhed. Til støtte for sin anmodning henviser Tjekkiet til konklusionerne af en national undersøgelse, der indeholder en vurdering af risiciene ved cadmiumholdige gødninger.
2.1. BEGRUNDELSE BASERET PÅ VIGTIGE HENSYN, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 30, ELLER SOM VEDRØRER MILJØBESKYTTELSE ELLER BESKYTTELSE AF ARBEJDSMILJØET
2.1.1. Generelle oplysninger om cadmium
(31)
Cadmium er et tungmetal, der forekommer naturligt i miljøet, men de fleste emissioner af dette metal skyldes forskellige menneskelige aktiviteter (fremstilling af ikke-jernholdige metaller, forbrænding af fossile brændstoffer, anvendelse af gødning osv.).
(32)
Der foretages i øjeblikket en almindelig risikovurdering af metallisk cadmium og cadmiumoxid i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer (15) med Belgien som referent. I denne risikovurdering undersøges alle vigtige anvendelser og emissioner af cadmium. Der foreligger på nuværende tidspunkt kun et rapportudkast, som skal drøftes på teknisk plan.
(33)
På baggrund af de videnskabelige data, der hidtil er fremkommet, kan det konkluderes, at metallisk cadmium og cadmiumoxid almindeligvis må betragtes som alvorlige sundhedsfarer, navnlig for nyrer og knogler. Desuden er cadmiumoxid blevet klassificeret som kræftfremkaldende i kategori 2. Det er også almindeligt anerkendt, at cadmium i gødninger er langt den vigtigste kilde til cadmium i jorden og fødekæden. Ifølge udkastet til den generelle risikovurdering bør der udvises forsigtighed, da det ikke for alle lokale og regionale situationer kan udelukkes, at der er en risiko for menneskers sundhed, og at selv risikofaktorer på under 1,0 måske ikke er tilstrækkelig restriktive for alle dele af den almindelige befolkning, fordi der er store forskelle i cadmiumkoncentrationerne i fødevarerne og i kostvanerne og ernæringstilstanden.
2.1.2. Cadmium i gødninger
(34)
Cadmium findes i naturlig tilstand i phosphorit, som udvindes ved minedrift som råstof til fremstilling af phosphatholdige mineralgødninger. I færdig stand indeholder disse gødninger altid en vis mængde cadmium, afhængigt af det oprindelige indhold i phosphoritten.
(35)
Cadmium anses for at være skadeligt for både miljøet og menneskers sundhed. Det er blevet konstateret, at phosphorholdige gødninger er en af de vigtigste kilder til cadmium på landbrugsjord, hvor stoffet har tendens til at blive akkumuleret med tiden. Afgrøderne optager cadmium fra jorden, og cadmiumindholdet i fødevarer, der er den største kilde til menneskets indtagelse af cadmium, giver anledning til bekymringer med hensyn til sundheden. Når det indtages i maden, har cadmium tendens til at ophobe sig i nyrerne og kan i sidste ende hos sårbare grupper medføre nyresvigt.
(36)
De miljømæssige spørgsmål i forbindelse med cadmium i gødninger blev først taget op på EU-plan under forhandlingerne om Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse af Den Europæiske Union. Som anført ovenfor blev der for disse tre medlemsstater indrømmet midlertidige undtagelser fra EU-lovgivningen om gødninger for at gøre det muligt at foretage en nøje vurdering af risiciene ved cadmium i gødninger på EU-plan.
(37)
I den forbindelse indsamlede Kommissionen i første omgang alle eksisterende data og oplysninger om situationen i Det Europæiske Fællesskab med hensyn til eksponering for cadmium i gødninger. Da der ikke fandtes tilstrækkelige data i alle medlemsstaterne, lod Kommissionen gennemføre to undersøgelser for at udarbejde en metode og procedurer med henblik på at vurdere sundheds- og miljørisiciene i forbindelse med cadmium i gødninger (16). Medlemsstaterne blev derefter opfordret til at gennemføre landsdækkende risikovurderinger ved hjælp af disse metoder og procedurer.
(38)
Ni medlemsstater har afsluttet risikovurderinger af cadmium i gødninger. Disse risikovurderinger har siden september 2001 været offentligt tilgængelige på Kommissionens websted (17). Herudover er der blevet offentliggjort en separat undersøgelse, hvori disse risikovurderinger er analyseret, og der er på EU-plan blevet udviklet forskellige metoder til styring af risikoen ved cadmium i gødninger (18).
(39)
Ovennævnte nationale risikovurderinger blev forelagt Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (SCTEE) (19) med henblik på evaluering. SCTEE blev særlig anmodet om at angive, hvor stor koncentrationen af cadmium i gødninger højst på være, hvis man samtidig skal undgå en betydelig forøgelse af indholdet af cadmium i dyrkede jorder. SCTEE's konklusion var, at det er nødvendigt at begrænse indholdet af cadmium i gødninger for at forhindre akkumulering af cadmium i jorden. Der kan finde akkumulering sted i nogle jorder, selv om der anvendes gødning med meget lavt cadmiumindhold, mens der i andre jorder ikke vil ske nogen akkumulering, selv om der anvendes gødning med højt cadmiumindhold. Gødning indeholdende under 20 mg Cd/kg P2O5 forventes imidlertid i de fleste jorder ikke at medføre langsigtet akkumulering i jorden, hvis der ses bort fra anden tilførsel af Cd, mens gødning med over 60 mg Cd/kg P2O5 i de fleste jorder kan forventes at medføre langsigtet akkumulering i jorden. Der bør derfor i henhold til konklusionerne fastsættes en grænseværdi for cadmium i phosphatholdige gødninger på grundlag af en risikovurdering og under hensyn til alle cadmiumkilder (20).
(40)
Det har taget ret lang tid at færdiggøre den almindelige risikovurdering for cadmium og cadmiumoxid, og der findes i øjeblikket ingen endelig vurdering af risikoen ved cadmium på EU-plan. Det endelige udkast til den generelle risikovurdering fra marts 2005 bekræfter SCTEE's udtalelse om akkumulering af cadmium i jorden. Bidraget fra cadmium i gødninger anses ganske vist ikke i sig selv for tilstrækkeligt til at forårsage en alvorlig og umiddelbar risiko for menneskers sundhed eller miljøet, men det er alligevel nødvendigt at være forsigtig, da det ikke for alle lokale og regionale forhold kan udelukkes, at der er en risiko for menneskers sundhed, fordi der er store forskelle i cadmiumkoncentrationerne i fødevarerne og i kostvanerne og ernæringstilstanden.
(41)
Kommissionens forslag om cadmium i gødninger er blevet forsinket, fordi man har afventet afslutningen af den generelle risikovurdering af cadmiumoxid samt den potentielle opfølgning, der skal ske vedrørende risikobegrænsende foranstaltninger.
2.1.3. Tjekkiets risikovurdering
(42)
Til støtte for anmodningen om en grænseværdi for cadmium i phosphatholdig gødning har de tjekkiske myndigheder forelagt en national risikovurdering. Risikovurderingen er baseret på tre moduler:
2.1.3.1. Akkumuleringsmodulet
(43)
I dette modul måles nettoakkumuleringen af cadmium i jord og udvaskningsprøver (eller porevand) (21), der skyldes anvendelsen af gødning, i løbet af en bestemt periode og i stabil tilstand. Akkumuleringsmodulet kan fodres med et spektrum af data, f.eks. gennemsnitlige og ekstreme anvendelsesmængder. Det fremgår af den tjekkiske risikovurdering, at følgende parametre er taget i betragtning i dette modul:
-
den nuværende cadmiumkoncentration i jorden
-
tilførslen af cadmium (gennem mineralgødninger og ved afsætning fra atmosfæren, gennem jordforbedringsmidler, spildevandsslam og udvaskning fra moderbjergart)
-
den mængde cadmium, der optages af planter
-
hastigheden for udvaskning af cadmium fra muldlaget, der afhænger af det årlige nedbørsoverskud og af koncentrationen af cadmium i porevandsperkolatet
-
cadmiumkoncentrationen i jorden og udvaskningshastighed målt på tidspunktet nul og efter et hundrede år efter tre scenarier: nuværende forhold, forhold, hvor der anvendes mere gødning, og forhold, hvor der anvendes gødning med større cadmiumindhold.
2.1.3.2. Eksponeringsmodulet
(44)
I dette modul måles dyrkede planters optagelse af cadmium fra jorden og menneskers indtagelse af cadmium som følge heraf ved hjælp af eksponeringsparametre, der beskriver både almindelige og ekstreme eksponeringsscenarier.
2.1.3.3. Risikokarakteriseringsmodulet
(45)
Ved hjælp af dette modul kan Tjekkiet foretage et skøn over hyppigheden og alvoren af de sandsynlige skadevirkninger som følge af den faktiske eller beregnede eksponering for cadmium. Beregningerne foretages for tre scenarier og fire PNEC-værdier (22).
2.1.4. Resultaterne af risikovurderingen
(46)
Anvendelsen af modulerne har givet risikoindeks (PEC/PNEC-værdier) (23) på fra 0,1 til 1,19 med en realistisk worst-case-værdi på 0,93, der er blevet anført som begrundelse for nationale restriktioner, forudsat at cadmiumindholdet i phosphorholdige mineralgødninger ikke overstiger 50 mg/kg P2O5.
2.1.5. Vurdering af Tjekkiets holdning
(47)
Den risikovurdering, der er forelagt af de tjekkiske myndigheder, er udført efter de procedurer og de metoder, der er fastlagt på EU-plan, og som anses for at sikre et højt pålidelighedsniveau for de opnåede oplysninger.
(48)
De Tjekkiet som begrundelse for at opretholde nationale foranstaltninger har foreslået en PEC/PNEC-værdi i nærheden af 1, fandt man, at risikovurderingen burde forelægges Kommissionens Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici (SCHER) med henblik på grundig evaluering.
(49)
SCHER er navnlig blevet anmodet om:
-
at vurdere den overordnede videnskabelige kvalitet af den tjekkiske rapport og at pege på eventuelle væsentlige mangler
-
at kommentere hensigtsmæssigheden af de undersøgte scenarier og konklusionerne vedrørende akkumulering af cadmium i jorden
-
at udtale sig om, hvorvidt den angivne PEC/PNEC-værdi på 0,93 er den mest hensigtsmæssige værdi til at beskrive risikoen for menneskers sundhed og miljøet.
(50)
Der vil derfor ikke blive foretaget en vurdering af Tjekkiets holdning, før Kommissionen modtager en udtalelse fra den videnskabelige komité.
2.2. ANVENDELSE AF TRAKTATENS ARTIKEL 95, STK. 6, TREDJE AFSNIT
(51)
Efter en grundig gennemgang af disse oplysninger finder Kommissionen, at betingelserne i artikel 95, stk. 6, tredje afsnit, er opfyldt, således at den kan gøre brug af muligheden for at forlænge den seksmåneders periode, som den i henhold til nævnte artikel har til at bekræfte eller forkaste de nationale bestemmelser.
2.2.1. Begrundelse baseret på spørgsmålets kompleksitet
(52)
Under hensyn til den undersøgelse, som de tjekkiske myndigheder har forelagt, og hvori det konkluderes, at PEC/PNEC-værdien er meget tæt på 1, er det nødvendigt at lade SCHER foretage en undersøgelse, så det kan afklares, om der faktisk er en risiko for miljøet og menneskers sundhed. Kommissionens videnskabelige komité er tidligere blevet hørt, da Østrig, Finland og Sverige forelagde lignende undersøgelser til støtte for deres anmodning om nationale undtagelser. Kommissionen bør derfor afvente resultatet af denne undersøgelse, før den træffer afgørelse i henhold til artikel 95, stk. 6, første afsnit. Kommissionen finder i betragtning heraf, at det er berettiget at forlænge den seksmåneders periode, som den har til at bekræfte eller forkaste de nationale bestemmelser, med en yderligere periode, således at den videnskabelige komité kan foretage en grundig vurdering og afgive udtalelse, og således at der kan drages dertil svarende konklusioner med hensyn til de nationale bestemmelser. Det er derfor nødvendigt at forlænge perioden indtil den 6. december 2006.
2.2.2. Ingen risiko for menneskers sundhed
(53)
På grundlag af de anvendte antagelser og scenarier konkluderes det i den tjekkiske rapport, at der ikke i øjeblikket er nogen risiko for menneskers sundhed på grund af anvendelsen af cadmium i gødninger.
(54)
Den af WHO fastsatte tilladelige ugentlige dosis af cadmium er 7 μg/kg/uge. Denne grænseværdi svarer til 60 μg/dag for en person med en gennemsnitsvægt på 60 kg. I Tjekkiet skønnes en voksens gennemsnitlige daglige indtagelse af cadmium at være 12-27 μg/dag i 2000, afhængigt af det anvendte scenarie, hvilket svarer til omkring 19 %-45 % af WHO's grænseværdi.
(55)
I det risikokarakteriseringsmodul for mennesker, som de tjekkiske myndigheder har forelagt, blev indtaget af cadmium i forskellige scenarier sammenlignet med WHO's anbefalede grænseværdier. Resultatet er den såkaldte sikkerhedsmargin. Hvis sikkerhedsmarginen overstiger 1, kan den undersøgte situation anses for at være en kilde til potentiel risiko for en eksponeret person. I de antagelser og med den metode, der er anvendt i den tjekkiske rapport, som er ved at blive gennemgået af den videnskabelige komité, blev sikkerhedsmarginen på 1 ikke overskredet i nogen af eksponeringsscenarierne, herunder det øvre scenarie, hvori det antages, at 100 % af de indtagne fødevarer stammer fra gødskede arealer, og at cadmiumindholdet ligger på omkring 90 mg/kg P2O5.
IV. KONKLUSION
(56)
I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at Tjekkiets anmodning af 1. december 2005 om opretholdelse af nationale bestemmelser om indholdet af cadmium i gødninger kan antages til behandling.
(57)
På grund af sagens kompleksitet, og da der ikke foreligger dokumentation for en risiko for menneskers sundhed, anser Kommissionen det for berettiget at forlænge den i artikel 95, stk. 6, første afsnit, omhandlede periode med en yderligere periode, der udløber den 6. december 2006 -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
I henhold til traktatens artikel 95, stk. 6, tredje afsnit, forlænges den periode, som Kommissionen i henhold til traktatens artikel 95, stk. 6, første afsnit, har til at bekræfte eller forkaste de nationale bestemmelser om cadmium i gødninger, som Den Tjekkiske Republik gav meddelelse om den 1. december 2005 i henhold til artikel 95, stk. 4, indtil den 6. december 2006.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Den Tjekkiske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2006.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 24 päivänä toukokuuta 2006,
Tšekin tasavallan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa
(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 2036)
(Ainoastaan tšekinkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2006/390/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan
sekä katsoo seuraavaa:
I TAUSTA
(1)
Tšekin tasavallan hallitus antoi 1 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä pysyvän edustustonsa kirjeellä Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissiolle tiedoksi lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevat kansalliset säännöksensä, jotka se katsoo tarpeelliseksi pitää voimassa lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 (1) antamisen jälkeen.
1. PERUSTAMISSOPIMUKSEN 95 ARTIKLAN 4 JA 6 KOHTA
(2)
Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 6 kohdassa määrätään seuraavaa:
”4. Jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle.
(…)
6. Komissio hyväksyy tai hylkää kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset kuuden kuukauden kuluessa 4 ja 5 kohdassa tarkoitetuista tiedoksi antamisista todettuaan ensin, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.
Jollei komissio tee päätöstä määräajan kuluessa, 4 (…) kohdassa tarkoitettuja kansallisia säännöksiä tai määräyksiä pidetään hyväksyttyinä.
Komissio voi ilmoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle, että tässä kohdassa määrättyä määräaikaa voidaan pidentää edelleen kuudella kuukaudella, jos se on perusteltua asian monitahoisuuden vuoksi eikä määräajan pidentäminen vaaranna ihmisten terveyttä.”
2. YHTEISÖN LAINSÄÄDÄNTÖ
(3)
Lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 76/116/ETY (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/97/EY (3), vahvistetaan vaatimukset, jotka lannoitteiden on täytettävä, jotta ne voidaan saattaa markkinoille varustettuna merkinnällä ”EY-lannoite”. Direktiivi 76/116/ETY on korvattu asetuksella (EY) N:o 2003/2003.
(4)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I vahvistetaan tyyppinimi sekä vastaavat, esimerkiksi koostumukseen liittyvät vaatimukset, jotka kunkin EY-merkinnällä varustetun lannoitteen on täytettävä. Luetteloon sisältyvät EY-merkinnällä varustetut lannoitteet on ryhmitelty luokkiin pääravinteiden, eli typen, fosforin ja kaliumin, pitoisuuksien mukaan.
(5)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 soveltamisalaan kuuluvia lannoitteita koskevissa määräyksissä ei säädetä kadmiumin raja-arvosta EY-merkinnällä varustetuissa lannoitteissa.
(6)
Asetuksen 5 artiklan mukaan jäsenvaltiot eivät saa lannoitteen koostumuksen, tunniste- ja pakkausmerkintöjen tai pakkauksen perusteella kieltää, rajoittaa tai vaikeuttaa niiden ”EY-lannoite” -merkinnällä varustettujen lannoitteiden saattamista markkinoille, jotka ovat asetuksen säännösten mukaisia.
(7)
Asetuksen johdanto-osan 15 kappaleen mukaan komissio aikoo käsitellä kysymystä kivennäislannoitteiden sisältämästä kadmiumista, jota ei ole tarkoituksella sisällytetty lannoitteeseen, ja laatii tarvittaessa asetusehdotuksen, jonka se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
(8)
Komission ehdotusta lannoitteiden sisältämästä kadmiumista valmistellaan parhaillaan.
3. ITÄVALLALLE, SUOMELLE JA RUOTSILLE MYÖNNETYT KANSALLISET POIKKEUKSET
(9)
Lannoitteiden sisältämään kadmiumiin liittyvät ympäristökysymykset tulivat esille yhteisön tasolla neuvotteluissa Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisestä Euroopan unioniin. Liittymisasiakirjoissa näille kolmelle valtiolle myönnettiin määräaikaiset poikkeukset yhteisön lannoitelainsäädännöstä, jotta lannoitteiden sisältämän kadmiumin aiheuttamat riskit voitaisiin arvioida huolellisesti yhteisön tasolla.
(10)
Kansallisten riskinarviointien päätelmien perusteella komissio jatkoi vuonna 2002 Itävallan (4), Suomen (5) ja Ruotsin (6) poikkeusten voimassaoloa 31 päivään joulukuuta 2005. Lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevan yhteisön lainsäädännön hyväksymisen viivästymisen vuoksi poikkeusten voimassaoloa jatkettiin uudelleen tammikuussa 2006.
(11)
Seuraavat säädökset ovat voimassa:
-
Komission päätöksen 2006/349/EY (7) 1 artiklan mukaan Itävalta voi kieltää saattamasta kansallisille markkinoille fosforipitoisia mineraalilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yli 75 mg P2O5-kiloa kohti.
-
Komission päätöksen 2006/348/EY (8) 1 artiklan mukaan Suomi voi kieltää saattamasta kansallisille markkinoille fosforipitoisia mineraalilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yli 50 mg fosforikiloa kohti.
-
Komission päätöksen 2006/347/EY (9) 1 artiklan mukaan Ruotsi voi kieltää saattamasta kansallisille markkinoille fosforipitoisia mineraalilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yli 100 g fosforitonnia kohti.
(12)
Poikkeukset ovat voimassa siihen saakka, kunnes EU:n tasolla sovelletaan lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevia yhdenmukaisia toimenpiteitä.
4. TŠEKIN TASAVALLAN KANSALLINEN LAINSÄÄDÄNTÖ
(13)
Tšekin tasavallan ilmoittamat kansalliset säännökset otettiin käyttöön lannoitelailla (10). Lain 3 pykälän 2 momentin c kohdassa säädetään, että on kiellettyä saattaa kansallisille markkinoille lannoitetta, joka sisältää vaarallisia aineita enemmän kuin asetuksessa säädetään.
(14)
Lannoitteita koskevista vaatimuksista 13 päivänä joulukuuta 2000 annetussa asetuksessa 474/2000 (11) vahvisteaan muiden muassa mineraalilannoitteiden sisältämän kadmiumin raja-arvo. Liitteen I mukaisesti fosforipitoiset (P2O5-pitoisuus 5 prosenttia tai enemmän) mineraalilannoitteet saavat sisältää kadmiumia enintään 50 mg P2O5-kiloa kohti.
(15)
Tšekin tasavalta liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004. Liittymisasiakirjassa ei säädetä siirtymäsäännöksistä, jotka koskevat kadmiumin käyttöä ja markkinoille saattamista valtion alueella.
(16)
Asetuksella 209/2005 (12), annettu 20 päivänä toukokuuta 2005, jolla muutetaan lannoitteita koskevista vaatimuksista annettua asetusta 474/2000, saatetaan Tšekin tasavallan kansalliset säännökset yhdenmukaisiksi asetuksen (EY) N:o 2003/2003 kanssa. Asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa säädetään, että lannoitteiden sisältämään kadmiumiin liittyvä markkinarajoitus koskee vain kansallisia lannoitteita. Se ei koske ”EY-tyyppisiä” lannoitteita.
II MENETTELY
(17)
Tšekin tasavallan viranomaiset antoivat 1 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä komissiolle tiedoksi lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevat kansalliset säännöksensä, jotka maa aikoo pitää voimassa asetuksen (EY) N:o 2003/2003 antamisen jälkeen.
(18)
Komissio ilmoitti 13 päivänä joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Tšekin tasavallan hallitukselle, että se on vastaanottanut perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisen tiedoksiannon ja että 95 artiklan 6 kohdan mukainen kuuden kuukauden tarkastelujakso alkoi 6 päivänä joulukuuta 2005, tiedoksiannon vastaanottoa seuraavana päivänä.
(19)
Komissio ilmoitti 2 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille Tšekin tasavallalta saadusta ilmoituksesta. Lisäksi komissio julkaisi tiedoksiantoa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (13) ilmoittaakseen muille, joita asia koskee, kansalliset säännökset, jotka Tšekin tasavalta aikoo pitää voimassa, sekä esitetyt perustelut.
III ARVIOINTI
1. HAKEMUKSEN HYVÄKSYTTÄVYYDEN ARVIOINTI
(20)
Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle.
(21)
Tšekin tasavallan viranomaisten 1 päivänä joulukuuta 2005 tekemän tiedoksiannon tarkoituksena on saada lupa jatkaa sellaisten kansallisten säännösten soveltamista, jotka eivät ole asetukseen (EY) N:o 2003/2003 sisältyvien, EY-merkinnällä varustettujen lannoitteiden koostumusta koskevien säännösten mukaisia.
(22)
Kuten edellä todettiin, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklassa kielletään jäsenvaltioita estämästä EY-merkinnällä varustettujen lannoitteiden markkinoille saattamista niiden koostumuksen perusteella, mutta koostumusta koskevissa säännöissä ei aseteta raja-arvoa kadmiumpitoisuudelle. Tämä tarkoittaa sitä, että 5 artiklan mukaisesti EY-merkinnällä varustetut lannoitteet, jotka täyttävät mainitun asetuksen vaatimukset, voidaan saattaa markkinoille niiden kadmiumpitoisuudesta huolimatta.
(23)
Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella on selvää, että kansalliset säännökset jotka Tšekin tasavalta on antanut tiedoksi, ovat rajoittavampia kuin asetuksen (EY) N:o 2003/2003 sisältämät säännökset, sillä niissä kielletään saattamasta markkinoille sellaisia EY-merkinnällä varustettuja fosfaattilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on suurempi kuin 50 mg P2O5-kiloa kohti.
(24)
Kuten edellä todettiin, komissio on jo myöntänyt Itävallalle, Suomelle ja Ruotsille poikkeukset kansallisten säännösten pitämiseksi voimassa. Näiden valtioiden liittymissopimuksiin sisältyi jo siirtymäsäännöksiä, mutta poikkeusten voimassaoloa jatkettiin Euroopan komission hyväksymien yhteisten menetelmien mukaisesti tehtyjen, kansallisten viranomaisten esittämien riskinarviointien perusteella.
(25)
Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa edellytetään, että kansallisten säännösten tiedoksiantamisen yhteydessä annetaan tiedoksi myös niiden voimassa pitämisen perusteet, jotka voivat liittyä yhteen tai useaan 30 artiklassa määrättyyn tärkeään tarpeeseen tai ympäristön tai työympäristön suojeluun. Tšekin tasavallan hakemus sisältää kansallisten säännösten sanamuodon sekä tutkimuksen (14), joka koskee kadmiumia sisältävien fosfaattilannoitteiden käytön aiheuttamia riskejä ja jonka perusteella Tšekin tasavallan viranomaiset katsovat, että kansallisten säännösten pitäminen voimassa on perusteltua. Kansallisessa riskinarvioinnissa noudatetaan Euroopan komission hyväksymiä menetelmiä.
(26)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Tšekin tasavallan antaman tiedoksiannon, jonka tarkoituksena on saada lupa asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännöksistä poikkeavien kansallisten säännösten pitämiselle voimassa, katsotaan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla täyttävän käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot.
2. PERUSTELUJEN ARVIOINTI
(27)
Komissio varmistaa perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti, että kaikki sellaiset ehdot täyttyvät, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat käyttää artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia.
(28)
Komissio arvioi erityisesti, ovatko jäsenvaltioiden tiedoksi antamat säännökset perusteltuja perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti tai liittyvätkö ne ympäristön tai työympäristön suojeluun.
(29)
Jos komissio katsoo, että kansalliset säännökset ovat perusteltuja, se tarkastaa lisäksi perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ovatko kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.
(30)
Tšekin tasavalta perustelee pyyntöään tarpeella suojella ihmisten terveyttä ja ympäristöä. Lannoitteiden sisältämän kadmiumin katsotaan olevan uhka ihmisten terveydelle ja ympäristölle. Pyyntönsä tueksi Tšekin tasavalta viittaa kadmiumpitoisten lannoitteiden aiheuttamien riskien arvioinnin sisältävän kansallisen tutkimuksen päätelmiin.
2.1. PERUSTAMISSOPIMUKSEN 30 ARTIKLASSA TARKOITETTUIHIN TÄRKEISIIN TARPEISIIN TAI YMPÄRISTÖN TAI TYÖYMPÄRISTÖN SUOJELUUN LIITTYVÄT PERUSTELUT
2.1.1. Yleistä kadmiumista
(31)
Kadmium on raskasmetalli, jota esiintyy ympäristössä luonnostaan. Suurin osa päästöistä johtuu kuitenkin ihmisen toiminnasta (ei-rautametallien tuotannosta, fossiilisten polttoaineiden poltosta, lannoitteiden käytöstä jne.).
(32)
Kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevaa yleistä riskinarviointia suoritetaan parhaillaan olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (15) mukaisesti, ja esittelijänä on Belgia. Arvioinnissa otetaan huomioon kaikki merkittävät kadmiumin päästöt. Tällä hetkellä on käytettävissä vain raporttiluonnos teknisen tason keskusteluja varten.
(33)
Saatavilla olevan tieteellisen tiedon perusteella kadmiummetallin ja kadmiumoksidin voidaan yleisesti katsoa muodostavan vakavan riskin ihmisten terveydelle, varsinkin munuaisille ja luustolle. Lisäksi kadmiumoksidi on luokiteltu syöpää aiheuttavaksi aineeksi luokkaan 2. Yleisesti ollaan myös yhtä mieltä siitä, että lannoitteiden sisältämä kadmium on ylivoimaisesti tärkein maahan ja ravintoketjuun joutuvan kadmiumin lähde. Yleisen riskinarvioinnin luonnoksessa edellytetään varovaisuutta, sillä ihmisten terveyteen kohdistuvaa riskiä ei voida sulkea pois kaikissa paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa, eikä arvoa 1,0 pienempi riskikerroin ehkä riitä takaamaan turvallisuutta ruuan kadmiumpitoisuuden, ruokailutottumusten ja ravitsemustilanteen suurten erojen takia.
2.1.2. Kadmium lannoitteissa
(34)
Kadmiumia on luonnontilassa fosfaattipitoisessa kiviaineksessa, jota louhitaan fosfaattilannoitteiden raaka-aineeksi. Jalostetussa muodossaan näissä lannoitteissa on aina jonkin verran kadmiumia alkuperäisen fosfaattikiven pitoisuuden mukaisesti.
(35)
Kadmiumia pidetään ympäristölle ja ihmisten terveydelle haitallisena. Fosfaattilannoitteiden on havaittu olevan merkittävä kadmiumlähde viljelymailla, joilla tapahtuu kadmiumin kertymistä ajan myötä. Viljelykasvit ottavat kadmiumia maasta, ja koska ravinto on ihmisten merkittävin kadmiumlähde, ravinnon sisältämä kadmium on noussut ihmisten terveyteen liittyväksi huolenaiheeksi. Ravinnossa saatu kadmium voi kertyä munuaisiin ja saattaa lopulta aiheuttaa munuaisten toimintahäiriöitä herkillä ihmisryhmillä.
(36)
Lannoitteiden sisältämään kadmiumiin liittyvät ympäristökysymykset tulivat ensi kertaa esille yhteisön tasolla neuvotteluissa Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisestä Euroopan unioniin. Kuten edellä todettiin, näille kolmelle jäsenvaltiolle myönnettiin määräaikaiset poikkeukset yhteisön lannoitelainsäädännöstä, jotta lannoitteiden sisältämän kadmiumin aiheuttamat riskit voitaisiin arvioida huolellisesti yhteisön tasolla.
(37)
Komissio kokosi aluksi kaikki saatavilla olevat tiedot lannoitteiden sisältämää kadmiumia koskevasta tilanteesta Euroopan yhteisössä. Koska kaikista jäsenvaltioista ei ollut saatavilla riittävästi tietoa, komissio antoi tehtäväksi kaksi tutkimusta (16) menetelmän ja toimintatapojen työstämiseksi lannoitteiden sisältämän kadmiumin aiheuttamien terveys- ja ympäristöriskien arviointia varten. Jäsenvaltioita kehotettiin sitten tekemään kansallisia riskinarviointeja kyseistä menetelmää ja kyseisiä toimintatapoja käyttäen.
(38)
Yhdeksän jäsenvaltiota on saanut valmiiksi lannoitteiden sisältämää kadmiumia koskevan riskinarvioinnin. Nämä arvioinnit ovat olleet yleisön saatavilla syyskuusta 2001 lähtien komission www-sivustossa (17). Lisäksi on julkaistu erillinen tutkimus, jossa analysoidaan riskinarviointeja, ja yhteisön tasolla on kehitetty erilaisia vaihtoehtoja lannoitteiden sisältämän kadmiumin aiheuttamien riskien hallintaa varten (18).
(39)
Edellä tarkoitetut riskinarviointiraportit toimitettiin myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean (CSTEE) (19) arvioitaviksi. Tiedekomiteaa pyydettiin erityisesti ilmoittamaan, mikä on lannoitteiden suurin hyväksyttävä kadmiumpitoisuus, joka ei merkittävästi lisää viljelymaan kadmiumpitoisuutta. Tiedekomitean päätelmä oli, että kadmiumin määrää lannoitteissa on vähennettävä, jotta sitä ei kertyisi maaperään. Kertymistä voi tapahtua joissakin maalajeissa, vaikka käytettäisiin hyvin vähän kadmiumia sisältäviä lannoitteita, ja joissakin maalajeissa kertymistä ei voida havaita, vaikka käytettäisiin kadmiumia runsaasti sisältäviä lannoitteita. Lannoitteiden, joissa pitoisuus on pienempi kuin 20 mg Cd/kg P2O5, ei kuitenkaan arvioida aiheuttavan kertymistä pitkällä aikavälillä useimmissa maalajeissa, kun muita kadmiumlähteitä ei oteta huomioon. Toisaalta lannoitteiden, joiden kadmiumpitoisuus on yli 60 mg Cd/kg P2O5, arvioidaan pitkällä aikavälillä aiheuttavan kertymistä useimmissa maalajeissa. Siksi kadmiumpitoisuuden raja-arvo fosfaattilannoitteissa olisi määriteltävä riskinarvioinnin perusteella ja niin, että muut kadmiumlähteet otetaan huomioon (20).
(40)
Kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevan yleisen riskinarvioinnin valmistuminen on kestänyt suhteellisen kauan, eikä vielä ole käytettävissä lopullista EU:n laajuista kadmiumin aiheuttamien riskien arviointia. Maaliskuussa 2005 päivätyssä riskinarvioinnin viimeisessä luonnoksessa vahvistetaan CSTEE:n näkemys kadmiumin kertymisestä maaperään. Vaikkakaan asiakirjan mukaan lannoitteiden sisältämä kadmium ei ehkä yksinään riitä aiheuttamaan vakavaa tai välitöntä vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle, on syytä varovaisuuteen, sillä ihmisten terveyteen kohdistuvaa riskiä ei voida sulkea pois kaikissa paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ruuan kadmiumpitoisuuden, ruokailutottumusten ja ravitsemustilanteen suurten erojen takia.
(41)
Odotettaessa kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevan yleisen riskinarvioinnin ja mahdollisen riskin vähentämistä koskevan seurantatyön valmistumista lannoitteiden sisältämää kadmiumia koskeva komission ehdotus on viivästynyt.
2.1.3. Tšekin tasavallan tekemä riskinarviointi
(42)
Fosfaattilannoitteiden kadmiumpitoisuuden rajoittamista koskevan pyynnön tueksi Tšekin viranomaiset ovat toimittaneet kansallisen riskinarvioinnin. Riskinarvioinnissa on käytetty kolmesta moduulista koostuvaa menetelmää, jota kuvataan seuraavassa.
2.1.3.1. Akkumulaatio
(43)
Tässä moduulissa lasketaan lannoitteiden käytön aiheuttama kadmiumin nettoakkumulaatio maaperässä ja huokosvedessä (21) ajan suhteen tasaisissa olosuhteissa. Akkumulaatiomoduulissa voidaan käyttää monenlaisia lähtötietoja, esimerkiksi keskimääräisiä ja äärimmäisiä käyttömääriä. Tšekin tasavallan riskinarvioinnista käy ilmi, että tässä moduulissa on käytetty seuraavia parametrejä:
-
maaperän nykyinen kadmiumpitoisuus,
-
maahan joutuvan kadmiumin määrä (mineraalilannoitteista, mutta myös ilmakehän laskeumista, maanparannusaineista, jätelietteestä ja emäkallion rapautumisesta),
-
kasvien ottaman kadmiumin määrä,
-
kadmiumin huuhtoutumisaste, joka on riippuvainen vuosittaisesta sademäärästä ja huokossuotoveden kadmiumpitoisuudesta,
-
maaperän kadmiumpitoisuus ja huuhtoutumisaste nykyhetkellä ja sadan vuoden aikavälillä seuraavien kolmen mallin mukaisesti: nykyiset olosuhteet, lannoitteiden nykyistä suurempi käyttö, lannoitteiden nykyistä suurempi kadmiumpitoisuus.
2.1.3.2. Altistuminen
(44)
Tässä moduulissa lasketaan viljelykasvien maasta ottaman ja ihmisten sitä kautta saaman kadmiumin määrä käyttämällä altistumisparametrejä, jotka vastaavat nykyistä ja äärimmäistä altistumismallia.
2.1.3.3. Riskin luonnehdinta
(45)
Tässä moduulissa Tšekin tasavalta arvioi todellisen tai ennakoidun kadmiumille altistumisen todennäköisesti aiheuttamien haitallisten vaikutusten esiintymistiheyttä ja vakavuutta. Laskelmat tehdään kolmelle mallille ja neljälle PNEC-arvolle (22).
2.1.4. Riskinarvioinnin tulokset
(46)
Arvioinnin moduulien tulosten perusteella on saatu riski-indeksit (PEC/PNEC-suhteet) (23), jotka ovat välillä 0,1-1,19 niin, että realistinen pahimman tilanteen arvo on 0,93, joka esitetään kansallisten säännösten voimassa pitämisen perusteluna. Edellytyksenä on, että fosfaattilannoitteiden kadmiumpitoisuus ei ylitä arvoa 50 mg P2O5-kiloa kohti.
2.1.5. Tšekin tasavallan kannan arviointi
(47)
Tšekin viranomaisten toimittama riskinarviointi on tehty noudattaen menetelmää ja toimintatapoja, jotka on vahvistettu yhteisön tasolla ja joiden katsotaan takaavan saatujen tietojen luotettavuuden.
(48)
Koska PEC/PNEC-suhde, jonka Tšekin tasavalta esitti perusteluna kansallisten toimenpiteiden pitämiselle voimassa, oli lähellä arvoa 1, katsottiin asianmukaiseksi antaa riskinarviointi komission terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevän tiedekomitean (SCHERin) yksityiskohtaisesti arvioitavaksi.
(49)
Tiedekomiteaa on pyydetty erityisesti
-
arvioimaan Tšekin tasavallan raportin tieteellistä laatua ja erittelemään mahdolliset merkittävät puutteet,
-
esittämään arvionsa tutkittujen mallien asianmukaisuudesta ja kadmiumin maaperään kertymistä koskevista päätelmistä,
-
antamaan lausuntonsa siitä, onko esitetty PEC/PNEC-suhde 0,93 sopivin arvo kuvaamaan ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvaa riskiä.
(50)
Siksi Tšekin tasavallan kannan arviointia lykätään siihen saakka, kun komissio on saanut tiedekomitean lausunnon.
2.2. PERUSTAMISSOPIMUKSEN 95 ARTIKLAN 6 KOHDAN KOLMANNEN ALAKOHDAN SOVELTAMINEN
(51)
Komissio on tutkinut tarkkaan toimitetut tiedot ja katsoo, että perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan kolmannessa alakohdassa esitetyt edellytykset täyttyvät siten, että komissio voi turvautua kyseisessä artiklassa säädettyyn mahdollisuuteen pidentää kuuden kuukauden määräaikaa, jonka kuluessa komission on hyväksyttävä tai hylättävä kyseiset kansalliset säännökset.
2.2.1. Asian monitahoisuuteen liittyvä perustelu
(52)
Tšekin viranomaisten toimittaman raportin mukaan PEC/PNEC-suhde on hyvin lähellä arvoa 1, joten SCHERin tutkimus on tarpeen sen selvittämiseksi, onko ihmisten terveyttä ja ympäristöä koskeva riski todella olemassa. Komission tiedekomitean arviointia pyydettiin aikaisemmin, kun Itävalta, Suomi ja Ruotsi toimittivat samanlaiset tutkimukset kansallista poikkeusta koskevien pyyntöjensä tueksi. Tämän arvioinnin tulosten olisi oltava selvillä ennen kuin perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen komission päätös tehdään. Näin ollen komissio katsoo, että kansallisten säännösten hyväksymistä tai hylkäämistä varten komissiolle annettua kuuden kuukauden määräaikaa on perusteltua pidentää lisäajalla, jotta tiedekomitea voi arvioida asian huolellisesti ja antaa lausuntonsa ja jotta voidaan tehdä vastaavat kansallisia säännöksiä koskevat päätelmät. Tätä varten tarvitaan lisäaikaa 6 päivään joulukuuta 2006 asti.
2.2.2. Ei vaaraa ihmisten terveydelle
(53)
Käytettyjen oletusten ja mallien perusteella Tšekin tasavallan toimittaman raportin päätelmänä on, että kadmiumin käyttö lannoitteissa ei nykyisin aiheuta riskiä ihmisten terveydelle tai ympäristölle.
(54)
Maailman terveysjärjestön (WHO:n) vahvistama kadmiumin siedettävä viikkosaanti (PTWI) on 7 μg/kg/viikko. Tämä arvo vastaa annosta 60 μg/päivä henkilölle, joka painaa 60 kg. Tšekin tasavallassa aikuisen henkilön keskimääräinen kadmiumin päiväsaanti oli vuonna 2000 arviolta 12-27 μg/päivä riippuen käytetystä mallista; tämä on noin 19-45 prosenttia WHO:n raja-arvosta.
(55)
Tšekin tasavallan viranomaisten toimittamassa riskin luonnehdinnassa verrattiin kadmiumin saantia eri mallien mukaisesti WHO:n suosittelemiin raja-arvoihin. Tuloksena on niin kutsuttu turvamarginaali (MOS). Kun turvamarginaali on suurempi kuin 1, tutkittavia olosuhteita voidaan pitää altistuvalle henkilölle mahdollisen terveysriskin aiheuttavina. Sovellettujen oletusten ja Tšekin tasavallan raportissa käytetyn menetelmän (jota tiedekomitea parhaillaan tutkii) perusteella MOS-suhde 1 ei ylittynyt missään altistumismallissa - ei myöskään suurimman saannin mallissa, jossa oletettiin, että 100 prosenttia ravinnosta saadaan lannoitetuilta alueilta ja että kadmiumpitoisuus on tasolla 90 mg P2O5-kiloa kohti.
IV PÄÄTELMÄ
(56)
Edellä sanotun perusteella komissio katsoo, että 1 päivänä joulukuuta 2005 tiedoksi annettu Tšekin tasavallan hakemus, joka koskee lupaa pitää voimassa lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevat kansalliset säännökset, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot.
(57)
Asian monitahoisuuden ja kyseessä olevan aineen ihmisten terveydelle aiheuttamaa vaaraa osoittavien todisteiden puuttuessa komissio katsoo, että on perusteltua pidentää perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua määräaikaa 6 päivään joulukuuta 2006 asti,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan kolmannen alakohdan nojalla mainitun artiklan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua määräaikaa, jonka kuluessa komission on hyväksyttävä tai hylättävä Tšekin tasavallan sille 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti 1 päivänä joulukuuta 2005 tiedoksiantamat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevat kansalliset säännökset, pidennetään 6 päivään joulukuuta 2006 asti.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.
Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2006.