KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1645/95 af 5. juli 1995 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af mikrobølgeovne med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Republikken Korea, Thailand og Malaysia
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2423/88 af 11. juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 522/94 (2), særlig artikel 11,
efter konsultation i Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
(1) I december 1993 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af mikrobølgeovne med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Republikken Korea, Thailand og Malaysia, og iværksatte en undersøgelse.
Proceduren indledtes på grundlag af en klage, som GIFAM (Groupement Interprofessionnel des Fabricants d'Appareils d'Equipement Ménager) indgav på vegne af producenter, der angiveligt tegner sig for hovedparten af den samlede produktion af mikrobølgeovne i Det Europæiske Fællesskab.
Klagen indeholdt beviser for dumping af den pågældende vare med oprindelse i ovennævnte lande og for, at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf; beviserne ansås for tilstrækkelige til at begrunde indledningen af en procedure.
(2) Kommissionen underrettede officielt de producenter, eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandene og klagerne og gav de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt.
En række producenter i de pågældende lande og en organisation FTA (Foreign Trade Association), som repræsenterede importørerne i Fællesskabet, tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Adskillige parter anmodede om at blive hørt.
(3) Kommissionen sendte spørgeskemaer til de parter, den vidste var berørt af sagen, og modtog detaljerede oplysninger fra de klagende fællesskabsproducenter, fra tre eksportører, der var forretningsmæssigt forbundet med kinesiske producenter, fra fire koreanske producenter, og fra én malaysisk og én thailandsk producent. Den modtog også detaljerede oplysninger fra en eksportør, der var forretningsmæssigt forbundet med en koreansk og en thailandsk producent, samt fra 18 importører, hvoraf de fleste var forbundne med koreanske og malaysiske producenter.
(4) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en foreløbig afgørelse, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende:
a) De klagende fællesskabsproducenter
- AEG Hausgeräte AG (»AEG«), Tyskland
- Candy Elettrodomestici Srl og dets produktionsselskab:
Gasfire, SpA (»Candy«), Italien
- Groupe Moulinex SA (»Moulinex«), Frankrig
- Thomson Electromenager SNC (»Thomson«), Frankrig.
Der blev også foretaget en undersøgelse hos Compagnie Européenne pour la Fabrication d'Enceintes à Micro-Ondes Sarl (CEFEMO), Frankrig, et joint venture, som i undersøgelsesperioden omfattede tre partnere, nemlig AEG, Thomson og Toshiba, Japan.
Førstnævnte to selskaber solgte mikrobølgeovne fremstillet som led i dette joint venture.
Efter indledningen af antidumpingproceduren besluttede Toshiba, at det ikke ville videreføre sine aktiviteter med hensyn til mikrobølgeovne som partner i CEFEMO, og at det ikke ville medvirke i undersøgelsen. Der blev følgelig ved vurderingen af den klagende EF-erhvervsgrens situation set bort fra alle oplysninger vedrørende Toshiba (produktion, salg, markedsandel, osv.).
b) Eksportører af kinesiske varer
- Vegary Ltd, Hongkong
- SMC Microwave Products Co. Ltd, Hongkong
- SMC Microwave Products Co. Ltd, De britiske Jomfruøer, Hongkong.
c) Koreanske producenter
- Daewoo Electronics Co. Ltd, (»Daewoo«), Korea
- LG Electronics Inc. (»LG«) (4), Korea
- Korea Nisshin Co. Ltd (»Korea Nisshin«), Korea
- Samsung Electronics Co. Ltd (»Samsung Korea«), Korea.
d) Malaysisk producent
- Samsung Electronics (M) SDN.BHD (»Samsung Malaysia«), Malaysia.
e) Thailandsk producent
- Acme Industry Co. Ltd (»Acme«), Thailand.
f) Eksportør af varer til Fællesskabet med oprindelse i Korea og Thailand
- Imarflex Mfg. Co. Ltd, Japan.
g) Forbundne importører i Fællesskabet
- Daewoo Electronics SA, Frankrig
- LG Goldstar France Sarl, Frankrig
- LG Electronics UK Limited, Det Forenede Kongerige
- LG Electronics Deutschland GmbH, Tyskland
- Samsung Electronics France, Frankrig
- Samsung Electronics GmbH, Tyskland
- Samsung Electronics Comercial Ibérica SA, Spanien
- Samsung Electronics (UK) Limited, Det Forenede Kongerige.
(5) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 1992 til den 30. september 1993 (»undersøgelsesperioden«).
(6) Som følge af de indsamlede og undersøgte datas omfang og komplicerede karakter, navnlig i betragtning af antallet af interesserede parter, har undersøgelsen ikke kunnet afsluttes inden for den normale frist på et år.
B. DEN AF UNDERSØGELSEN OMFATTEDE VARE OG SAMME VARE
(7) Den vare, der er omfattet af klagen, og for hvilken proceduren indledtes, er mikrobølgeovne til husholdningsbrug, som henhører under KN-kode 8516 50 00.
(8) Mikrobølgeovne anvendes til opvarmning og/eller tilberedning af madvarer ved hjælp af elektromagnetisk energi. I nogle modeller kan tilberedningsprocessen være en kombination af elektromagnetisk energi og traditionel opvarmning.
(9) Det er fastslået, at der findes forskellige modeller af mikrobølgeovne, og at de navnlig er forskellige med hensyn til følgende særlige egenskaber:
- kapacitet
- mikrobølgeovnenes funktioner:
- kun elektromagnetisk (mikrobølge-) energi, dvs. monofunktion
- elektromagnetisk energi kombineret med en grill, dvs. dobbelt funktion
- elektromagnetisk energi kombineret med en grill og med traditionel opvarmning, dvs. tredobbelt funktion
- funktionssystemet, som kan være mekanisk eller elektronisk, og
- yderligere features, såsom effektkontrol, en anderledes el-udgang, en tidsmåler, en hukommelse osv.
Alle disse mikrobølgeovne har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anses i denne procedure for at være en og samme vare, som består af en række modeller, der spænder fra simple lavprismodeller til raffinerede højprismodeller uden klare skillelinjer mellem de forskellige modeller af mikrobølgeovne eller grupper af modeller.
Uanset ovennævnte forskelle tjener alle modeller af mikrobølgeovne således samme formål, de kan i vid udstrækning erstatte hinanden, de konkurrerer direkte med hinanden og kan ikke differentieres på markedet som særskilte varer.
På grundlag af undersøgelsen er det fastslået, at alle mikrobølgeovne, der eksporteres fra de pågældende fire eksportlande, henhører under ovenstående modelbeskrivelse.
(10) Hvad angår spørgsmålet om hvorvidt mikrobølgeovne, der sælges på eksportlandenes hjemmemarkeder, er samme vare som de mikrobølgeovne, der sælges af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, fremgår det af undersøgelsen, at de forskellige mikrobølgeovne, som sælges på det koreanske hjemmemarked, der også er anvendt som referenceland med markedsøkonomi med henblik på fastsættelsen af den normale værdi for Kina, almindeligvis er identiske med eller har samme fysiske egenskaber og anvendelsesområde som de mikrobølgeovne, der fremstilles og sælges af fællesskabsproducenterne, omend der er tale om visse forskelle med hensyn til spænding, design eller forekomsten af særlige features, såsom vægt- og gassensor.
De malaysiske og thailandske producenter havde intet salg på deres respektive hjemmemarkeder, og der forelå følgelig ingen tekniske oplysninger om mikrobølgeovne, der solgtes på disse markeder.
Det konstateredes endvidere, at de mikrobølgeovne, der eksporteredes til Fællesskabet fra de pågældende fire eksportlande, har identiske eller tilsvarende grundlæggende tekniske egenskaber som de mikrobølgeovne, der fremstilles og sælges i Fællesskabet.
Kommissionen fastslår derfor, at mikrobølgeovne, der fremstilles og sælges i Fællesskabet, er samme vare som den, der sælges i Korea, og som den, der importeres fra Kina, Korea, Malaysia og Thailand, jf. artikel 2, stk. 12, i Rådets forordning (EØF) nr. 2423/88 (i det følgende benævnt »grundforordningen«).
C. DUMPING
a) Kina
1) Generelle bemærkninger
(11) Det fremgik af undersøgelsen vedrørende mikrobølgeovne, der eksporteredes fra Kina, at de eksporterede mængder, der indberettedes af de to samarbejdende producenter i Kina, var betydeligt større end de importerede mængder fra Kina, der var anført i Fællesskabets importstatistikker for undersøgelsesperioden. Kommissionen kunne ikke med sikkerhed fastslå grunden til denne afvigelse, men i betragtning af nedennævnte eksportkanaler er der stor sandsynlighed for, at en del af den eksport, der er indberettet af de to kinesiske producenter, og som er solgt via deres eksportselskaber med hjemsted i Hongkong, i virkeligheden ved indførslen i Fællesskabet er blevet angivet som havende oprindelse i Hongkong. Ifølge Fællesskabets importstatistikker er der således for undersøgelsesperioden angivet 51 600 enheder med oprindelse i Hongkong, hvilket er noget lavere end ovennævnte afvigelse.
Det følger af ovennævnte afvigelse, at de angivelser, der er fremlagt af importører i Fællesskabet, under visse omstændigheder må have været urigtige, og opmærksomheden må i særlig grad være rettet mod import af den pågældende vare, som angives at have oprindelse i Hongkong.
2) Normal værdi
(12) Eftersom Kina i forbindelse med den foreliggende antidumpingprocedure ikke anses for at være et land med markedsøkonomi, fastsatte Kommissionen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 5, i grundforordningen den normale værdi for dette land på grundlag af den normale værdi for et referenceland. Som anført i meddelelsen om indledning af proceduren undersøgte Kommissionen, om Korea kunne vælges som referenceland, og den fastslog, at dette land var et hensigtsmæssigt og ikke urimeligt valg i betragtning af følgende særlige kendetegn for markedet og producenterne på dette marked:
- det koreanske hjemmemarked er i mængdemæssig henseende betydeligt større end eksporten fra Kina til Fællesskabet
- en række forskellige leverandører af betydelig størrelse udøver deres virksomhed på dette marked, og der er således sikkerhed for en passende konkurrence
- de koreanske producenter har let adgang til de vigtigste komponenter, der indgår i mikrobølgeovne, da de selv udøver en betydningsfuld virksomhed på verdensmarkedet for sådanne komponenter, og
- disse producenter fremstiller visse af de grundlæggende og vigtigste komponenter, der indgår i mikrobølgeovne, såsom den såkaldte magnetron (det er i den forbindelse som led i undersøgelsen bekræftet, at de pågældende kinesiske producenter køber disse komponenter på verdensmarkedet, hvor de koreanske leverandørers tilstedeværelse er betydelig).
Følgende faktorer vedrørende det koreanske marked og de koreanske producenter blev endvidere taget i betragtning:
- det fremgik af undersøgelsen, at Korea er en af verdens største producenter af mikrobølgeovne
- på baggrund af størrelsen af de koreanske producenters samlede produktion af mikrobølgeovne kan de anses for at være effektive producenter i omkostningsmæssig henseende, og
- desuden har nogle af disse producenter en fuldt integreret produktion af mikrobølgeovne.
Endelig har ingen af de interesserede parter fremsat forslag om noget andet referenceland end Korea.
(13) Et af de kinesiske selskaber gjorde gældende, at Korea må anses for uegnet som referenceland i betragtning af det forhandlersystem på hjemmemarkedet for elektriske apparater, der er beskrevet i klagen.
Det anførtes i klagen, at i betragtning af markedsstrukturen for elektriske apparater i almindelighed måtte forhandlermargenerne anses for at være forbavsende høje. I klagen blev der imidlertid ikke redegjort nærmere for de koreanske el-apparatproducenters situation og for deres salg via forhandlernettet. Tages der hensyn til disse producenters aktiviteter, finder Kommissionen det efter en detaljeret efterprøvning af alle fremlagte oplysninger om deres salgsaktiviteter på hjemmemarkedet godtgjort, at det koreanske hjemmemarked er baseret på markedsøkonomiske principper og har et betydeligt omfang. Under alle omstændigheder har Kommissionen, som det fremgår af nedenstående, indrømmet de koreanske producenter visse fradrag for forskelle, som påvirkede sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen, nemlig forskelle i fysiske egenskaber, importafgifter og indirekte skatter samt salgsomkostninger. Der blev også taget hensyn til disse justeringer ved fastsættelsen af den normale værdi for referencelandet.
Det fastslås derfor, at Korea må anses for at være det bedst egnede og mest rimelige referenceland for fastsættelsen af den normale værdi for de mikrobølgeovne, der eksporteres fra Kina.
(14) Den normale værdi for hver af de modeller, der eksporteredes fra Kina, blev alt efter omstændighederne og på baggrund af den fremgangsmåde, der benyttedes ved fastsættelsen af den normale værdi for de berørte koreanske producenter (jf. betragtning 18-25), fastsat som en beregnet normal værdi eller på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales på det koreanske hjemmemarked for direkte sammenlignelige modeller under anvendelse af de vigtigste kendetegn for mikrobølgeovne, som er beskrevet i betragtning 9. I de tilfælde, hvor den normale værdi fastsattes som en beregnet værdi, var grundlaget de samlede produktionsomkostninger, der påløb i Korea, indbefattet et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt en rimelig fortjenstmargen.
For hver af de modeller, der eksporteredes af de kinesiske producenter, konstateredes det, at mindst to eller tre producenter i Korea havde modeller, der direkte kunne sammenlignes hermed. Den normale værdi for hver model beregnedes således for de kinesiske selskaber som gennemsnittet af de normale værdier for de koreanske producenters respektive direkte sammenlignelige modeller.
3) Eksportpris
(15) Kommissionen fastsatte eksportprisen på grundlag af alle de eksporttransaktioner i undersøgelsesperioden, som var indberettet af de kinesiske producenter. Den måtte ved fastsættelsen af denne pris tage hensyn til, at der ikke forelå nogen pris for den kinesiske vare, der solgtes til eksport til Fællesskabet fra oprindelseslandet, da alt eksportsalg kanaliseredes via salgsorganisationer i Hongkong, som var forretningsmæssigt forbundet med producenterne. Eksportprisen måtte derfor i overensstemmelse med fællesskabsinstitutionernes faste praksis beregnes på grundlag af den pris, hvortil den pågældende vare videresolgtes af nævnte salgsselskaber i Hongkong til uafhængige kunder i Fællesskabet. Ved fastsættelsen af eksportprisen blev der taget behørigt hensyn til en margen på 5 %, som ifølge oplysninger fremlagt af salgsselskaberne afspejler de omkostninger, der påløber i forbindelse med eksporttransaktionen i Hongkong.
4) Sammenligning
(16) Hvad angår forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, blev der ved sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen for den kinesiske vare foretaget de samme justeringer, som de berørte koreanske producenter havde gjort krav på, og som i henhold til artikel 2, stk. 10, litra c), i grundforordningen havde vist sig at være berettigede og væsentlige for det koreanske marked. Der blev foretaget sådanne justeringer for forskelle i fysiske egenskaber, med hensyn til importafgifter og indirekte skatter samt salgsomkostninger, jf. nærmere i betragtning 31. For hver enkelt transaktion sammenlignedes den normale værdi for hver model beregnet ab koreansk grænse med eksportprisen ab den kinesiske grænse.
5) Dumpingmargen
(17) Det fremgik af denne sammenligning, at der fandt dumping sted i forbindelse med importen som helhed af mikrobølgeovne med oprindelse i Kina. Beregnet som et vejet gennemsnit udgjorde dumpingmargenen for denne import af mikrobølgeovne med oprindelse i Kina 20,8 % af prisen, frit Fællesskabets grænse.
Et selskab gjorde krav på individuel behandling. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at det pågældende selskab var et joint venture mellem Hongkong-selskabet og to kinesiske selskaber. Endvidere fremgik det af Kommissionens detaljerede analyse af artiklerne i joint venture-associeringsaftalen, at de kinesiske offentlige myndigheder havde en betydelig direkte og indirekte, aftalebestemt eller faktisk indflydelse på produktionen og salget af mikrobølgeovne. I overensstemmelse med fællesskabsinstitutionernes faste praksis ansås det derfor for påkrævet at afvise den i Hongkong hjemmehørende eksportørs anmodning om individuel behandling i forbindelse med den foreliggende antidumpingprocedure vedrørende dennes eksport til Fællesskabet af mikrobølgeovne med oprindelse i Kina.
På grundlag af fastsættelsen af de importerede mængder, jf. betragtning 11, finder Kommissionen det desuden godtgjort, at alle kinesiske producenter af mikrobølgeovne, som har eksporteret til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, har medvirket i undersøgelsen, og de oplysninger, der er modtaget fra disse producenter, kan derfor lægges til grund for konklusionerne vedrørende dumping.
b) Korea
1) Normal værdi
(18) Som en generel bemærkning skal det anføres, at for de koreanske producenter, som indberettede omkostningerne i forbindelse med de komponenter, der indgår i de eksporterede modeller, uden heri at indregne de importafgifter og indirekte skatter, som normalt bør henføres til disse komponenter, når de indbygges i mikrobølgeovne bestemt til forbrug i Korea, blev der lagt et passende beløb til materialeomkostningerne med henblik på at beregne produktionsomkostningerne for mikrobølgeovne, der solgtes på hjemmemarkedet.
(19) Ved fastlæggelsen af den normale værdi for de koreanske producenter fastslog Kommissionen først, om disse producenters samlede salg af mikrobølgeovne på hjemmemarkedet var repræsentativt sammenholdt med de samme producenters samlede eksportsalg af mikrobølgeovne til Fællesskabet.
Det fremgik af denne vurdering, at tre selskaber havde et hjemmemarkedssalg, som mængdemæssigt var væsentligt højere end 5 % af eksportsalget, og at det fjerde selskab slet ikke havde noget salg af mikrobølgeovne på hjemmemarkedet.
For sidstnævnte selskab beregnedes den normale værdi derfor i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, litra b), nr. ii), i grundforordningen på grundlag af denne producents fremstillingsomkostninger for de modeller af mikrobølgeovne, som eksporteredes til Fællesskabet. Ved beregningen af den normale værdi blev der taget hensyn til alle fremstillings- og materialeomkostninger, der påløb i Korea, både faste og variable, plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt en rimelig fortjenstmargen. Det konstateredes i den forbindelse, at det pågældende selskab havde et selskab uden for Korea, med hvilket det var forretningsmæssigt forbundet, og som var beskæftiget med forskning og udvikling vedrørende de mikrobølgeovne der fremstilledes i Korea. Der blev også taget hensyn til disse omkostninger ved beregningen af den normale værdi.
Da det pågældende selskab ikke havde noget salg på hjemmemarkedet, blev salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste fastsat som gennemsnittet for andre koreanske selskaber, som havde et fortjenstgivende salg af mikrobølgeovne på hjemmemarkedet, jf. nedenfor.
(20) For de tre selskaber, der solgte mikrobølgeovne på hjemmemarkedet, undersøgte Kommissionen endvidere, om disse producenters hjemmemarkedssalg generelt fandt sted i normal handel dvs. om det som helhed var fortjenstgivende og fandt sted på almindelige forretningsmæssige vilkår. Vurderingen af, om salget af mikrobølgeovne var fortjenstgivende, fandt sted på grundlag af de hyppigst solgte modeller for hver af de tre producenter og omfattede mere end 85 % af de respektive producenters samlede salg på hjemmemarkedet. Denne fremgangsmåde ansås for at være den rimeligste og mest repræsentative i betragtning af de mange forskellige modeller, der solgtes på hjemmemarkedet af hver af de pågældende producenter, hvor der undertiden solgtes meget beskedne mængder af den enkelte model.
Vurderingen fandt desuden sted på grundlag af de pågældende selskabers oplysninger om de samlede produktionsomkostninger i forbindelse med salget på hjemmemarkedet. Konstateredes det ved efterprøvningen af oplysningerne, at selskaberne havde meddelt ufuldstændige oplysninger, blev produktionsomkostningerne justeret i overensstemmelse hermed.
Ovennævnte undersøgelse af, om hjemmemarkedssalget fandt sted i normal handel, viste, at en af producenterne ikke havde noget fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet. Det konkluderedes derfor, at denne producent ikke havde noget hjemmemarkedssalg i normal handel, og at den normale værdi derfor måtte beregnes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, litra b), nr. ii), i grundforordningen. Med henblik herpå benyttedes den pågældende producents fremstillingsomkostninger samt salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger, som kunne henføres til hjemmemarkedssalget. Ved fastsættelsen af en passende fortjenstmargen med henblik på beregningen af den normale værdi benyttede Kommissionen den gennemsnitlige fortjenstmargen for de to øvrige selskaber, der havde solgt samme vare i normal handel på det koreanske marked, jf. nærmere nedenfor.
(21) For nævnte to selskaber undersøgte Kommissionen yderligere, om de enkelte modeller af mikrobølgeovne solgtes i normal handel på hjemmemarkedet. Med henblik herpå fastslog Kommissionen for hver model hvilken andel af det samlede salg, der var fortjenstgivende.
Hvis alt salg eller over 80 % af det samlede salg var fortjenstgivende, benyttedes de gennemsnitlige salgspriser på hjemmemarkedet til fastsættelsen af den normale værdi for de pågældende modeller, forudsat at den pågældende model samtidig var sammenlignelig med en eksporteret model. Hvis mellem 20 og 80 % af det samlede salg var fortjenstgivende, fastsatte Kommissionen den normale værdi udelukkende på grundlag af gennemsnittet af det fortjenstgivende salg.
Var mindre end 20 % af det samlede salg af en modelfortjenstgivende, benyttedes hjemmemarkedspriserne ikke som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.
(22) På grundlag af ovennævnte fastlæggelse af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for hver model fastsatte Kommissionen endelig for hver af de pågældende to selskaber den fortjenstmargen, der opnåedes af deres salg i normal handel på hjemmemarkedet. Om fornødent benyttedes de selskabsspecifikke fortjenstmargener som grundlag for fastsættelsen af den beregnede normale værdi for hvert af de to selskaber individuelt som beskrevet nedenfor, og den vejede gennemsnitlige fortjenstmargen for begge disse selskaber anvendtes til beregning af den normale værdi for de to selskaber, som enten ikke havde noget hjemmemarkedssalg (jf. betragtning 19), eller hvis salg ikke var fortjenstgivende (jf. betragtning 20).
(23) Ved fastsættelsen af den normale værdi for de to selskaber, der havde et fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet, vurderede Kommissionen de fremlagte redegørelser for de fysiske egenskaber for modeller solgt på hjemmemarkedet, som angiveligt var identiske eller direkte sammenlignelige med modeller, der solgtes til eksport til Fællesskabet. På baggrund af disse redegørelser havde de pågældende producenter konkluderet, at den relevante normale værdi udelukkende burde fastsættes på grundlag af de priser, der betaltes eller skulle betales på hjemmemarkedet i normal handel. Kommissionen undersøgte i hvor høj grad hjemmemarkedsmodellerne og eksportmodellerne kunne sammenlignes på grundlag af fire kriterier, nemlig kapacitet, funktioner (monofunktion, dobbelt eller tredobbelt funktion), jf. betragtning 9, funktionssystemet (mekanisk eller elektronisk) og andre features. I de tilfælde, hvor Kommissionen på grundlag af denne undersøgelse fastslog, at denne anmodning kunne godtages, og at salget havde fundet sted i normal handel, fastsattes den normale værdi på grundlag af den gennemsnitlige salgspris på hjemmemarkedet.
(24) For en række angiveligt sammenlignelige modeller fastslog Kommissionen imidlertid følgende:
- I visse tilfælde afveg modellerne fra hinanden i henseende til mindst én af de for mikrobølgeovne fastlagte hovedegenskaber, f.eks. kapacitet, funktioner, funktionssystem osv. (jf. betragtning 9).
- I andre tilfælde gjorde de pågældende producenter gældende, at modellerne var identiske eller meget nært sammenlignelige, samtidig med at de anmodede om betydelige justeringer, når de rent faktisk sammenlignede den normale værdi og eksportprisen for de pågældende modeller. De justeringer, der blev gjort krav på i sådanne tilfælde, var alle baseret på forskelle i produktionsomkostninger for de pågældende modeller og havde et sådant omfang i forhold til de samlede produktionsomkostninger, at Kommissionen fandt, at dette alene var et tilstrækkeligt bevis for, at de pågældende modeller ikke kunne betragtes som identiske eller nært sammenlignelige.
(25) I betragtning af ovenstående forhold fandt Kommissionen det berettiget at anvende følgende fremgangsmåde:
- I de tilfælde, hvor producenterne ikke havde fremlagt afgørende dokumentation for modellernes sammenlignelighed, benyttede Kommissionen de oplysninger, der var fremlagt om andre modeller for at fastslå, om sammenlignelige modeller solgtes på hjemmemarkedet. Fandtes der sådanne andre modeller, fastsattes den normale værdi på grundlag af salgspriserne på hjemmemarkedet for sådanne modeller.
- fandtes der ikke sådanne sammenlignelige hjemmemarkedsmodeller, beregnedes den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, litra b), nr. ii), i grundforordningen. Den normale værdi fastsattes således på grundlag af alle omkostninger, både faste og variable, der påløb i Korea til materialer og fremstilling plus et tillæg til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger. Hvad angår fortjenstmargenen, benyttede Kommissionen den specifikke margen, som det pågældende selskab opnåede på hjemmemarkedssalget i normal handel.
2) Eksportpris
(26) For hver af de eksporterende producenter fastsattes eksportpriserne på grundlag af mere end 85 % af de samlede eksporterede mængder under hensyntagen til de hyppigst solgte modeller. Som det var tilfældet for fastsættelsen af den normale værdi, ansås det for påkrævet at følge denne fremgangsmåde i betragtning af det meget store antal modeller, der solgtes til eksport i meget små mængder. I betragtning af den betydelige mængde af den samlede eksport, der var omfattet af denne fremgangsmåde, ansås den for repræsentativ.
(27) For eksportsalg direkte til importører i Fællesskabet, som ikke var forretningsmæssigt forbundne med de eksporterende producenter, fastsattes eksportpriserne på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales af de uafhængige importører.
(28) Hvor den pågældende vare eksporteredes til selskaber beliggende i Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundne med de eksporterende producenter, og som indførte varen i Fællesskabet, beregnedes eksportpriserne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, litra b), i grundforordningen på grundlag af disse forbundne importørers priser ved videresalg til den første uafhængige kunde i Fællesskabet. Der blev i den forbindelse taget hensyn til alle omkostninger, der påløb mellem indførsel og videresalg, herunder told, samt en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen, som ansås for rimelig på baggrund af de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af i forbindelse med denne og tidligere antidumpingprocedurer vedrørende samme erhvervssektor.
(29) I de tilfælde, hvor de påløbne omkostninger mellem indførsel og videresalg, som var indberettet af forbundne importører, ikke afspejlede de faktiske omkostninger, der påløb mellem de pågældende selskabers indførsel og videresalg af mikrobølgeovne i Fællesskabet, eller hvor der ikke blev taget hensyn til omkostninger i tilknytning til dette salg, som blev båret eller godtgjort af producenten/eksportøren, indregnedes de pågældende omkostninger i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, litra b), i grundforordningen.
3) Sammenligning
(30) Den normale værdi for hver model, fastsat som anført ovenfor og beregnet ab fabrik, sammenlignedes for hver enkelt transaktion med eksportprisen ab fabrik.
(31) For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed. Anmodninger om justeringer, der var berettigede i henhold til artikel 2, stk. 9 og 10 i grundforordningen og var af en væsentlig betydning, blev imødekommet. Der blev foretaget justeringer for forskelle i fysiske egenskaber, importafgifter og indirekte skatter samt salgsomkostninger.
(32) Det selskab, der ikke havde noget salg på det koreanske hjemmemarked, fik indrømmet justeringer til en sats svarende til det procentvise gennemsnit af de justeringer, der indrømmedes andre koreanske selskaber på deres fortjenstgivende salg.
4) Dumpingmargen
(33) Det fremgik af denne sammenligning, at der fandt dumping sted, for så vidt angår importen af den pågældende vare med oprindelse i Korea.
(34) Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for hver af de koreanske producenter beregnet i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, fastsættes foreløbig til:
TABELPOSITION
(35) For så vidt angår andre koreanske eksportører eller producerende eksportører, som undlod at besvare Kommissionens spørgeskema og ikke gav sig til kende på anden måde, fastsattes dumpingmargenen i overensstemmelse med artikel 7, stk. 7, litra b), i grundforordningen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
Eftersom det af en sammenligning af de oplysninger om eksporten til Fællesskabet, der er indgivet af alle de samarbejdende koreanske producenter, samt oplysningerne i Fællesskabets importstatistikker fremgår, at de berørte parter i høj grad har været rede til at samarbejde om gennemførelse af undersøgelsen, fandt Kommissionen, at de mest pålidelige faktiske oplysninger, der forelå, var de oplysninger, der var indhentet som led i undersøgelsen, og da er ikke var nogen grund til at antage, at dumpingmargenen for eventuelle ikke-samarbejdende producenter skulle være lavere end den højeste margen, der var fastlagt, ansås den højeste dumpingmargen, der var fastsat for en enkelt producent, der havde samarbejdet med Kommissionen som led i denne undersøgelse, for at være den bedst egnede til det foreliggende formål.
Det ansås også for påkrævet at følge denne fremgangsmåde for at undgå muligheden for omgåelse.
c) Malaysia
1) Normal værdi
(36) Det fremgik af Kommissionens undersøgelse, at den eneste samarbejdende malaysiske producent ikke havde noget salg af mikrobølgeovne på sit hjemmemarked. Den normale værdi for denne producent fastsattes følgelig i henhold til artikel 2, stk. 3, litra b), nr. ii), i grundforordningen på grundlag af den beregnede værdi. Da der for det malaysiske hjemmemarked hverken forelå oplysninger om andre producenters salg af samme vare eller om salg inden for samme erhvervssektor, fastslog Kommissionen, at de salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt den fortjeneste, der skulle danne grundlag for beregningen af den normale værdi, måtte fastlægges på »et andet rimeligt grundlag«. Med henblik herpå fandt Kommissionen det rimeligt at anvende de salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt den fortjeneste, der var fastlagt for fortjenstgivende salg på det koreanske hjemmemarked. Denne fremgangsmåde ansås for rimelig, fordi det koreanske marked var det eneste, der var omfattet af den foreliggende antidumpingprocedure, og hvor samme vare solgtes med fortjeneste i repræsentative mængder. Som anført i betragtning 12 og 13 er det koreanske marked endvidere stort, og de pågældende virksomheder er i indbyrdes konkurrence på dette marked. Endelig ejes den pågældende malaysiske producent fuldt ud af en af de største koreanske producenter. Det kan således med rimelighed antages, at den malaysiske producent ville have den samme omkostningsstruktur og optræden på markedet i tilfælde af salg på det malaysiske marked.
Den normale værdi for de eksporterede modeller beregnedes derfor på grundlag af alle omkostninger, både faste og variable, til materialer og fremstilling, der påløb hos den malaysiske producent plus et beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt en rimelig fortjenstmargen som fastsat for de koreanske producenter, der havde et repræsentativt salg i normal handel, jf. nærmere i betragtning 19-22.
(37) De indberettede udgifter til de komponenter, som den malaysiske producent benyttede til hver af de fremstillede modeller, justeredes for at indregne importafgifter og indirekte skatter, som normalt skulle henføres til disse komponenter, når de indbygges i mikrobølgeovne bestemt til forbrug i Malaysia, men som ikke opkrævedes, fordi den pågældende producent udøvede sin virksomhed i en frihandelszone.
2) Eksportpris
(38) I overensstemmelse med den metode, der benyttedes for eksporten fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen, blev der ved fastsættelsen af eksportprisen taget hensyn til mere end 85 % af alle eksporttransaktioner i undersøgelsesperioden. For salg direkte til uafhængige importører fastsattes eksportpriserne på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(39) Hvor den pågældende vare eksporteredes til selskaber beliggende i Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundne med de eksporterende producenter, og som indførte varen i Fællesskabet, beregnedes eksportpriserne i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, litra b), i grundforordningen på grundlag af disse forbundne importørers priser ved videresalg til den første uafhængige kunde i Fællesskabet. Der blev i den forbindelse taget hensyn til alle omkostninger, der påløb mellem indførsel og videresalg, herunder told, samt en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen, som ansås for rimelig på baggrund af de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af i forbindelse med denne og tidligere antidumpingprocedurer vedrørende samme erhvervssektor.
(40) I de tilfælde, hvor de påløbne omkostninger mellem indførsel og videresalg, som var indberettet af forbundne importører, ikke afspejlede de faktiske omkostninger, der påløb mellem de pågældende selskabers indførsel og videresalg af mikrobølgeovne i Fællesskabet, eller hvor der ikke blev taget hensyn til omkostninger i tilknytning til dette salg, som blev båret eller godtgjort af producenten/eksportøren, indregnedes de pågældende omkostninger i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, litra b), i grundforordningen.
3) Sammenligning
(41) Den normale værdi for hver model, fastsat som anført ovenfor og beregnet ab fabrik, sammenlignedes for hver enkelt transaktion med eksportprisen ab fabrik.
(42) For at sikre en rimelig sammenligning og i betragtning af, at den normale værdi fastsættes på grundlag af salgs- og administrationsomkostningerne og de øvrige generalomkostninger i forbindelse med fortjenstgivende salg på det koreanske marked samt fortjenesten på dette salg, indrømmedes den malaysiske producent i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9 og 10, i grundforordningen de samme justeringer som ansås for berettigede på det koreanske marked og var af væsentlig betydning. Der blev foretaget justeringer for forskelle i fysiske egenskaber, importafgifter og indirekte skatter, som afspejlede den faktiske situation i Malaysia, samt salgsomkostninger.
4) Dumpingmargen
(43) Det fremgik af denne sammenligning, at der fandt dumping sted, for så vidt angår importen af den pågældende vare med oprindelse i Malaysia.
(44) Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for den malaysiske producent beregnet i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, fastsattes foreløbigt til:
TABELPOSITION
(45) Som det var tilfældet for Korea, jf. betragtning 35, fastsattes dumpingmargenen for andre eksportører og producerende eksportører, som undlod at besvare Kommissionens spørgeskema og ikke gav sig til kende på anden måde, i overensstemmelse med artikel 7, stk. 7, litra b), i grundforordningen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
En sammenligning af de oplysninger om eksporten til Fællesskabet, som er indgivet af den eneste malaysiske producent, der samarbejdede med Kommissionen, med oplysningerne i Fællesskabets importstatistikker, viser, at der i høj grad har været tale om samarbejde. Dumpingmargenen for nævnte samarbejdende producent ansås derfor for rimelig.
Det ansås også for påkrævet at følge denne fremgangsmåde for at undgå muligheden for omgåelse.
d) Thailand
1) Normal værdi
(46) Som det var tilfældet for Malaysia, jf. betragtning 36, fastslog Kommissionen, at den eneste samarbejdende thailandske producent ikke havde noget salg af mikrobølgeovne på hjemmemarkedet, og der forelå ikke oplysninger om hjemmemarkedssalg inden for samme erhvervssektor. For den thailandske producent fastsattes den normale værdi derfor efter samme fremgangsmåde som for den malaysiske producent.
(47) De indberettede udgifter til de komponenter, som den thailandske producent benyttede til hver af de fremstillede modeller, justeredes for at indregne importafgifter og indirekte skatter, som normalt skulle henføres til disse komponenter, når de indbygges i mikrobølgeovne bestemt til forbrug i Thailand, men som ikke opkrævedes, fordi den pågældende producent udøvede sin virksomhed i en frihandelszone.
2) Eksportpris
(48) Der blev fastsættelsen af eksportprisen taget hensyn til mere end 85 % af alle eksporttransaktioner i undersøgelsesperioden. Da alt eksportsalg til Fællesskabet fra den thailandske producent gik direkte til uafhængige importører fastsattes eksportpriserne på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales.
3) Sammenligning
(49) Den normale værdi for hver model, fastsat som anført ovenfor og beregnet ab fabrik, sammenlignedes for hver enkelt transaktion med eksportprisen ab fabrik.
(50) For at sikre en rimelig sammenligning og i betragtning af, at den normale værdi fastsattes på grundlag af salgs- og administrationsomkostningerne og de øvrige generalomkostninger i forbindelse med fortjenstgivende salg på det koreanske marked samt fortjenesten på dette salg, indrømmedes den thailandske producent i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9 og 10, i grundforordningen de samme justeringer, som ansås for berettigede på det koreanske marked og var af væsentlig betydning. Der blev foretaget justeringer for forskelle i fysiske egenskaber, importafgifter, og indirekte skatter, som afspejlede den faktiske situation i Thailand, samt salgsomkostninger.
4) Dumpingmargen
(51) Det fremgik af denne sammenligning, at der fandt dumping sted, for så vidt angår importen af den pågældende vare med oprindelse i Thailand.
(52) Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for den thailandske producent beregnet i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, fastsattes foreløbigt til:
TABELPOSITION
(53) For så vidt angår andre eksportører eller producerende eksportører, som undlod at besvare Kommissionens spørgeskema og ikke gav sig til kende på anden måde, fastsattes dumpingmargenen i overensstemmelse med artikel 7, stk. 7, litra b), i grundforordningen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
(54) Eftersom det af en sammenligning mellem den samarbejdende thailandske producents oplysninger om de eksporterede mængder til Fællesskabet og Fællesskabets importstatistikker fremgik, at der (i modsætning til hvad der var tilfældet for Korea og Malaysia) var tale om manglende samarbejde (hvilket også bekræftedes af andre oplysninger, der blev modtaget som led i undersøgelsen), fandt Kommissionen det særlig vigtigt at sikre, at der ikke åbnedes mulighed for omgåelse.
I betragtning af, at det manglende samarbejde medførte, at der ikke forelå tilstrækkelige oplysninger om de ikke-samarbejdende producenters eksportaktiviteter, og da importstatistikkerne ikke gav mulighed for at drage nogen konklusioner vedrørende eksportpriserne, var de mest pålidelige faktiske oplysninger, der forelå, oplysningerne fra den samarbejdende producent, som var omfattet af undersøgelsen. Da der på baggrund af ovenstående ikke vare nogen grund til at antage, at dumpingmargenen for eventuelle ikke-samarbejdende producenter skulle være lavere end den højeste margen, der var fastlagt, ansås den højeste vejede gennemsnitlige dumpingmargen, der var fastsat for et enkelt segment af mikrobølgeovne, inden for hvilket den thailandske producent, der havde samarbejdet med Kommissionen som led i denne undersøgelse, havde eksporteret betydelige mængder, for at være den bedst egnede til det foreliggende formål.
(55) Det ansås også for påkrævet at følge denne fremgangsmåde for at hindre, at manglende samarbejde belønnedes.
(56) Den foreløbigt fastsatte dumpingmargen for al anden eksport fra Thailand beregnedes til 31,8 % af prisen, frit Fællesskabets grænse.
D. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET
(57) Det fremgår af undersøgelsen, at de selskaber, der er aktive i forbindelse med produktion og/eller samling af mikrobølgeovne, og som udøver virksomhed i Fællesskabet, kan inddeles i fire forskellige kategorier:
- de selskaber, der har indgivet klage
- selskaber i Fællesskabet med hovedsagelig EF-ejet kapital, som ikke medvirkede i klagen, og hvoraf nogle, ifølge oplysninger indhentet som led i den foreliggende antidumpingundersøgelse, har importeret store mængder af mikrobølgeovne fra de pågældende lande
- selskaber i Fællesskabet med hovedsagelig ikke-EF-ejet kapital, som ikke er forretningsmæssigt forbundne med producenterne af den påståede dumpingvare, og som er beliggende i eksportlandene og ikke medvirkede i undersøgelsen
- selskaber i Fællesskabet, som er forretningsmæssigt forbundne med nogle af producenterne af den påståede dumpingvare, og som er beliggende i eksportlandene og ikke medvirkede i undersøgelsen.
(58) Ved fastlæggelsen af den pågældende »erhvervsgren i Fællesskabet« benyttedes der både data, der var indhentet ved markedsundersøgelser (dvs. vedrørende ikke-samarbejdende eller ikke-klagende selskaber), og oplysninger modtaget som svar på spørgeskemaerne, idet ikke alle ovennævnte selskaber, som var aktive på EF-markedet for mikrobølgeovne, medvirkede i undersøgelsen. Det skal bemærkes, at det var muligt at foretage en krydskontrol af oplysninger fra forskellige kilder og derved generelt at sikre pålideligheden heraf.
(59) Kommissionen undersøgte, om nogle af de selskaber, der udøvede virksomhed i Fællesskabet, burde holdes uden for definitionen af »erhvervsgren i Fællesskabet« for at fastslå, om de klagende selskaber tegner sig for en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet, som omhandlet i artikel 4, stk. 5, i grundforordningen.
Det skal i den forbindelse erindres, at artikel 4, stk. 5, ikke åbner mulighed for en automatisk udelukkelse af EF-producenter, der er forretningsmæssigt forbundne med eksportører eller producenter i eksportlandene eller med producenter, der selv importerer den påståede dumpingvare, men snarere pålægger fællesskabsinstitutionerne en forpligtelse til fra sag til sag at vurdere, om det i den foreliggende situation er påkrævet at udelukke nogen producent.
Kommissionen undersøgte derfor navnlig, om de selskaber, der udøvede virksomhed i Fællesskabet, supplerede deres fællesskabsproduktion eller samlevirksomhed med yderligere aktiviteter baseret på import, eller om selskaberne optrådte som importører med en forholdsvis begrænset produktionsvirksomhed i Fællesskabet.
(60) Hvad angår de klagende selskaber fastslog Kommissionen, at ingen af dem importerede mikrobølgeovne fra de pågældende lande i undersøgelsesperioden.
(61) For selskaber, der udøver virksomhed i Fællesskabet, og som er forretningsmæssigt forbundne med selskaber i navnlig Korea, fandt Kommissionen i overensstemmelse med hidtidig praksis, at disse selskaber gennem deres forbindelse med de pågældende producenter/eksportører var afskærmet fra dumpingimportens skadelige virkninger. Fællesskabsinstitutionerne har tidligere under sådanne omstændigheder fastslået, at inddragelse af sådanne selskaber i opgørelsen af den forvoldte skade ville fordreje de samlede data, der lægges til grund for definitionen af »erhvervsgren i Fællesskabet«. Kommissionen finder derfor, at de pågældende selskaber bør holdes uden for definitionen af »erhvervsgren i Fællesskabet«.
(62) Et selskab, der udøver virksomhed i Fællesskabet, og som er forretningsmæssigt forbundet med en ikke-samarbejdende thailandsk producent, bør alene på dette grundlag også holdes uden for definitionen af »erhvervsgren i Fællesskabet«.
(63) For så vidt angår de ikke-samarbejdende selskaber med hovedsagelig EF-ejet kapital, konstateredes det på grundlag af markedsundersøgelser, at deres import af mikrobølgeovne fra de pågældende lande var betydelig. Da der imidlertid ikke forelå tilstrækkelige oplysninger om omfanget af deres produktion af mikrobølgeovne i Fællesskabet og for at sikre en pålidelig fastsættelse af den samlede fællesskabsproduktion med henblik på at fastslå, om de klagende selskaber udgør en betydelig del af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, besluttedes det ikke på nuværende tidspunkt at holde disse selskaber uden for definitionen af »erhvervsgren i Fællesskabet«, da dette var den mest rigoristiske fremgangsmåde til efterprøvning af klagernes status.
(64) Hvad endelig angår de selskaber med hovedsagelig ikke-EF-ejet kapital, som udøver virksomhed i Fællesskabet, og som ikke er forbundet med producenterne/eksportørerne af den påståede dumpingvare, viste det sig, at det ikke på nuværende tidspunkt var nødvendigt at foretage en indgående undersøgelse af, om disse selskaber udgør en del af EF-erhvervsgrenen med henblik på den foreliggende antidumpingprocedure. Selv om disse selskaber således ikke anses for at være en del af EF-enhvervsgrenen, tegner de selskaber, på hvis vegne klagen er indgivet, og som fuldt ud medvirkede i undersøgelsen, sig for mindst 60 % af den pågældende EF-erhvervsgrens samlede produktion af mikrobølgeovne i undersøgelsesperioden, og de udgør derfor en betydelig del af denne EF-erhvervsgren som defineret i artikel 4, stk. 5, i grundforordningen.
I den resterende del af dette dokument forstås der derfor ved »erhvervsgren i Fællesskabet« kun de selskaber inden for den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, som har indgivet klage.
E. SKADE
a) EF-markedets størrelse
(65) På grundlag af oplysninger indhentet som led i den foreliggende antidumpingprocedure og generelle markedsundersøgelsesdata fastslog Kommissionen, at det samlede synlige forbrug i Fællesskabet af mikrobølgeovne faldt fra 7 130 000 enheder i 1989 til 4 830 000 enheder i 1990. Denne betydelige tilbagegang skyldes forlydender i denne periode om en mulig sundhedsrisiko ved at benytte mikrobølgeovne til tilberedning af mad. Denne usikkerhed på markedet førte til store lagerbeholdninger i distributionsleddet ved udgangen af 1989 og en nedgang i producenternes salg i 1990. Efter dette betydelige fald udviste markedet igen fremgang og nåede op på 6 710 000 enheder i 1992 og 7 260 000 enheder i undersøgelsesperioden, svarende til en stigning på 50 % i forhold til 1990. Det fremgår imidlertid, at bortset fra den markante tilbagegang i 1990 og en tilsvarende fremgang i 1991 kan det samlede marked anses for at være ret stabilt. Det synlige forbrug efterprøvedes også på grundlag af markedsundersøgelser, som afspejlede salget af mikrobølgeovne til den endelige forbruger. Ved begge metoder til fastlæggelse af forbruget af mikrobølgeovne på fællesskabsmarkedet når man til stort set samme resultat med hensyn til markedets størrelse, hvor forskellen forklares ved producenters, importørers og mellemhandleres lagerbeholdninger.
b) Kumulering af importen med oprindelse i de pågældende lande
(66) I overensstemmelse med fællesskabsinstitutionernes faste praksis undersøgte Kommissionen, om virkningerne af importen af mikrobølgeovne fra de pågældende fire lande på EF-erhvervsgrenens situation burde analyseres kumulativt på grundlag af følgende kriterier:
- importens absolutte og relative omfang i undersøgelsesperioden
- de importerede varers sammenlignelighed i henseende til fysiske egenskaber og deres muligheder for at erstatte hinanden i henseende til den endelige anvendelse
- lighedspunkter med hensyn til markedsadfærd.
De importerede mængder fra Kina, Korea, Malaysia og Thailand i undersøgelsesperioden var set hver for sig ubetydelige sammenholdt med produktionen i Fællesskabet.
Hvad angår sammenligneligheden af alle de importerede varer, fremgik det af undersøgelsen, at mikrobølgeovnene med oprindelse i nævnte lande er samme vare som de mikrobølgeovne, der sælges af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, jf. nærmere i betragtning 10.
Endelig fremgik det af undersøgelsen, at priserne på de pågældende varer med oprindelse i alle fire lande var meget lave sammenlignet med EF-erhvervsgrenens priser.
(67) To koreanske producenter gjorde gældende, at importen fra Korea ikke burde kumuleres med importen fra de øvrige lande, eftersom importen fra Korea faldt mellem 1989 og 1992, og fordi de gennemsnitlige importpriser var betydeligt højere for de koreanske mikrobølgeovne end for mikrobølgeovne, der importeredes fra de øvrige lande.
Kommissionen bekræfter, at det var tale om et betydeligt fald i importen fra Korea, nemlig fra 1 830 000 enheder i 1989 til 1 110 000 enheder i 1990. Denne midlertidige nedgang i de importerede mængder svarer imidlertid blot til den betydelige nedgang i forbruget, som indtrådte i Fællesskabet på grund af påståede sundhedsrisici ved brugen af mikrobølgeovne, som anført i betragtning 65. I betragtning af den senere udvikling i importen fra Korea, som førte til en markedsandel på 24,4 % i undersøgelsesperioden, er kumulering ganske klart påkrævet.
Kommissionen fastslog endvidere, at priserne på mikrobølgeovne med oprindelse i Korea lå på linje med priserne på mikrobølgeovne med oprindelse i de øvrige lande, der er omfattet af den foreliggende procedure, dvs. betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser.
Kommissionen finder derfor, at betingelserne for at kumulere importen af mikrobølgeovne med oprindelse i Korea med importen fra de øvrige berørte lande fuldt ud er opfyldt i denne undersøgelse.
(68) Den malaysiske producent gjorde gældende, at importen fra Malaysia ikke burde kumuleres med importen fra de øvrige berørte lande, da de årlige importerede mængder fra Malaysia og den dertil svarende markedsandel er uvæsentlig.
Kommissionen fastslog på grundlag af sin undersøgelse, at importen af mikrobølgeovne med oprindelse i Malaysia steg kraftigt fra enheder i 1991 til en betydelig mængde i undersøgelsesperioden.
Den til denne import svarende markedsandel i Fællesskabet øgedes fra 0 til ca. 2,7 % i samme periode. På baggrund af denne udvikling og i betragtning af at den malaysiske producent påbegyndte sin produktion i 1991 efter betydelige investeringer i en fabrik med stor kapacitet, kan den pågældende import ikke betragtes som uvæsentlig. Gennemsnitsprisen for de varer, der importeredes til Fællesskabet fra Malaysia, var desuden betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser.
(69) På baggrund af ovenstående finder Kommissionen det rimeligt at konkludere, at det i overensstemmelse med Fællesskabets faste praksis er berettiget at kumulere importen fra Kina, Malaysia, Korea og Thailand.
c) Dumpingimportens omfang og markedsandel i Fællesskabet
(70) Med henblik på at fastlægge den samlede import af mikrobølgeovne fra de pågældende lande benyttede Kommissionen oplysninger indgivet af de kinesiske, koreanske og malaysiske producenter, der medvirkede i undersøgelsen, og hvad angår import med oprindelse i Thailand, benyttede den Eurostat's importstatistikker.
På dette grundlag faldt de importerede mængder set under ét fra 2 170 000 enheder i 1989 til 1 560 000 enheder i 1990, hvorefter de igen steg og nåede op på 2 580 000 enheder i 1991, 2 330 000 i 1992 og endelig 3 050 000 i undersøgelsesperioden. Selv om denne udvikling viser store udsving, som navnlig skyldes de tidligere nævnte udsving i forbruget i Fællesskabet i 1989 og 1990, har der under alle omstændigheder været tale om en stigning på 18 % mellem 1991 og undersøgelsesperioden.
(71) På grundlag af fastlæggelsen af fællesskabsmarkedets størrelse svarer ovennævnte udvikling i de importerede mængder fra de fire lande set under ét til en stigning i markedsandelen i Fællesskabet fra 30,4 % i 1989 til 32,3 % i 1990, 37,9 % i 1991, 34,7 % i 1992 og 42,0 % i undersøgelsesperioden.
d) Priserne på dumpingvarerne
(72) Det er på grundlag af undersøgelsen fastslået, at priserne på mikrobølgeovne med oprindelse i de pågældende lande var væsentligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden.
For at fastlægge hvor meget de pågældende producenters/eksportørers priser var lavere end EF-erhvervsgrenens priser, sammenlignede Kommissionen EF-erhvervsgrenens priser ved salg til uafhængige kunder med de pågældende producenters/eksportørers salgspriser til uafhængige kunder i fire medlemsstater (nemlig Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Spanien). Det samlede salg i disse medlemsstater er blevet anset for repræsentativt for fællesskabsmarkedet som helhed, da de tegner sig for mere end 80 % af det samlede fællesskabsmarked.
(73) Med henblik på prissammenligningen tog Kommissionen endvidere hensyn til de vigtigste egenskaber ved mikrobølgeovnene (kapacitet, funktioner, funktionssystemer osv., jf. betragtning 9), og den sammenlignede den vejede gennemsnitlige salgspris for hver af de pågældende producenters/eksportørers modeller på hvert af de fire markeder med de tilsvarende vejede gennemsnitspriser for EF-producenternes dermed sammenlignelige modeller.
Da sammenligningerne fandt sted på grundlag af prisen ved levering til køber i Fællesskabet, fortoldet, måtte der foretages justeringer for betalt told, forsikring, fragt og indenlandsk transport i Fællesskabet, for så vidt angår de transaktioner, der vedrørte salg fra producenterne/eksportørerne direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, hvor prisen ikke vedrørte dette handelsled. Disse justeringer blev foretaget under hensyntagen til oplysninger modtaget fra de øvrige berørte producenter/eksportører som led i denne antidumpingprocedure.
(74) Det fremgik af ovennævnte prissammenligning, at der for alle producenter i de pågældende eksportlande var tale om betydelige underbud. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for eksportlandene udgjorde 29 % for Kina, mellem 21 og 31 % fra Korea, 33 % for Malaysia og 40 % for Thailand.
e) EF-erhvervsgrenens situation
1) Generelle bemærkninger
(75) Ved vurderingen af EF-erhvervsgrenens situation skal det erindres, at oplysningerne om produktion, kapacitet, salg, markedsandel og rentabilitet viser denne erhvervsgrens situation i undersøgelsesperioden. Imidlertid fandt der forud for undersøgelsesperioden en række forandringer sted inden for denne erhvervsgren, som påvirkende nedenstående økonomiske indikatorer, herunder navnlig følgende:
- Et af de selskaber, der udgjorde en del af EF-erhvervsgrenen, Moulinex, overtog i 1990 et andet selskab i Fællesskabet, nemlig Krups. Krups havde ikke tidligere fremstillet mikrobølgeovne. Ved denne overtagelse erhvervede Moulinex et velkendt varemærke og et indarbejdet distributionsnet, som supplerede det eksisterende Moulinex-net.
- I slutningen af 1991 blev et andet selskab, der udgjorde en der af EF-erhvervsgrenen, nemlig AEG, partner i CEFEMO, et joint venture med henblik på produktion, jf. betragtning 4 (De klagende fællesskabsproducenter), og på - begyndte produktion og salg i 1992. I den henseende fremstod et nyt selskab, som tidligere havde solgt, men ikke fremstillet mikrobølgeovne, som en ny producent af mikrobølgeovne i Fællesskabet.
Følgelig kunne det forventes, at der i perioden fra 1991 til 1992 uanset eventuelle negative påvirkninger, der måtte fremgå af den foreliggende undersøgelse, ville være tale om en forøgelse med hensyn til visse af de økonomiske indikatorer, såsom EF-erhvervsgrenens produktion, salg eller markedsandel.
2) Produktion
(76) Produktionen sted fra 1991 til 1992 fra ca. 1 500 000 enheder til ca. 1 700 000 enheder, hvilket afspejlede, at en ny fællesskabsproducent begyndte sin produktionsvirksomhed, og den faldt derefter med 3 % til ca. 1 600 000 enheder mellem 1992 og undersøgelsesperioden.
3) Kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(77) Fællesskabserhvervsgrenens produktionskapacitet steg fra ca. 1 500 000 enheder i 1989 til ca. 2 500 000 enheder i 1992 og holdt sig på dette niveau til og med undersøgelsesperioden. Ligesom produktionsudviklingen må denne udvikling ses på baggrund af en ny fællesskabsproducents indtræden på markedet.
I samme periode faldt kapacitetsudnyttelsesgraden fra 76 % i 1989 til 68 % i 1991 og 65 % i undersøgelsesperioden.
4) Salg og markedsandel
(78) Klagernes salg i Fællesskabet udtrykt i antal enheder steg fra ca. 1 100 000 i 1989 til ca. 1 500 000 i 1992 og holdt sig på dette niveau indtil undersøgelsesperioden. Denne udvikling er imidlertid ikke i overensstemmelse med udvidelsen af det samlede EF-marked for mikrobølgeovne.
På tilsvarende måde steg EF-erhvervsgrenens markedsandel fra 16 % i 1989 til 24 % i 1990, hvorefter den de følgende år faldt og udgjorde 23 % i 1992 og 21 % i undersøgelsesperioden.
Situationen udviklede sig på denne måde på trods af EF-erhvervsgrenens strategi, som tog sigte på at konsolidere dens stilling på markedet, og på trods af den førte prispolitik, som er beskrevet nedenfor.
5) Priser
(79) På grundlag af en vurdering af EF-erhvervsgrenens priser, som fastslået for hver kategori af mikrobølgeovne, jf. betragtning 9, var der tale om et fortsat fald i gennemsnitspriserne på EF-markedet, nemlig mere end 11 % fra 1991 til og med undersøgelsesperioden.
6) Lagerbeholdninger
(80) EF-erhvervsgrenens lagerbeholdninger af mikrobølgeovne faldt med 23 % i løbet af 1989 og 1990, men steg derefter betydeligt til og med undersøgelsesperioden.
7) Rentabilitet
(81) EF-erhvervsgrenens finansielle resultater af salget af mikrobølgeovne i Fællesskabet forringedes betydeligt, idet driften i gennemsnit var rentabel i årene 1989 til 1991, hvorefter situationen forværredes med betydelige og tiltagende finansielle tab i 1992 og i undersøgelsesperioden. De finansielle resultater udtrykt som indekstal med basisår 1989 = 100 faldt til 40,8 i 1990 og steg derefter til 133,4 i 1991, hvorefter der var tale om tab på - 13,6 i 1992 og - 76,0 i undersøgelsesperioden. De finansielle tab i undersøgelsesperioden har nået et niveau udtrykt i absolutte tal, som indebærer risiko for EF-erhvervsgrenens fortsatte beståen. Det fremgår af undersøgelsen, at forringelsen af EF-erhvervsgrenens finansielle resultater er en følge af den faldende omsætning af mikrobølgeovne. Medens EF-erhvervsgrenens salg mængdemæssigt sammen med markedsandelen udtrykt mængdemæssigt er faldet mindre markant, er salget målt i værdi således faldet, fordi producenterne har søgt at tilpasse deres salgspriser for mikrobølgeovne til priserne på de pågældende importerede varer. Som anført i betragtning 74 har disse importpriser til stadighed været betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Det har været EF-erhvervsgrenens strategi at forsøge at følge priserne på de pågældende importerede varer for at fastholde stillingen på markedet.
8) Investeringer
(82) Investeringerne var betydelige i årene fra 1989 til 1992 og afspejlede EF-erhvervsgrenens bestræbelser for at øge effektiviteten og tilstedeværelsen på markedet. Investeringerne var således betydelige sammenholdt med den samlede omsætning og de samlede omkostninger i den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet. Den betydelige forringelse af de finansielle resultater i 1992 og i undersøgelsesperioden gjorde det imidlertid ikke muligt for EF-erhvervsgrenen at opretholde de vitale investeringer på samme niveau i undersøgelsesperioden. Det skal anføres, at Kommissionen med henblik på den foreliggende vurdering ikke har taget hensyn til de investeringer, der er foretaget af AEG som en nyetableret producent i Fællesskabet, jf. betragtning 75.
f) Argumenter vedrørende den forvoldte skade
(83) Flertallet af producenter/eksportører og FTA gjorde gældende, at ifølge de tal, der er fremlagt som led i klagen, steg EF-erhvervsgrenens markedsandel, salg og produktion, hvilket viser, at erhvervsgrenen ikke led skade.
Det skal, hvad dette argument angår, bemærkes, at det i klagen indeholdte bevismateriale kun tillader en indledende vurdering, samt at de indgivne oplysninger vedrørende selskaber, der udøver virksomhed i Fællesskabet, ikke i tilstrækkelig grad sondrede mellem de klagende selskaber og andre virksomheder. Kommissionen har foretaget en nøjere analyse af den status, der tilkommer de forskellige virksomheder inden for Fællesskabet, og der er redegjort for resultaterne heraf i afsnit D, og den har på dette grundlag fastslået, hvilke virksomheder der med henblik på den foreliggende procedure henhører under den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet. Det skal i den forbindelse påpeges, at ikke alle de faktorer, der er opregnet i artikel 4, stk. 2, litra c), i grundforordningen, nødvendigvis skal udvise en negativ udvikling, for at det kan konkluderes, at der er påført EF-erhvervsgrenen skade. Det er tilstrækkeligt at nogle af disse faktorer udviser en negativ tendens. Som ovenfor anført fremgår det af undersøgelsen, at den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet til og med undersøgelsesperioden er blevet negativt påvirket i henseende til en række faktorer, navnlig produktion, salg og markedsandel.
g) Konklusion
(84) Det er som led i undersøgelsen fastslået, at EF-erhvervsgrenen trods betydelige investeringer med henblik på at øge produktiviteten måtte registrere en forringelse af sine finansielle resultater, som førte til betydelige og øgede tab som følge af øget import af mikrobølgeovne, især efter 1992, med oprindelse i de fire lande, der er omfattet af undersøgelsen, hvorfra de pågældende mikrobølgeovne er indført til priser, der var betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser.
På trods af en ny producents etablering på markedet og en anden producents overtagelse af endnu et varemærke og et distributionsnet udviser EF-erhvervsgrenens markedsandel en faldende tendens efter 1992, hvor lagerbeholdningerne begyndte at stige betydeligt.
Under disse omstændigheder fastslås det på grundlag af den negative udvikling i ovennævnte økonomiske indikatorer, at den erhvervsgren i Fællesskabet, der fremstiller mikrobølgeovne, har lidt væsentlig skade som omhandlet i artikel 4 i grundforordningen.
F. ÅRSAGERNE TIL DEN FORVOLDTE SKADE
a) Dumpingimportens virkning
(85) Forøgelsen af dumpingimportens omfang og markedsandel og de meget lave priser på dumpingvarerne i forhold til EF-erhvervsgrenens priser, som registreredes i perioden efter 1991, faldt sammen med forringelsen af EF-erhvervsgrenens finansielle resultater. Samtidig udviste EF-erhvervsgrenens markedsandel en faldende tendens efter 1992 på trods af en markedsstrategi, navnlig med hensyn til prispolitik, som under normale omstændigheder ville have ført til en konsolidering af stillingen på markedet.
(86) Desuden må følgende faktorer anses for at være af særlig betydning:
- Videresalgspriserne på koreanske og malaysiske mikrobølgeovne til første uafhængige køber ved salg fra forbundne importører (de kinesiske og thailandske producenter/eksportører havde ikke forbundne importører i hele undersøgelsesperioden), som tilbød samme modelsortiment og havde de samme distributionskanaler som den pågældende EF-erhvervsgren, faldt i gennemsnit med næsten 9 % fra 1991 til og med undersøgelsesperioden. Dette faldt sammen med et gennemsnitligt prisfald på 11 % for mikrobølgeovne, som EF-erhvervsgrenen solgte i samme periode. Importører, der var forretningsmæssigt forbundne med koreanske og malaysiske producenter/eksportører, opretholdt i perioden fra 1991 og fremover i gennemsnit en videresalgspris, der var ca. 25 % lavere end EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige videresalgspris.
- På trods af betydelige gennemsnitlige prisfald på de mikrobølgeovne, som EF-erhvervsgrenen solgte efter 1991, og på trods af forholdsvis stabile gennemsnitspriser på de mikrobølgeovne, der eksporteredes fra de pågældende fire lande direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, er de betydelige underbud, der stadig kunne konstateres i undersøgelsesperioden, et klart bevis for, at EF-erhvervsgrenen siden 1991 var været udsat for et betydeligt pristryk.
(87) Det konkluderes derfor, at dumpingimporten fra de pågældende fire lande i betydeligt omfang har bidraget til den skade, der er påført den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet.
b) Andre faktorer
(88) Kommissionen undersøgte, om andre faktorer end den pågældende dumpingimport, dvs. import fra andre tredjelande, EF-erhvervsgrenens markedsadfærd, udviklingen på det pågældende EF-marked eller eventuelle andre faktorer kunne have forvoldt den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
1) Anden import
(89) Flere producenter/eksportører gjorde gældende, at den foreliggende antidumpingprocedure giver anledning til forskelsbehandling, eftersom import fra andre tredjelande også har skadet den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet.
Det skal i den forbindelse anføres, at importen målt i mængde fra andre tredjelande er steget med 6 % mellem 1991 og undersøgelsesperioden sammenholdt med en stigning i importen fra de af denne procedure omfattede fire lande på 18 % i samme periode og en vækst i det samlede EF-marked på 7 %.
Som konklusion kan det fastslås, at til trods for den stigning i markedsandelen for import med oprindelse i visse lande, som er omhandlet nedenfor, er den samlede markedsandel for importen til Fællesskabet fra andre lande end dem, der er omfattet af den foreliggende antidumpingprocedure, faldet i nævnte periode.
En undersøgelse af de enkelte lande, der har eksporteret mikrobølgeovne til Fællesskabet, viser følgende udviklingstendens:
- Japan: importen har været fortsat faldende siden 1991 og nåede ned på en markedsandel på 5 % i undersøgelsesperioden.
- Sverige og USA: Importen fra begge lande steg i et stærkere tempo end markedet i perioden efter 1991. Tilsvarende steg den svenske markedsandel og nåede i undersøgelsesperioden op på ca. 8 % og den amerikanske markedsandel nåede op på ca. 4 %.
- Andre tredjelande (Tyrkiet, Taiwan, Singapore og Hongkong): Disse lande havde hver for sig markedsandele i Fællesskabet på under 1 %.
(90) Det konstateredes, at den gennemsnitlige importpris for mikrobølgeovne med oprindelse i Japan, Sverige og USA var væsentligt højere end importpriserne på mikrobølgeovne med oprindelse i de lande, der er omfattet af denne antidumpingprocedure, og Kommissionen er ikke i besiddelse af oplysninger, der giver anledning til at antage, at de pågældende varer indførtes til dumpingpriser.
2) Andre, ikke-klagende fællesskabsproducenter
(91) Hvad angår udviklingen i situationen for andre selskaber i Fællesskabet, som ikke støttede klagen, jf. afsnit D, har der været tale om en betydelig forværring af deres markedsposition siden 1989. Deres markedsandel udgjorde således 19 % i 1989 og faldt til 14 % i 1991 og yderligere til 10 % i undersøgelsesperioden.
3) EF-erhvervsgrenens adfærd
(92) En række producenter i de lande, der er omfattet af undersøgelsen, gjorde gældende, at den skade, der angiveligt er påført den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, til en vis grad skyldes fejl begået af denne erhvervsgren, og den bør således ikke tilskrives dumpingimporten.
Der er i den forbindelse fremført den påstand, at EF-erhvervsgrenens finansielle tab skyldtes Moulinex' overtagelse af andre selskaber, navnlig Krups, og finansieringsomkostningerne i forbindelse med disse overtagelser.
Det fremgik af den undersøgelse, der gennemførtes i den forbindelse, at stigningen i Moulinex' finansieringsomkostninger som følge af overtagelsen af Krups var minimal, og den ville under normale omstændigheder være blevet udlignet af indtjeningen på øget omsætning gennem anvendelse af Krups distributionskanaler. Denne vurdering bekræftes af den forholdsvis positive udvikling i EF-erhvervsgrenens situation fra 1990 til 1991 som omhandlet i betragtning 81. De øvrige overtagelser, som eksportørerne henviser til, fandt sted på et endnu tidligere tidspunkt og havde ingen synlig negativ indvirkning på resultaterne i undersøgelsesperioden.
(93) For det andet påstås det, at den største EF-producents fabriksanlæg er gamle og ineffektive. Kommissionen henviser i den forbindelse til de store investeringer, der blev foretaget til og med 1992 i de mest moderne produktionslinjer.
(94) Som et tredje argument anførtes det, at de betydelige valutakurssvingninger i Fællesskabet i 1992 var til skade for den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet.
Det kan ikke afvises, at valutakurssvingninger i hovedsagelig Det Forenede Kongerige, Spanien og Italien havde indflydelse på EF-erhvervsgrenens resultater, men det fremgår af undersøgelsen, at selv om disse markeder er vigtige på grund af deres samlede størrelse, er de ikke de mest betydningsfulde for EF-erhvervsgrenen, og virkningerne af nævnte svingninger var derfor minimale.
c) Konklusion
(95) Under disse omstændigheder må Kommissionen foreløbig konkludere, at uanset at visse andre skadelige faktorer, af mindre betydning har kunnet gøre sig gældende, har dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina, Korea, Malaysia og Thailand særskilt betragtet påført den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet væsentlig skade som følge af de lave importpriser og den betydelige og voksende markedsandel.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(96) Formålet med antidumpingforanstaltninger er at eliminere de handelsfordrejende virkninger af skadelig dumping og at genskabe en situation med effektiv konkurrence, der som sådan er i Fællesskabets interesse.
(97) Under den foreliggende procedure er det fastslået, at der foreligger en trussel mod EF-erhvervsgrenens fortsatte beståen som følge af import til dumpingpriser, navnlig på grund af den meget vanskelige finansielle situation, som denne erhvervsgren befinder sig i. Træffes der ikke midlertidige foranstaltninger, vil situationen kunnen blive forværret og vil kunne medføre, at den klagende erhvervsgren må indstille produktionen af mikrobølgeovne.
(98) Det skal endvidere bemærkes, at de negative følgevirkninger af en sådan udvikling ikke blot vil ramme produktionen af mikrobølgeovne; også leverandørerne af komponenter og reservedele til denne sektor vil blive alvorligt ramt. Indirekte kan den også påvirke hele sektoren for husholdningsapparater, ved at en vigtig del af omsætningen går tabt, således at der foreligger en trussel mod hele den pågældende sektors fortsatte beståen, for så vidt angår produktion og distributionskanaler.
(99) En eksportør gjorde gældende, at det ikke vil være i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger, fordi importen fra Korea er en alternativ forsyningskilde, og lægges der hindringer i vejen for disse forsyninger, vil det være ensbetydende med en begrænsning af valgmulighederne på EF-markedet.
I betragtning af det store antal leverandører på markedet, som både udøver virksomhed i Fællesskabet og i tredjelande, er det ikke for realistisk at antage, at indførelsen af foranstaltninger af det foreslåede omfang vil begrænse udvalget af mikrobølgeovne, som kunderne kan vælge imellem, eller den redelige priskonkurrence mellem forskellige mærker. Den af producenten fremførte påstand synes derfor ikke berettiget.
(100) De midlertidige foranstaltninger kan måske påvirke markedsandel og afsætning for de importører, der i vid udstrækning har draget fordel af den illoyale lavprisimport til dumpingpriser, men dette vil ikke være i modstrid med Fællesskabets interesser som helhed, fordi det normalt skulle have en position virkning for de forhandlere, der har lidt under den illoyale konkurrence.
(101) En producent, der er forretningsmæssigt forbundet med en af de berørte eksportører, gjorde også gældende, at eftersom han fremstillede mikrobølgeovne i Fællesskabet, burde han ikke uberettiget sanktioneres, fordi han havde foretaget betydelige investeringer i Fællesskabet. Kommissionen er imidlertid af den opfattelse, at investeringer i Fællesskabet ikke kan betragtes som en begrundelse for import til dumpingpriser med deraf følgende skade for en erhvervsgren i Fællesskabet, samtidig med at man selv er afskærmet fra de skadelige virkninger af denne import gennem en forretningsforbindelse med den pågældende eksportør.
(102) Kommissionen fastslår derfor, at det er i Fællesskabets almene interesse at indføre antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af mikrobølgeovne med oprindelse i Kina, Korea, Malaysia og Thailand.
H. MIDLERTIDIG TOLD
(103) Med henblik på at fastsætte størrelsen af den midlertidige told tog Kommissionen hensyn til de fastlagte dumpingmargener og til den told, der vil være nødvendig for at afhjælpe den skade, som er påført EF-erhvervsgrenen.
(104) Eftersom der hovedsagelig forvoldes skade som følge af prisunderbud og pristryk med en deraf følgende nedgang i EF-erhvervsgrenens markedsandel og desuden med betydelige finansielle tab til følge, er det for at afhjælpe skaden nødvendigt at sikre, at den pågældende erhvervsgren bringes i en situation, hvor det er muligt at hæve priserne til et fortjenstgivende niveau, og hvor der genskabes redelige konkurrencevilkår.
For at beregne den nødvendige prisforhøjelse fandt Kommissionen, at de faktiske importpriser måtte sammenlignes med salgspriser, der afspejler de klagende fællesskabsproducenters produktionsomkostninger plus en rimelig fortjeneste.
(105) Med henblik herpå tog Kommissionen udgangspunkt i de klagende producenters fremstillingsomkostninger. Hertil lagde den et beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger. Hvad angår fastsættelsen af fortjenesten, ansås en margen på 5 % af omsætningen for at være det minimum, der ville være nødvendigt for at sikre, at EF-erhvervsgrenen kunne fortsætte sin virksomhed.
De faktiske gennemsnitlige salgspriser, som EF-erhvervgrenen opnåede i undersøgelsesperioden, sammenlignedes med de priser, der beregnedes i henhold til ovenstående, og de forhøjedes i påkommende tilfælde for at nå op på den generelle minimumsfortjeneste, der var påkrævet. De således fastsatte priser sammenlignedes med de gennemsnitspriser for dumpingvarerne, der benyttedes til fastlæggelse af underbudsmargenen.
Forskellen mellem disse to priser udtrykt som vejede gennemsnit og i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, var for alle de berørte producenter betydeligt større end de konstaterede dumpingmargener. Den midlertidige told, der skal indføres, bør derfor være lig med de fastlagte dumpingmargener.
(106) Af de grunde, der er anført i betragtning 17, er der fastsat én enkelt toldsats for alle producenter i Den Kinesiske Folkerepublik.
(107) Ved fastsættelsen af tolden for de producenter i Republikken Korea, som hverken havde besvaret spørgeskemaet eller givet sig til kende på anden måde, ansås det i betragtning af det store antal, der medvirkede i undersøgelsen, for rimeligt at tolden fastsættes på grundlag af den højeste dumpingmargen, der er fastsat for en enkelt producent, som havde medvirket i undersøgelsen for det pågældende land (jf. betragtning 35).
For Malaysias vedkommende ansås det for rimeligt at fastsætte tolden på grundlag af den dumpingmargen, der fastsattes for den eneste producent, der havde medvirket i undersøgelsen (jf. betragtning 45).
Hvad angår producenterne i Thailand, som hverken besvarede spørgeskemaet eller gav sig til kende på anden måde, ansås det i betragtning af den betydelige mangel på samarbejdsvilje, der er udvist, for rimeligt at tolden fastsættes på grundlag af den højeste dumpingmargen med hensyn til et enkelt segment af mikrobølgeovne, inden for hvilket den samarbejdende thailandske producent havde et betydeligt eksportsalg (jf. betragtning 54-56).
(108) På grundlag af ovenstående bør der indføres midlertidig antidumpingtold, som udtrykt i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse udgør:
TABELPOSITION
(109) Af hensyn til en korrekt forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de berørte parter kan tilkendegive deres synspunkter og anmode om at blive hørt. Det skal endvidere bemærkes, at alle undersøgelsesresultater med henblik på denne forordning er foreløbige og kan tages op til yderligere undersøgelse med henblik på indførelse af enhver endelig told, som Kommissionen måtte foreslå.
I. UDVIKLING EFTER UNDERSØGELSESPERIODEN
(110) Et selskab i en af de nye medlemsstater underrettede i december 1994 Kommissionen om, at det havde overtaget en af de to kinesiske producenter af mikrobølgeovne, som havde samarbejdet i forbindelse med proceduren. Dette selskab anmodede Kommissionen om at tage denne udvikling i betragtning og gjorde navnlig gældende, at det ikke var berettiget at indføre antidumpingforanstaltninger. Selskabet anførte, at det ikke havde lidt skade, og at det fremstillede betydelige mængder af mikrobølgeovne i det udvidede Fællesskab. Skulle Kommissionen alligevel konkludere, at det var nødvendigt at indføre antidumpingforanstaltninger, gjorde selskabet gældende, at den pågældende kinesiske producent burde indrømmes individuel behandling.
Kommissionen skal hertil bemærke følgende:
- Det er fællesskabsinstitutionernes faste praksis, bekræftet af De Europæiske Fællesskabers Domstol, ikke at tage hensyn til begivenheder, der indtræffer efter udløbet af undersøgelsesperioden. Ifølge bestemmelserne i Fællesskabets antidumpinglovgivning (artikel 7, stk. 1, litra c), i grundforordningen) fastlægges konklusionerne af en antidumpingprocedure på grundlag af situationen i en undersøgelsesperiode, almindeligvis et år, umiddelbart forud for den officielle indledning af proceduren.
Denne vurdering af situationen i en nærmere bestemt periode sikrer, at den detaljerede undersøgelse, efterprøvning og analyse af de påstande, der fremføres i en antidumpingklage, kan gennemføres på grundlag af konstaterbare kendsgerninger med henblik på at nå til en pålidelig konklusion.
Hvis undersøgelsen ikke begrænses til en bestemt referenceperiode, vil det medføre en fortsættelse af undersøgelsen i det uendelige og hindre, at der kan drages konklusioner på grundlag af efterprøvede oplysninger. Dette aspekt er af særlig betydning i den foreliggende situation i betragtning af det pågældende selskabs påstande.
- Ifølge de ikke efterprøvede oplysninger, som det pågældende selskab har fremlagt vedrørende produktionsomfanget, repræsenterer klagerne stadig en betydelig del af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, nemlig mere end 40 % af den samlede produktion. Kommissionen anlagde i den forbindelse et forsigtigt skøn ved afgørelsen af, om klagerne repræsenterede en betydelig del af den samlede fællesskabsproduktion i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i grundforordningen (jf. afsnit D). Det skal endvidere bemærkes, at det pågældende selskab kan holdes uden for definitionen af »erhvervsgren i Fællesskabet«, hvis det påvises, at det har været afskærmet fra dumpingimportens skadelige virkninger, jf. drøftelsen af dette spørgsmål i samme afsnit.
- Den kinesiske producent, som det pågældende selskab angiveligt har overtaget, har ikke anmodet om individuel behandling under undersøgelsen. Selskabet har ikke fremlagt oplysninger, der giver anledning til at formode, at den af Kommissionen påtænkte fremgangsmåde under den foreløbige undersøgelse er uberettiget.
På baggrund af ovenstående anser Kommissionen ikke det pågældende selskabs anmodning for berettiget, men den agter at fortsætte med at undersøge situationen i forbindelse med denne antidumpingprocedure -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af mikrobølgeovne henhørende under KN-kode 8516 50 00 og med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, Republikken Korea, Malaysia og Thailand.
2. Antidumpingtolden, som beregnes af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til:
TABELPOSITION
3. Medmindre andet er anført, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.
4. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af de varer, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
Artikel 2
Parterne kan inden for en måned regnet fra tidspunktet for nærværende forordnings ikrafttræden tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 7, stk. 4, litra b) og c), i forordning (EØF) nr. 2423/88.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 5. juli 1995.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1645/95,
annettu 5 päivänä heinäkuuta 1995,
Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Malesiasta peräisin olevien mikroaaltouunien tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä tai vientituella muista kuin Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä heinäkuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2423/88 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella N:o (EY) 522/94 (2), ja erityisesti sen 11 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo, että
A. MENETTELY
(1) Komissio ilmoitti joulukuussa 1993 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (3) Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Malesiasta peräisin olevien mikroaaltouunien tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn aloittamisesta ja pani vireille tutkimuksen.
Menettely aloitettiin valituksen vuoksi, jonka teki Groupement Interprofessionnel des Fabricants d'Appareils d'Equipement Ménager (Gifam) niiden tuottajien puolesta, joiden sanottiin edustavan suurinta osaa Euroopan yhteisön mikroaaltouunien kokonaistuotannosta.
Valitukseen sisältyi todisteita edellä mainituista maista peräisin olevien tuotteiden polkumyynnistä ja tästä aiheutuneesta huomattavasta vahingosta; todisteita pidettiin riittävinä perustelemaan menettelyn aloittaminen.
(2) Komissio antoi asian virallisesti tiedoksi niille tuottajille, viejille ja tuojille, joita asia koskee, sekä vientimaiden edustajille ja valituksen tekijöille, ja se antoi osapuolille, joita asia välittömästi koskee, mahdollisuuden kirjallisesti ilmaista näkökantansa ja pyytää tulla kuulluksi.
Useat kyseisten maiden tuottajat ja yhteisöön tuojia edustava järjestö (The Foreign Trade Association, "FTA") esittivät näkökantansa kirjallisesti. Monet osapuolet pyysivät tilaisuutta tulla kuulluksi.
(3) Komissio lähetti niille osapuolille, joita asia tunnetusti koskee, kyselylomakkeet ja sai yksityiskohtaiset tiedot valituksen tehneiltä yhteisön tuottajilta, kolmelta kiinalaisiin tuottajiin etuyhteydessä olevalta viejältä, neljältä korealaiselta tuottajalta, yhdeltä malesialaiselta ja yhdeltä thaimaalaiselta tuottajalta. Se sai yksityiskohtaiset tiedot myös yhdeltä viejältä, joka on etuyhteydessä korealaiseen ja thaimaalaiseen tuottajaan, sekä 18 tuojalta, joista suurin osa on etuyhteydessä korealaisiin ja malesialaisiin tuottajiin.
(4) Komissio pyysi ja tarkasti kaikki menettelyn kannalta tarvittavina pidetyt tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraavien yhtiöiden tiloissa:
a) Valituksen tehneet yhteisön tuottajat:
- AEG Hausgeräte AG (AEG) - Saksa,
- Candy Elettrodomestici S.r.l. ja sen tuotantoyhtiö Gasfire, S.p.A.(Candy) - Italia,
- Groupe Moulinex S.A. (Moulinex) - Ranska,
- Thomson Electromenager S.N.C. (Thomson) - Ranska.
Tutkimus suoritettiin myös Compagnie Européenne pour la Fabrication d'Enceintes à Micro-Ondes S.A.R.L:n (CEFEMO, Ranska) tiloissa; kyseessä on yhteisyritys, johon tutkimusajankohtana kuului kolme osapuolta, AEG, Thomson ja japanilainen Toshiba.
Kaksi edellistä yhtiötä myivät mikroaaltouuneja, jotka oli tuotettu yhteisyrityksessä.
Polkumyyntimenettelyn aloittamisen jälkeen Toshiba päätti olla jatkamatta toimintaansa mikroaaltouunien osalta CEFEMO:n osapuolena, ja se ei halunnut olla yhteistyössä tutkimuksessa. Näin ollen Toshibaan liittyvät tiedot (tuotanto, myynti, markkinaosuudet jne.) jätettiin huomioon ottamatta valituksen tehneen yhteisön teollisuudenalan tilanteen arvioinnissa.
b) Kiinalaisten tuotteiden viejät
- Vegary Ltd - Hongkong
- SMC Microwave Products Co. Ltd - Hongkong
- SMC Microwave Products Co. Ltd - Brittiläiset Neitsytsaaret - Honkong
c) Korealaiset tuottajat
- Daewoo Electronics Co. Ltd (Daewoo) - Korea,
- LG Electronics Inc. (LG) - Korea (4),
- Korea Nisshin Co. Ltd (Korea Nisshin) - Korea
- Samsung Electronics Co. Ltd (Samsung Korea) - Korea.
d) Malesialainen tuottaja
- Samsung Electronics (M) SDN.BHD. (Samsung Malesia) - Malesia
e) Thaimaalainen tuottaja
- Acme Industry Co. Ltd (Acme) - Thaimaa
f) Koreasta ja Thaimaasta peräisin olevien tuotteiden yhteisöön viejä
- Imarflex Mfg. Co. Ltd - Japani
g) Etuyhteydessä olevat maahantuojat yhteisössä
- Daewoo Electronics S.A. - Ranska
- LG Goldstar France S.A.R.L. - Ranska
- LG Electronics U.K. Limited - Yhdistynyt kuningaskunta
- LG Electronics Deutschland GmbH - Saksa
- Samsung Electronics France - France
- Samsung Electronics GmbH - Saksa
- Samsung Electronics Comercial Ibérica S.A. - Espanja
- Samsung Electronics (UK) Limited - Yhdistynyt kuningaskunta
(5) Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 1992 ja 30 päivän syyskuuta 1993 välisen ajanjakson ("tutkimusajanjakso").
(6) Kerättyjen ja tutkittujen tietojen määrän ja monimuotoisuuden vuoksi, erityisesti asianomaisten osapuolien suuren määrän osalta, tutkimusajanjakso ylitti tavanomaisen yhden vuoden ajan.
B. TUTKIMUKSEN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(7) Valituksen kohteena olevat tuotteet, joiden osalta menettely aloitettiin, ovat CN-koodiin 8516 50 00 kuuluvat kotitalouskäyttöön tarkoitetut mikroaaltouunit.
(8) Mikroaaltouuneja käytetään ruoan lämmittämisessä ja/tai paistamisessa sähkömagneettisen energian avulla. Tietyissä malleissa ruoanvalmistusprosessi voi koostua sähkömagneettisen energian ja tavanomaisen lämmittämisen yhdistelmästä.
(9) On selvitetty, että eri mikroaaltouunimallien välillä on eroja, erityisesti seuraavien ominaisuuksien osalta:
- tilavuus,
- mikroaaltouunien toiminta:
- ainoastaan sähkömagneettinen energia (mikroaaltoenergia); yksitoimintainen
- sähkömagneettinen energia ja grilli; kaksitoimintainen
- sähkömagneettinen energia, grilli ja tavanomainen paistamismenetelmä; yhdistelmä eli kolmitoimintainen
- mekaaninen tai elektroninen käyttöjärjestelmä ja
- lisäominaisuudet, kuten tehonvalinta, eri lähtötehot, ajastin, muisti jne.
Kaikkien kyseessä olevien mikroaaltouunien fyysiset perusominaisuudet ovat samankaltaiset, ja mikroaaltouunien katsotaan tässä menettelyssä muodostavan yhden tuotteen, joka koostuu laajasta mallivalikoimasta, jonka toisessa päässä ovat yksinkertaiset, hinnaltaan edulliset mallit ja toisessa pitkälle kehitetyt, hinnaltaan kalliit mallit; eri mikroaaltouunimallien tai -ryhmien välillä ei tehdä selkeää eroa.
Edellä mainituista eroista huolimatta kaikkia mikroaaltouuneja käytetään samaan tarkoitukseen, ne ovat suurelta osin vaihdettavissa keskenään, ne kilpailevat suoraan toistensa kanssa ja markkinoilla niitä ei voida eritellä erillisiksi tuotteiksi.
Tutkimuksen perusteella on päätelty, että neljästä kyseessä olevasta viejämaasta vietävät mikroaaltouunit kuuluvat edellä kuvaillun tuotteen mallivalikoimaan.
(10) Sen kysymyksen osalta, ovatko kotimaisilla markkinoilla myytävät mikroaaltouunit samankaltaisia tuotteita yhteisön teollisuuden myymiin mikroaaltouuneihin verrattuna, tutkimuksessa on osoittautunut, että Korean kotimarkkinoilla, joita myös käytettiin vastaavana markkinataloutena laskettaessa kiinalaisten tuotteiden normaaliarvoa, myytävät eri mikroaaltouunit ovat yleensä samanlaisia tai samankaltaisia kuin yhteisön tuottajien tuottamat ja myymät mikroaaltouunit fyysisiltä ominaisuuksiltaan, sovelluksiltaan ja käytöltään huolimatta jännite- tai suunnittelueroista tai eroista erityisominaisuuksien kuten paino- ja höyrysensorien saatavuuden suhteen.
Yhteistyöhön osallistuneilla malesialaisilla ja thaimaalaisilla tuottajilla ei ollut myyntiä kotimarkkinoillaan, eikä teknisiä tietoja näillä markkinoilla myydyistä mikroaaltouuneista ollut näin ollen saatavilla.
Kävi myös ilmi, että kyseisestä neljästä viejämaasta yhteisöön vietävillä mikroaaltouuneilla on samanlaisia tai samankaltaisia teknisiä perusominaisuuksia yhteisössä tuotettavien ja myytävien mikroaaltouunien kanssa.
Tämän vuoksi komissio katsoo, että yhteisössä tuotettavat ja myytävät mikroaaltouunit muodostavat samankaltaisen tuotteen suhteessa Koreassa myytävään tuotteeseen ja Kiinasta, Koreasta, Malesiasta ja Thaimaasta tuotavaan tuotteeseen asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 12 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
C. POLKUMYYNTI
a) Kiina
(1) Yleistä
(11) Kiinasta vietäviä mikroaaltouuneja koskevassa tutkimuksessa ilmeni, että kahden yhteistyöhön osallistuvan, Kiinassa sijaitsevan tuottajan ilmoittama viennin määrä oli huomattavasti suurempi kuin yhteisön tuontitilastossa ilmoitettu Kiinasta tulevan tuonnin määrä tutkimusajanjaksolla. Komissio ei kyennyt lopullisesti arvioimaan tämän eron syytä, mutta ottaen huomioon jäljempänä esitetyt vientikanavat on erittäin todennäköistä, että osa kahden kiinalaisen tuottajan ilmoittamasta, Hongkongissa sijaitsevien vientiyhtiöiden välityksellä myydystä viennistä ilmoitettiin yhteisöön tuotaessa itse asiassa Hongkongista peräisin olevaksi. Yhteisön tuontitilastoista ilmeneekin, että tutkimusajanjaksona 51 600 kappaletta on ilmoitettu Hongkongista peräisin olevaksi tuonniksi, toisin sanoen jonkin verran vähemmän kuin mikä on edellä mainitun eron aiheuttanut määrä. Mainitusta erosta seuraa, että tietyissä tapauksissa yhteisössä sijaitsevien maahantuojien tekemät ilmoitukset vaikuttavat olleen virheellisiä ja että Hongkongista peräisin olevaksi ilmoitettuun tuontiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota.
(2) Normaaliarvo
(12) Koska Kiinan katsotaan tämän polkumyyntimenettelyn yhteydessä olevan muu kuin markkinatalousmaa, komissio määritti sen normaaliarvon vastaavassa maassa lasketun normaaliarvon perusteella asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Kuten tiedoksiannossa menettelyn aloittamisesta ilmoitettiin, komissio tutki, voitaisiinko Korea valita vastaavaksi maaksi ja päätteli, että valinta oli asianmukainen ja kohtuullinen ottaen huomioon seuraavat markkinoiden ja niillä toimivien tuottajien ominaisuudet:
- Korean kotimarkkinoiden koko on määrällisesti huomattavasti suurempi kuin vienti Kiinasta yhteisöön,
- kyseisillä markkinoilla toimii suuri määrä toimittajia, mikä takaa kilpailumarkkinaympäristön,
- korealaiset tuottajat saavat helposti mikroaaltouunien pääkomponentteja, koska ne itsekin ovat merkittäviä toimijoita maailman komponenttimarkkinoilla, ja
- kyseiset tuottajat valmistavat tiettyjä mikroaaltouunien perus- ja pääkomponentteja kuten magnetronia (tältä osin tutkimuksessa on vahvistettu, että kyseessä olevat kiinalaiset tuottajat hankkivat näitä komponentteja maailmamarkkinoilta, joilla korealaiset toimijat ovat hyvin edustettuina).
Lisäksi tarkasteltiin seuraavia Korean markkinoita ja korealaisia tuottajia koskevia seikkoja:
- tutkimuksessa selvisi, että Korea on yksi maailman suurimmista mikroaaltouunien tuottajista,
- mikroaaltouunien kokonaistuotantonsa perusteella korealaisia tuottajia voidaan pitää kannattavina ja
- lisäksi tietyt näistä tuottajista ovat mikroaaltouunien täydellisiä tuotantokombinaatteja.
Yksikään osapuoli, jota asia koskee, ei ehdottanut vastaavaksi maaksi muuta kuin Koreaa.
(13) Yksi kiinalaisista yhtiöistä esitti, että Korea saattaisi olla epäasianmukainen ottaen huomioon valituksessa kuvailtu sähkölaitteiden jakelujärjestelmä kotimarkkinoilla.
Valituksessa todettiin, että ottaen huomioon sähkölaitemarkkinoiden rakenne yleensä, erityisesti jakelumarginaalien kokoa voitaisiin pitää yllättävän suurena. Valituksessa ei kuitenkaan käsitelty perusteellisesti korealaisten sähkölaitteiden tuottajien tilannetta ja myyntiä jakeluverkkoon. Ottaen huomioon kyseisten tuottajien toiminnan komissio on niiden kotimaista myyntiä koskevat tiedot huolellisesti tarkastettuaan vakuuttunut siitä, että Korean kotimaisilla markkinoilla toimitaan markkinatalouden periaateiden mukaisesti ja kyseiset markkinat ovat kooltaan huomattavat. Kuten jäljempänä ilmenee, komissio on joka tapauksessa tehnyt korealaisten tuottajien osalta tiettyjä mukautuksia niiden vertailtavuuteen vaikuttavien normaaliarvon ja vientihinnan erojen suhteen, toisin sanoen fyysisten erojen sekä tuontimaksuihin, välillisiin veroihin ja myyntikustannuksiin liittyvien erojen osalta. Nämä mukautukset otettiin huomioon myös määritettäessä vastaavan maan normaaliarvoa.
Näin ollen todetaan, että Koreaa pidetään asianmukaisimpana ja kohtuullisimpana vastaavana maana laskettaessa Kiinasta vietävien mikroaaltouunien normaaliarvoja.
(14) Kuten vaikutti aiheelliselta asianomaisten korealaisten tuottajien normaaliarvon määrittämisen perusteella (katso johdanto-osan 18-25 kappale) kunkin Kiinasta vietävän mallin normaaliarvo laskettiin laskennallisena normaaliarvona tai tosiasiallisesti Korean kotimarkkinoilla maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella suoraan verrattavissa olevien mallien osalta käyttäen johdanto-osan 9 kappaleessa kuvailtuja pääasiallisia ominaisuuksia. Jos normaaliarvo määriteltiin laskennallisena, se tehtiin Koreassa aiheutuneiden kokonaistuotekustannusten perusteella, joihin sisältyi kohtuullisen suuri määrä myynti-, yleis- ja hallinnollisia kuluja, joihin lisättiin kohtuullinen voittomarginaali.
Kutakin kiinalaisten tuottajien viemää mallia kohden oli ainakin kaksi tai kolme korealaista tuottajaa, joiden mallit olivat suoraan vertailukelpoisia. Siten kunkin kiinalaisen yhtiön mallin normaaliarvo laskettiin korealaisten tuottajien vastaavien, suoraan verrattavissa olevien mallien normaaliarvojen keskiarvona.
(3) Vientihinta
(15) Vientihintaa laskiessaan komissio perusti sen määrittämisen kaikkiin kiinalaisten tuottajien tutkimusajanjaksona ilmoittamiin vientitapahtumiin. Tätä hintaa laskiessaan komission oli otettava huomioon, että alkuperämaasta yhteisöön viedyn kiinalaisen tuotteen osalta ei löytynyt minkäänlaista hintaa, koska koko vientimyynti tapahtui Hongkongissa sijaitsevien, etuyhteydessä olevien myyntiorganisaatioiden välityksellä. Tämän vuoksi vientihinta oli laskettava sen hinnan perusteella, jolla Hongkongissa olevat myyntiyhtiöt myivät tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta edelleen yhteisössä sijaitseville riippumattomille asiakkaille, yhteisön toimielinten pysyvän käytännön mukaisesti. Vientihintaa määritettäessä kohtuulliseksi mukautukseksi katsottiin viiden prosentin marginaali. Myyntiyhtiöiden antamien tietojen perusteella tämä marginaali kuvastaa Hongkongissa tehdystä vientitoimesta aiheutuneita kustannuksia.
(4) Vertailu
(16) Hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen osalta niitä mukautuksia, joita korealaiset tuottajat vaativat ja jotka asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 10 kohdan c alakohdan mukaisesti osoittautuivat perustelluiksi ja merkittäviksi Korean markkinoilla, sovellettiin myös verrattaessa normaaliarvoa ja vientihintaa kiinalaisen viennin osalta. Kyseiset mukautukset tehtiin jäljempänä johdanto-osan 31 kappaleessa esitettyjen fyysisten erojen sekä tuontimaksuihin, välillisiin veroihin ja myyntikuluihin liittyvien erojen osalta. Mallikohtaista normaaliarvoa Korean rajalla verrattiin vientihintaan Kiinan rajalla liiketoimi liiketoimelta -periaatteella.
(5) Polkumyyntimarginaali
(17) Tässä vertailussa paljastui polkumyynnin olemassaolo Kiinasta peräisin olevien mikroaaltouunien osalta kokonaisuudessaan. Kiinasta peräisin olevien mikroaaltouunien tuonnin osalta määritetty painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta on 20,8 prosenttia.
Yksi yhtiö vaati yksilöllistä käsittelyä. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että kyseinen yhtiö oli hongkongilaisen yhtiön ja kahden kiinalaisen yhtiön yhteisyritys. Komission suorittamassa yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen arvioinnissa korostettiin Kiinan julkisten viranomaisten merkittävää välitöntä ja välillistä, sopimusluonteista tai tosiasiallista puuttumista mikroaaltouunien tuotantoon ja myyntiin. Yhteisön toimielinten pysyvän käytännön mukaan arvioitiin näin ollen aiheelliseksi hylätä Hongkongiin sijoittautuneen viejän pyyntö saada yksilöllinen käsittely sen Kiinasta peräisin olevien mikroaaltouunien yhteisöön vientiä koskevassa polkumyyntimenettelyssä.
Lisäksi, johdanto-osan 11 kappaleessa tehdyn tuonnin määrän arvioinnin perusteella, komissio on vakuuttunut siitä, että tutkimusajanjakson aikana vientiä yhteisöön harjoittaneet kiinalaiset mikroaaltouunien tuottajat ovat olleet yhteistyössä tutkimuksen tekemisessä ja että sen vuoksi näiltä tuottajilta saatuja tietoja voidaan pitää päätelmien perustana polkumyynnin osalta.
b) Korea
(1) Normaaliarvo
(18) Yleisenä huomiona voidaan mainita, että niiden korealaisten tuottajien osalta, jotka ilmoittivat viedyissä malleissa käytettyjen komponenttien kustannukset sisällyttämättä niihin tuontimaksuja ja välillisiä veroja, joita tavallisesti syntyisi, kun komponentit liitetään Koreassa kulutukseen tarkoitettuihin mikroaaltouuneihin, materiaalikustannuksiin lisättiin asianmukainen määrä kotimaassa myytyjen mikroaaltouunien tuotantokustannusten laskemiseksi.
(19) Korealaisten tuottajien normaaliarvon laskemisen osalta komissio määritti ensin, oliko näiden tuottajien mikroaaltouunien kokonaismyynti kotimaassa edustava verrattuna tuottajien mikroaaltouunien yhteisöön suuntautuvaan kokonaisvientimyyntiin.
Tässä arvioinnissa kävi ilmi, että kolmen yhtiön kotimaisen myynnin määrä oli olennaisesti enemmän kuin viisi prosenttia niiden vientimyynnistä ja että neljäs yhtiö ei lainkaan myynyt mikroaaltouuneja kotimaan markkinoilla.
Näin ollen tämän neljännen yhtiön osalta normaaliarvo laskettiin asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii luetelmakohdan mukaisesti sen yhteisöön viemien mikroaaltouunimallien valmistuskustannusten perusteella. Normaaliarvon laskemisessa otettiin huomioon kaikki Koreassa aiheutuneet materiaaleja ja valmistusta koskevat kiinteät ja muuttuvat tuotantokustannukset sekä kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallinnollisia kuluja ja kohtuullinen voittomarginaali. Tältä osin vahvistettiin, että asianomaisella yhtiöllä oli Korean ulkopuolella etuyhteydessä oleva yhtiö, joka oli osallisena Koreassa tuotettujen mikroaaltouunien tutkimuksessa ja kehittämisessä. Myös nämä kustannukset otettiin huomioon normaaliarvoa laskettaessa.
Koska tällä yhtiöllä ei ollut myyntiä kotimaan markkinoilla, myynti-, yleis- ja hallinnolliset kustannukset ja voitto määritettiin muiden sellaisten korealaisten yhtiöiden keskiarvona, joilla oli tuottavaa mikroaaltouunien myyntiä kotimarkkinoilla kuten jäljempänä määritellään.
(20) Niiden kolmen yhtiön osalta, joilla oli kotimaista mikroaaltouunien myyntiä, komissio arvioi, tapahtuiko näiden tuottajien kotimaan myynti yleensä tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä, toisin sanoen oliko myyntiä kannattavalla tasolla ja tapahtuiko se toisistaan riippumattomien osapuolien välillä. Mikroaaltouunien myynnin kannattavuuden arviointi perustui kunkin kolmen tuottajan eniten myytyihin malleihin, jotka kattoivat yli 85 prosenttia kunkin tuottajan kotimaisesta kokonaismyynnistä. Siltä osin kuinka monia eri malleja kukin asianomaisista tuottajista myi kotimarkkinoillaan, joskus hyvinkin pieniä määriä yksittäisten mallien osalta, tätä menettelyä pidettiin kohtuullisimpana ja edustavana.
Lisäksi tämä arviointi tehtiin käyttäen yhtiöiden antamia tietoja kokonaistuotantokustannuksista, joita aiheutui myynnistä kotimaisilla markkinoilla. Jos yhtiöt suoritetun tarkistuksen mukaan olivat ilmoittaneet tässä suhteessa epätäydelliset tiedot, tuotantokustannukset mukautettiin vastaavasti. Sen arvioinnissa, tapahtuiko kotimainen myynti edellä kuvaillun tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä, ilmeni että yhdellä tuottajalla ei ollut kannattavaa kotimaista myyntiä. Sen vuoksi pääteltiin, että kyseisellä tuottajalla ei ollut ollut lainkaan tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä tapahtunutta myyntiä kotimarkkinoillaan ja että näin ollen sen normaaliarvo oli laskettava asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii luetelmakohdan mukaisesti. Sitä varten käytettiin kyseisen tuottajan valmistuskustannuksia sekä sen kotimaisten markkinoiden myynnistä aiheutuneita myynti-, yleis- ja hallinnollisia kustannuksia. Normaaliarvon määrittämisessä käytettävän voittomarginaalin osalta komissio käytti niiden kahden muun yhtiön keskimääräistä voittomarginaalia, jotka olivat myyneet samankaltaista tuotetta tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä Korean markkinoilla, kuten jäljempänä esitetään.
(21) Mainitun kahden yhtiön osalta komissio määritti lisäksi, myytiinkö yksittäisiä mikroaaltouunimalleja kotimarkkinoilla tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä. Tältä osin komissio määritti, mikä osa kunkin mallin kokonaismyynnistä tapahtui kannattavalla tasolla.
Jos kokonaismyynti mallia kohden kokonaan tai enemmän kuin 80 prosenttia siitä oli kannattavalla tasolla, näiden mallien normaaliarvon määrittämiseksi käytettiin keskimääräisiä kotimaan myyntihintoja sillä edellytyksellä, että asianomainen malli oli verrattavissa vietävään malliin. Jos 20-80 prosenttia kokonaismyynnistä tapahtui kannattavalla tasolla, komissio määritti normaaliarvon ainoastaan kannattavan myynnin keskiarvona.
Jos mallin kokonaismyynnistä vähemmän kuin 20 prosenttia tapahtui kannattavalla tasolla, kotimaisia hintoja ei käytetty normaaliarvon määrittämisessä.
(22) Lopuksi komissio määritti kahden asianomaisen yhtiön osalta niiden myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä perustuvan voittomarginaalin käyttäen edellä olevaa kotimaisen mallikohtaisen kannattavan myynnin arviointia. Tarvittaessa käytettiin yhtiökohtaisia voittomarginaaleja laskennallisen normaaliarvon määrittämisessä kummankin yhtiön osalta erikseen, kuten jäljempänä kuvaillaan, ja kummankin yhtiön keskimääräistä painotettua voittomarginaalia käytettiin normaaliarvojen määrittämisessä niiden kahden yhtiön osalta, joilla ei ollut kotimaista myyntiä (katso johdanto-osan 19 kappale) eikä kannattavaa myyntiä (katso 20 kappale).
(23) Normaaliarvon määrittämisessä niiden kahden yhtiön osalta, joilla oli kannattavaa kotimaista myyntiä, komissio arvioi niiden esityksiä fyysisten ominaisuuksien osalta suhteessa niihin kotimaassa myytyihin malleihin, jotka väitetysti olivat samanlaisia tai suoraan verrattavissa yhteisöön vietäviin malleihin. Näiden esitysten perusteella kyseessä olevat tuottajat olivat päätelleet, että asianomaisen normaaliarvon pitäisi perustua yksinomaan kotimaassa tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä maksettuun tai maksettavaan hintaan. Komissio tutki mallien vertailtavuutta neljän eri perusteen mukaan eli tilavuuden, toimintojen (yksi-, kaksi- tai kolmitoimintainen, katso johdanto-osan 9 kappale), käyttöjärjestelmän (mekaaninen tai elektroninen) ja muiden kotimaassa myytävien ja vietävien mallien ominaisuuksien mukaan. Milloin komissio tämän tarkastelun perusteella vahvisti, että kyseinen vaatimus voitiin hyväksyä ja että myynti tapahtui tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä, normaaliarvo määritettiin keskimääräisen kotimaisen myyntihinnan perusteella.
(24) Monen väitetysti verrattavissa olevan mallin osalta komissio kuitenkin vahvisti seuraavat seikat:
- tietyissä tapauksissa mallit erosivat toisistaan ainakin yhden mikroaaltouunien pääominaisuuden osalta, esimerkiksi tilavuuden, toimintojen tai käyttöjärjestelmän osalta (katso 9 kappale).
- toisissa tapauksissa kyseessä olevat tuottajat väittivät, että mallit olivat samanlaisia tai läheisesti toisiinsa verrattavissa olevia, ja pyysivät samanaikaisesti huomattavia mukautuksia, kun ne itse asiassa vertasivat kyseisten mallien normaaliarvoa ja vientihintaa. Tällaisissa tapauksissa vaaditut mukautukset perustuivat kyseisten mallien tuotantokustannusten eroihin ja ne olivat niin suuret suhteessa kokonaistuotantokustannuksiin, että komissio katsoi tämän yksistään olevan riittävä osoitus siitä, että kyseisiä malleja ei voitu pitää samanlaisina tai läheisesti toisiinsa verrattavissa olevina.
(25) Edellä olevien seikkojen perusteella komissio katsoi, että seuraavanlainen menettely oli perusteltu:
- tapauksissa, joissa tuottajat eivät olleet toimittaneet ratkaisevia lisätietoja mallien vertailtavuudesta, komissio käytti niitä tietoja, jotka se oli saanut muista malleista, määrittääkseen, myytiinkö verrattavissa olevia malleja kotimaassa. Jos tällaisia malleja oli, normaaliarvo laskettiin niiden kotimaisten myyntihintojen perusteella.
- jos jos tällaisia verrattavissa olevia kotimaassa myytäviä malleja ei ollut, normaaliarvo laskettiin asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii luetelmakohdan mukaisesti. Normaaliarvot laskettiin Koreassa aiheutuneiden kiinteiden ja muuttuvien materiaali- ja valmistuskustannusten perusteella, joihin lisättiin aiheutuneet myynti-, yleis- ja hallinnolliset kustannukset. Käytettävän voittomarginaalin osalta komissio käytti kyseessä olevan yhtiön erityistä voittomarginaalia, joka sillä oli kotimaisen myynnin osalta tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä.
(2) Vientihinta
(26) Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta vientihinnat määritettiin siten, että ne perustuivat enempään kuin 85 prosenttiin viennin kokonaismäärästä myydyimmät mallit huomioon ottaen. Kuten normaaliarvon määrittämisessä, tätä menettelyä pidettiin tarpeellisena niiden lukuisten mallien vuoksi, joita myytiin vientiin hyvin pieniä määriä. Koska tämä menettely kattoi huomattavan osan kokonaisviennistä, sitä pidettiin edustavana.
(27) Sen viennin osalta, joka tapahtui suoraan yhteisön maahantuojille, jotka eivät olleet etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuottajaan, vientihinnat määritettiin näiden tuojien maksamien tai maksettavaksi kuuluvien hintojen perusteella.
(28) Tapauksissa, joissa vienti suuntautui vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä oleviin, yhteisössä sijaitseviin yhtiöihin, jotka toivat tuotetta yhteisöön, vientihinnat määritettiin näiden etuyhteydessä olevien tuojien niiden jälleenmyyntihintojen perusteella, jotka ne saivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta EY:ssä asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 8 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tätä varten otettiin huomioon kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneet kustannukset, mukaan lukien tulli ja viiden prosentin voittomarginaali liikevaihdosta, jota pidettiin kohtuullisena niiden tietojen perusteella, joita komissio oli saanut tämän ja aiempien samaa alaa koskevien polkumyyntimenettelyjen yhteydessä.
(29) Niissä tapauksissa, joissa tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneet, etuyhteydessä olevien tuojien ilmoittamat kustannukset eivät kuvastaneet tosiasiallisia tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneitä kustannuksia näiden yhtiöiden mikroaaltouunien jälleenmyynnissä yhteisöön tai joissa ei otettu huomioon kyseiseen myyntiin liittyviä kustannuksia, jotka tuottaja/viejä maksoi tai korvasi, tällaiset kustannukset otettiin huomioon asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 8 kohdan b alakohdan mukaisesti.
(3) Vertailu
(30) Edellä määritettyä mallikohtaista normaaliarvoa verrattiin vapaasti tehtaalla -tasolla vapaasti tehtaalla -vientihintaan liiketoimi liiketoimelta -perusteella.
(31) Tasapuolista vertailua varten tehtiin asianmukainen mukautus hintojen vertailtavuutta koskevien erojen osalta. Vaaditut, merkittäviksi osoittautuneet mukautukset myönnettiin, jos ne olivat perusteltuja asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti. Mukautukset tehtiin fyysisten erojen sekä tuontimaksuihin, välillisiin veroihin ja myyntikuluihin liittyvien erojen osalta.
(32) Myös sille yhtiölle, jolla ei ollut lainkaan kotimaista myyntiä Korean markkinoilla, myönnettiin mukautus, jonka määrä oli muille korealaisille yhtiöille myönnettyjen mukautusprosenttien keskiarvo.
(4) Polkumyyntimarginaali
(33) Tässä vertailussa paljastui polkumyynnin olemassaolo Koreasta peräisin olevan kyseessä olevan tuotteen tuonnissa.
(34) Kunkin korealaisen tuottajan osalta väliaikaisesti määritetyt painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta ovat seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
(35) Muun sellaisen korealaisen viejän tai vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, joka ei vastannut komission kyselyyn tai ei muuten tehnyt itseään tunnetuksi, polkumyynti määritettiin niiden tietojen perusteella, joita oli käytettävissä asetuksen (ETY) N:o 2423/88 7 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti.
Ottaen huomioon, että yhteisöön vientiä koskevien, yhteistyössä toimineiden korealaisten tuottajien toimittamien tietojen ja yhteisön tuontitilastojen tietojen vertailussa yhteistyön taso osoittautui korkeaksi, komissio katsoi, että asianmukaisimmat käytettävissä olevat tosiasiat olivat tutkimuksessa määritetyt tosiasiat ja että, koska ei ollut syytä uskoa, että yksikään tuottaja, joka ei toiminut yhteistyössä, olisi myynyt polkumyynnillä alhaisempaan hintaan kuin korkein todettu hinta, tätä varten asianmukaisin oli korkein polkumyyntimarginaali, joka oli määritetty yksittäisen, tutkimuksessa yhteistyössä toimineen tuottajan osalta.
Tämän menettelyn katsottiin olevan tarpeen sen välttämiseksi, että luotaisiin mahdollisuus toimenpiteiden kiertämiselle.
c) Malesia
(1) Normaaliarvo
(36) Komission tutkimuksessa ilmeni, että ainoalla yhteistyössä toimineella malesialaisella tuottajalla ei ollut lainkaan mikroaaltouunien myyntiä kotimarkkinoillaan. Tämän vuoksi normaaliarvo kyseisen tuottajan osalta laskettiin asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii luetelmakohdan mukaisesti. Koska muiden tuottajien tekemän samankaltaisen tuotteen myyntiä tai saman alan myyntiä koskevia tietoja ei Malesian kotimarkkinoilta ollut käytettävissä, komissio katsoi, että normaaliarvon määrittämiseksi käytettävien myynti-, yleis- ja hallinnollisten kustannusten ja voiton olisi pohjauduttava "mihin tahansa kohtuulliseen perustaan". Tätä varten komissio piti asianmukaisena käyttää Korean kotimaisia myynti-, yleis- ja hallinnollisia kustannuksia ja voittoa kannattavan myynnin osalta. Tätä pidettiin kohtuullisena, koska Korean markkinat olivat ainoat tähän polkumyyntimenettelyyn kuuluvat, joilla samankaltaisen tuotteen kannattavaa myyntiä oli edustavassa määrin. Lisäksi, kuten johdanto-osan 12 ja 13 kappaleessa korostetaan, Korean markkinat ovat laajat ja kyseessä olevat taloudelliset toimijat toimivat kilpailuympäristössä. Lopuksi, eräs suurimmista korealaisista tuottajista omistaa asianomaisen malesialaisen tuottajan. Voidaan siis kohtuullisesti olettaa, että malesialaisen tuottajan kustannusrakenne ja markkinakäyttäytyminen olisivat samankaltaiset, jos se harjoittaisi myyntiä Malesian markkinoilla.
Vientimallien laskennalliset normaaliarvot määriteltiin näin ollen malesialaisen tuottajan kiinteiden ja muuttuvien materiaali- ja valmistuskustannusten sekä tietyn määrän myynti-, yleis- ja hallinnollisia kustannuksia ja kohtuullisen voittomarginaalin perusteella, jotka oli määritetty niiden korealaisten tuottajien osalta, joilla oli edustavaa myyntiä tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä, kuten esitetään johdanto-osan 19-22 kappaleessa.
(37) Malesialaisen tuottajan osalta käytetyt mallikohtaiset komponenttikustannukset mukautettiin siten, että niihin sisällytettiin sekä tuontimaksut että välilliset verot, joita näistä komponenteista tavallisesti aiheutuisi liitettäessä niitä Malesian kulutukseen tarkoitettuihin mikroaaltouuneihin, mutta joita ei kannettu, koska tuottaja toimi vapaakauppa-alueella.
(2) Vientihinta
(38) Muista kyseessä olevista maista peräisin olevassa viennissä käytetyn menetelmän mukaisesti vientihinnan määrittämisessä otettiin huomioon enemmän kuin 85 prosenttia kaikista tutkimusajanjakson vientitapahtumista. Sen viennin osalta, joka tapahtui suoraan maahantuojalle, jotka eivät olleet etuyhteydessä, vientihinnat määritettiin maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(39) Tapauksissa, joissa vienti suuntautui vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä oleviin, yhteisössä sijaitseviin yhtiöihin, jotka toivat tuotetta yhteisöön, vientihinnat määritettiin näiden etuyhteydessä olevien tuojien niiden jälleenmyyntihintojen perusteella, jotka ne saivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 8 kohdan b alakohdan mukaisesti, ja tätä varten otettiin huomioon kaikki tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneet kustannukset, mukaan lukien tulli ja viiden prosentin voittomarginaali liikevaihdosta, jota pidettiin kohtuullisena niiden tietojen perusteella, joita komissio oli saanut tämän ja aiempien samaa alaa koskevien polkumyyntimenettelyjen yhteydessä.
(40) Niissä tapauksissa, joissa tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneet, etuyhteydessä olevien tuojien ilmoittamat kustannukset eivät kuvastaneet tosiasiallisia tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneitä kustannuksia näiden yhtiöiden mikroaaltouunien jälleenmyynnissä yhteisöön tai joissa ei otettu huomioon kyseiseen myyntiin liittyviä kustannuksia, jotka tuottaja/viejä aiheutti tai korvasi, tällaiset kustannukset otettiin huomioon asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 8 kohdan b alakohdan mukaisesti.
(3) Vertailu
(41) Edellä määritettyä mallikohtaista normaaliarvoa verrattiin vapaasti tehtaalla -tasolla vapaasti tehtaalla -hintaan liiketoimi liiketoimelta -perusteella.
(42) Tasapuolisen vertailun aikaansaamiseksi ja ottaen huomioon, että normaaliarvo määritettiin Korean markkinoiden kannattavan myynnin myynti-, yleis- ja hallinnollisten kustannusten ja tästä myynnistä saadun voiton perusteella, malesialaiselle tuottajalle myönnettiin asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti samat mukautukset, joita oli vaadittu ja jotka oli osoitettu perustelluiksi ja merkittäviksi Korean markkinoilla. Nämä mukautukset tehtiin fyysisten erojen ja Malesian tosiasiallista tilannetta kuvaavien tuontimaksuihin ja välillisiin veroihin liittyvien erojen sekä myyntikustannusten erojen perusteella.
(4) Polkumyyntimarginaali
(43) Tässä vertailussa paljastui polkumyynnin olemassaolo Malesiasta peräisin olevan kyseessä olevan tuotteen tuonnissa.
(44) Malesialaisen tuottajan osalta väliaikaisesti määritetty painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta on seuraava:
TAULUKON PAIKKA
(45) Kuten johdanto-osan 35 kappaleessa kuvaillussa Korean tapauksessa, polkumyynti määritettiin asetuksen (ETY) N:o 2423/88 7 artiklan 7 kohdan b alakohdan säännösten mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella muun sellaisen viejän tai vientiä harjoittavan tuottajan tai viejän tapauksessa, joka ei vastannut komission kyselyyn tai ei muuten tehnyt itseään tunnetuksi.
Yhteisöön vientiä koskevien, yhteistyössä toimineen malesialaisen tuottajan toimittamien tietojen ja yhteisön tuontitilastojen tietojen osalta yhteistyön taso osoittautui korkeaksi. Tämän vuoksi tämän ainoan yhteistyössä olleen tuottajan polkumyyntimarginaalia pidettiin asianmukaisena.
Tämän menettelyn katsottiin myös olevan tarpeen sen välttämiseksi, että luotaisiin mahdollisuus toimenpiteiden kiertämiselle.
d) Thaimaa
(1) Normaaliarvo
(46) Kuten johdanto-osan 36 kappaleessa kuvaillussa Malesian tapauksessa, komissio päätteli, että ainoalla yhteistyössä olleella thaimaalaisella tuottajalla ei ollut lainkaan mikroaaltouunien myyntiä tai saman alan myyntiä kotimaisilla markkinoillaan. Tämän vuoksi normaaliarvon määrittämisessä käytettiin thaimaalaisen tuottajan tapauksessa samaa menettelyä kuin malesialaisen tuottajan tapauksessa.
(47) Thaimaalaisen tuottajan osalta käytetyt mallikohtaiset komponettikustannukset mukautettiin siten, että niihin sisällytettiin sekä tuontimaksut että välilliset verot, joita näistä komponenteista tavallisesti aiheutuisi liitettäessä niitä Thaimaan kulutukseen tarkoitettuihin mikroaaltouuneihin, mutta joita ei kannettu, koska tuottaja toimi vapaakauppa-alueella.
(2) Vientihinta
(48) Vientihinnan määrittämisessä otettiin huomioon enemmän kuin 85 prosenttia kaikista tutkimusajanjakson vientitapahtumista. Koska thaimaalaisen tuottajan vienti yhteisöön tapahtui suoraan tuottajille, jotka eivät olleet etuyhteydessä, vientihinta määritettiin maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(3) Vertailu
(49) Edellä määritettyä mallikohtaista normaaliarvoa verrattiin vapaasti tehtaalla -tasolla vapaasti tehtaalla -hintaan liiketoimi liiketoimelta -perusteella.
(50) Tasapuolisen vertailun aikaansaamiseksi ja ottaen huomioon, että normaaliarvo määritettiin Korean markkinoiden kannattavan myynnin myynti-, yleis- ja hallinnollisten kustannusten ja tästä myynnistä saadun voiton perusteella, thaimaalaiselle tuottajalle myönnettiin asetuksen (ETY) N:o 2423/88 2 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti samat mukautukset, joita oli vaadittu ja jotka oli osoitettu perustelluiksi ja merkittäviksi Korean markkinoilla. Nämä mukautukset tehtiin fyysisten erojen ja Thaimaan tosiasiallista tilannetta kuvastavien tuontimaksuihin ja välillisiin veroihin sekä myyntikustannuksiin liittyvien erojen perusteella.
(4) Polkumyyntimarginaali
(51) Tässä vertailussa paljastui polkumyynnin olemassaolo Thaimaasta peräisin olevan kyseessä olevan tuotteen tuonnissa.
(52) Thaimaalaisen tuottajan osalta väliaikaisesti määritetty painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta on seuraava:
TAULUKON PAIKKA
(53) Muun sellaisen viejän vientiä harjoittavan tuottajan tai viejän tapauksessa, joka ei vastannut komission kyselyyn tai ei muuten tehnyt itseään tunnetuksi, polkumyynti määriteltiin niiden tosiasioiden perusteella, joita oli käytettävissä asetuksen (EY) N:o 2423/88 7 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti.
(54) Ottaen huomioon, että yhteisöön vientiä koskevien, yhteistyössä toimineen thaimaalaisen tuottajan toimittamien tietojen ja yhteisön tuontitilastojen tietojen vertailussa yhteistyön taso (toisin kuin Korean ja Malesian tapauksissa) osoittautui huonoksi (myös muut tutkimuksen yhteydessä saadut tiedot vahvistivat tämän päätelmän), komissio katsoi, että erityisesti oli tärkeää välttää mahdollisuus toimenpiteiden kiertämiseen.
Ottaen huomioon, että yhteistyössä toimimattomuus johti vientitoimintaa koskevien tietojen puutteeseen niiden tuottajien osalta, jotka eivät olleet yhteistyössä, ja sen vuoksi, että tuontitilastoista ei voinut tehdä minkäänlaisia päätelmiä vientihinnoista, kohtuullisimmat käytettävissä olevat tosiasiat olivat ne, jotka oli määritelty tutkimukseen osallistuneen, yhteistyössä toimineen tuottajan osalta. Koska edellä olevan perusteella ei ollut syytä uskoa, että yksikään tuottaja, joka ei toiminut yhteistyössä, olisi myynyt polkumyynnillä alhaisempaan hintaan kuin korkein todettu hinta, tätä varten asianmukaisimpana polkumyyntimarginaalina pidettiin korkeinta painotettua keskimääräistä polkumyyntimarginaalia, joka oli määritelty yksittäisen mikroaaltouunilohkon suhteen, jonka osalta yhteistyössä toimineella thaimaalaisella tuottajalla oli merkittävää vientiä.
(55) Tämän menettelyn katsottiin olevan tarpeen myös siksi, ettei niille, jotka eivät toimineet yhteistyössä, tarjoutuisi mahdollisuutta saada yhteistyössä toimimattomuudesta aiheetonta etua.
(56) Muun Thaimaasta peräisin olevan viennin osalta väliaikaisesti määritetty polkumyyntimarginaali on 31,8 prosenttia vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta.
D. YHTEISÖN TEOLLISUUS
(57) Suoritetussa tutkimuksessa ilmeni, että yhteisössä toimivat mikroaaltouuneja tuottavat ja/tai kokoavat yhtiöt voidaan jakaa neljään eri ryhmään:
- valituksen tehneet yhtiöt;
- yhteistyössä olevat yhtiöt, jotka toimivat pääasiallisesti yhteisön pääoman turvin ja jotka eivät osallistuneet valitukseen ja joista jotkin ovat tässä polkumyyntimenettelyssä saatujen tietojen mukaan tuoneet suuria määriä mikroaaltouuneja tutkimuksen kohteena olevista maista;
- yhteisössä olevat yhtiöt, jotka toimivat pääasiallisesti muun kuin yhteisön pääoman turvin ja jotka eivät ole etuyhteydessä väitetysti polkumyynnillä tuodun tuotteen viejämaissa sijaitseviin tuottajiin ja jotka eivät olleet yhteistyössä tutkimuksessa;
- yhteisössä olevat yhtiöt, jotka ovat etuyhteydessä tiettyihin väitetysti polkumyynnillä tuodun tuotteen viejämaissa sijaitseviin tuottajiin ja jotka eivät olleet yhteistyössä tutkimuksessa.
(58) Yhteisön teollisuutta määritettäessä käytettiin sekä markkinatutkimuksesta saatuja tietoja (niiden yhtiöiden tuotantoa, jotka eivät toimineet yhteistyössä, ja niiden yhtiöiden tuotantoa, jotka eivät tehneet valitusta) että tietoja, jotka saatiin kyselyvastauksista, koska kaikki edellä mainitut, yhteisön mikroaaltouunimarkkinoilla toimivat yhtiöt eivät osallistuneet tutkimukseen. On huomattava, että tiedot oli mahdollista tarkistaa useista lähteistä arvioinnin yleisen luotettavuuden varmistamiseksi.
(59) Komissio tarkasteli, pitäisikö jotkin yhteisössä toimivista yhtiöistä jättää yhteisön teollisuuden määritelmän ulkopuolelle, jotta voitaisiin arvioida, muodostavatko valituksen tehneet yhtiöt suurimman osan yhteisön kokonaistuotannosta asetuksen (ETY) N:o 2423/88 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä,
Tässä suhteessa olisi muistettava, että 4 artiklan 5 kohdassa ei säädetä niiden yhteisön tuottajien poisjättämisestä ilman erillisiä toimenpiteitä, jotka ovat etuyhteydessä viejiin tai viejämaissa sijaitseviin tuottajiin, tai niiden tuottajien poisjättämisestä, jotka itse tuovat väitetysti polkumyynnillä tuotavaa tuotetta, mutta sen sijaan siinä asetetaan yhteisön toimielimille velvoite harkita tapaus tapaukselta, olisiko minkään tuottajan poisjättäminen tässä tilanteessa perusteltua.
Näin ollen komissio tarkasteli erityisesti sitä, täydensivätkö yhteisössä toimivat yhtiöt yhteisön tuotantoaan tai kokoamistoimintaansa ylimääräisillä tuontitoimilla vai toimivatko ne maahantuojina, joilla oli suhteellisen rajattua ylimääräistä tuotantotoimintaa yhteisössä.
(60) Valituksen tehneiden yhtiöiden osalta komissio totesi, että yksikään niistä ei tuonut mikroaaltouuneja tutkimuksen kohteena olevista maista tutkimusajanjaksona.
(61) Niiden yhteisössä toimivien yhtiöiden osalta, jotka olivat etuyhteydessä erityisesti Koreassa sijaitseviin yhtiöihin, komissio katsoi yleisen käytännön mukaisesti, että ne oli suojattu polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisilta vaikutuksilta, koska niillä oli yhteyksiä asianomaisiin tuottajiin/viejiin. Yhteisön toimielimet ovat aiemmin vastaavanlaisessa tilanteessa päätelleet, että tällaisten yhtiöiden sisällyttäminen vahinkoja koskeviin huomioihin vääristäisi yhteisön teollisuuden rakenteesta kerättyjä tietoja. Näillä perusteilla komissio katsoo, että asianomaiset yhtiöt pitäisi jättää yhteisön teollisuuden määritemän ulkopuolelle.
(62) Tietty yhteisössä toimiva, sellaiseen thaimaalaiseen tuottajaan, joka ei osallistunut yhteistyöhön, etuyhteydessä oleva yhtiö pitäisi myös jättää yhteisön teollisuuden määritelmän ulkopuolelle yksistään tällä perusteella.
(63) Niiden yhteisössä olevien yhtiöiden osalta, jotka eivät osallistuneet yhteistyöhön ja jotka toimivat pääasiallisesti yhteisön pääoman turvin, todettiin markkinatutkimuksen perusteella, että niiden mikroaaltouunien tuonti tutkimuksen kohteena olevista maista oli huomattavaa. Koska täsmällisiä tietoja niiden mikroaaltouunien tuotannon määrästä yhteisössä ei kuitenkaan ollut ja jotta varmistettaisiin luotettava arvio yhteisön kokonaistuotannosta sen määrittämiseksi, muodostivatko valituksen tehneet yhtiöt suurimman osan yhteisön teollisuudesta, päätettiin tässä vaiheessa, että näitä yhtiöitä ei jätetä yhteisön tuotannon määritelmän ulkopuolella, koska tämä oli tarkin menettelytapa valituksen tehneiden aseman tutkimiseksi.
(64) Lopuksi, niiden yhteisössä toimivien yhtiöiden osalta, jotka toimivat pääasiallisesti muun kuin yhteisön pääoman turvin ja jotka eivät ole etuyhteydessä väitetysti polkumyynnillä tuodun tuotteen tuottajiin/viejiin, vaikutti tarpeettomalta tässä vaiheessa tutkia perinpohjaisesti, muodostivatko nämä yhtiöt osan yhteisön teollisuutta tässä polkumyyntimenettelyssä tarkoitetussa merkityksessä. Itse asiassa, vaikka nämä yhtiöt laskettaisiin osaksi yhteisön teollisuutta, ne yhtiöt, joiden puolesta valitus tehtiin ja jotka täysin toimivat yhteistyössä tässä tutkimuksessa kattavat ainakin 60 prosenttia yhteisön teollisuuden mikroaaltouunien kokonaistuotannosta tutkimusajanjakson aikana ja muodostavat näin ollen suuren osan yhteisön teollisuutta asetuksen (ETY) N:o 2423/88 4 artiklan 5 kohdan merkityksessä.
Tämän asiakirjan loppuosassa ilmaisulla `yhteisön teollisuus` tarkoitetaan tämän vuoksi ainoastaan valituksen tehneitä yhteisön teollisuuden yhtiöitä.
E. VAHINKO
a) Yhteisön markkinoiden laajuus
(65) Tämän polkumyyntimenettelyn yhteydessä saatujen tietojen ja yleisten markkinatutkimustietojen perusteella komissio määritti, että yhteisön arvioitu mikroaaltouunien kokonaiskulutus putosi 7 130 000 kappaleesta vuonna 1989 4 830 000 kappaleeseen vuonna 1990. Tämä huomattava väheneminen johtui tänä aikana julkaistusta uutisesta, jonka mukaan mikroaalloilla kypsentämiseen liittyi mahdollisia terveydellisiä haittoja. Epävarmuus markkinoilla johti suuriin jakeluvarastoihin vuoden 1989 lopulla ja tuottajien myynnin putoamiseen vuonna 1990. Tämän laskun jälkeen markkinat toipuivat, ja mikroaaltouuneja myytiin 6 710 000 kappaletta vuonna 1992 ja 7 260 000 kappaletta tutkimusajanjakson aikana, mikä edusti 50 prosentin lisäystä vuoteen 1990 verrattuna. On kuitenkin huomattava, että huolimatta dramaattisesta laskusta vuonna 1990 ja vastaavasta kasvusta vuonna 1991, markkinoiden kokonaismäärää voidaan pitää suhteellisen vakaana. Arvioitu kulutus tarkistettiin lisäksi markkinatutkimustiedoista, jotka koskivat mikroaaltouunien myyntiä loppukuluttajille. Kummankin mikroaaltouunien kulutusta yhteisön markkinoilla koskevan laskentamenetelmän tuloksena on samankokoiset markkinat, ja ero selittyy tuottajien, maahantuojien tai välittäjien varastoilla.
b) Tutkimuksen kohteena olevista maista peräisin olevan tuonnin kumulaatio
(66) Yhteisön toimielinten pysyvän käytännön mukaisesti komissio tutki, pitäisikö asianomaisesta neljästä maasta tulevan mikroaaltouunien tuonnin vaikutusta yhteisön teollisuuteen arvioida kumulatiivisesti seuraavien perusteiden perusteella:
- tuonnin absoluuttinen ja suhteellinen taso tutkimusajanjakson aikana,
- tuotavien tuotteiden verrattavuus fyysisten ominaisuuksien ja loppukäytön vaihdettavuuden osalta ja
- markkinakäyttäytymisen samankaltaisuus.
Tutkimusajanjakson aikana Kiinasta, Koreasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan tuonnin määrä kutakin yksittäistä maata kohden oli huomattava verrattuna yhteisön tuotantoon.
Tuotavien tuotteiden verrattavuuden osalta suoritetussa tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseessä olevista maista peräisin olevat mikroaaltouunit ovat samankaltainen tuote yhteisön teollisuuden myymiin mikroaaltouuneihin verrattuna, kuten määritettiin johdanto-osan 10 kappaleessa.
Tutkimuksessa paljastui myös, että kaikista neljästä maasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat alhaisella tasolla verrattuna yhteisön teollisuuden hintoihin.
(67) Kaksi korealaista tuottajaa vaati, että Koreasta peräisin olevaa tuontia ei saisi kumuloida muista maista peräisin olevaan tuontiin, koska tuonti Koreasta väheni vuosina 1989-1992 ja koska korealaisten mikroaaltouunien keskimääräiset tuontihinnat olivat huomattavasti korkeammat kuin muista kyseessä olevista maista tuotujen mikroaaltouunien tuontihinnat.
Komissio vahvistaa, että Koreasta peräisin oleva tuonti laski merkittävästi, 1 830 000 kappaleesta vuonna 1989 1 110 000 kappaleeseen vuonna 1990. Tämä väliaikainen pudotus tuonnin määrässä yksinkertaisesti vastaa sitä huomattavaa kulutuksen vähenemistä, joka tapahtui yhteisön markkinoilla johdanto-osan 65 kappaleessa mainittujen mikroaaltouunin käytöstä aiheutuvien väitettyjen terveydellisten haittojen vuoksi. Ottaen kuitenkin huomioon Korean tuonnin myöhemmän suuntauksen, joka johti 24,4 prosentin markkinaosuuteen tutkimusajanjakson aikana, kumulaatio on selvästi aiheellinen.
Lisäksi komissio on osoittanut, että Koreasta peräisin olevien mikroaaltouunien hinnat olivat tähän menettelyyn kuuluvista muista maista peräisin olevien mikroaaltouunien hintojen mukaiset, toisin sanoen tuntuvasti yhteisön teollisuuden hintojen alapuolella.
Tämän vuoksi komissio katsoo, että edellytykset Koreasta peräisin olevien mikroaaltouunien tuonnin kumuloimiseksi muista asianomaisista maista peräisin olevien mikroaaltouunien tuontiin täyttyvät tässä tutkimuksessa täysin.
(68) Malesialainen tuottaja on väittänyt, että Malesiasta peräisin olevaa tuontia ei saisi kumuloida muista asianomaisista maista peräisin olevien mikroaaltouunien tuontiin, koska vuosittaisen tuonnin määrä Malesiasta ja sen markkinaosuus ovat vähimmäistasoa.
Komissio on vahvistanut tutkimuksessaan, että Malesiasta peräisin olevien mikroaaltouunien tuonti kasvoi äkillisesti nollasta kappaleesta vuonna 1991 huomattavaan määrään tutkimusajanjakson aikana. Vastaava yhteisön markkinaosuus tämän tuonnin osalta kasvoi nollasta noin 2,7 prosenttiin saman ajanjakson aikana. Edellä esitetyn kehityksen perusteella ja ottaen huomioon, että malesialainen tuottaja aloitti tuotantonsa vuonna 1991 sen jälkeen, kun oli tehty huomattava investointi korkean kapasiteetin omaavaan tehtaaseen, kyseistä tuontia ei voida pitää vähimmäistasoa olevana. Lisäksi keskimääräiset tuontihinnat Malesiasta yhteisöön ovat tuntuvasti alhaisemmat kuin yhteisön teollisuuden hinnat.
(69) Edellä olevan perusteella komissio katsoo aiheelliseksi päätellä, että yhteisön pysyvään käytäntöön perustuen on perusteltua kumuloida Kiinasta, Malesiasta, Koreasta ja Thaimaasta peräisin oleva tuonti.
c) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja yhteisön markkinaosuudet
(70) Kyseessä olevasta neljästä maasta tuotujen mikroaaltouunien kokonaismäärän määrittämiseksi komissio käytti menettelyssä yhteistyössä toimineiden kiinalaisten, korealaisten ja malesialaisten tuottajien toimittamia tietoja ja Thaimaasta peräisin olevan tuonnin osalta EUROSTATin tuontitilastoja.
Tällä perusteella yhteen lasketun tuonnin määrä väheni 2 170 000 kappaleesta vuonna 1989 1 560 000 kappaleeseen vuonna 1990 ja kasvoi jälleen 2 580 000 kappaleeseen vuonna 1991, 2 330 000 kappaleeseen vuonna 1992 ja lopulta 3 050 000 kappaleeseen tutkimusajanjakson aikana. Vaikka tästä kehityksestä näkyy tuonnin epävakaisuus, joka johtui pääasiallisesti edellä mainitusta kulutuksen vaihtelusta yhteisössä vuosina 1989-1990, vahvistettiin joka tapauksessa, että tuonti on kasvanut 18 prosenttia verrattaessa tutkimusajanjaksoa vuoteen 1991.
(71) Yhteisön markkinoiden koon määrittämiseen perustuen kyseessä olevasta neljästä maasta peräisin olevan tuonnin määrän edellä kuvailtu kehitys edustaa yhteisön markkinaosuuden kasvua vuoden 1989 30,4 prosentista vuoden 1990 32,3 prosenttiin, vuoden 1991 37,9 prosenttiin, vuoden 1992 34,7 prosenttiin ja lopulta 42,0 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.
d) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat
(72) Suoritetussa tutkimuksessa ilmeni, että tutkimuksen kohteena olevista maista peräisin olevien mikroaaltouunien hinnat olivat merkittävästi yhteisön teollisuuden tutkimusajanjakson aikana veloittamien hintojen alapuolella.
Sen tason määrittämiseksi, jolla tuottajien/viejien hinnat olivat yhteisön teollisuuden hintoja alhaisemmat komissio vertasi yhteisön teollisuuden riippumattomilta asiakkailta pyytämiä myyntihintoja asianomaisten tuottajien/viejien riippumattomilta asiakkailta pyytämiin myyntihintoihin neljässä jäsenvaltioissa (Saksa, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Espanja). Näiden jäsenvaltioiden markkinoiden kokonaismyyntiä on pidetty yhteisön koko markkinoita edustavana, koska ne edustivat yli 80 prosenttia yhteisön kokonaismarkkinoista.
(73) Lisäksi komissio otti hintavertailussa huomioon mikroaaltouunien pääominaisuudet (tilavuus, toiminnot, käyttöjärjestelmä; katso myös johdanto-osan 9 kappale) ja vertasi kunkin tuottajan/viejän kunkin mallin painotettua keskimääräistä myyntihintaa kaikilla neljällä markkinoilla verrattavissa olevien yhteisön tuottajien mallien vastaaviin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin.
Koska vertailu tehtiin siinä vaiheessa, jolloin tuotteet oli toimitettu yhteisön asiakkaalle tullattuna, maksettujen tullien, vakuutuksen, rahdin ja sisämaan kuljetuksien mukautukset yhteisössä tehtiin niiden liiketoimien osalta, joihin kuului myynti tuottajilta/viejiltä suoraan riippumattomille asiakkaille yhteisössä, eikä tässä vaiheessa. Kyseiset mukautukset tehtiin ottaen huomioon tämän polkumyyntimenettelyn yhteydessä muilta asianomaisilta tuottajilta/viejiltä saadut tiedot.
(74) Edellä esitetystä hintavertailusta ilmeni, että kaikki asianomaisissa viejämaissa sijaitsevat tuottajat olivat harjoittaneet huomattavaa alihinnoittelua. Painotettu keskimääräinen alihinnoittelumarginaali oli Kiinan osalta 29 prosenttia, Korean osalta se vaihteli 21-31 prosentin välillä, Malesian osalta se oli 33 prosenttia ja Thaimaan 40 prosenttia.
e) Yhteisön teollisuuden tilanne
(1) Yleistä
(75) Arvioitaessa yhteisön teollisuuden tilannetta olisi pidettävä mielessä, että tuotantoon, kapasiteettiin, myyntiin, markkinaosuuteen ja kannattavuuteen liittyvät tiedot koskevat yhteisön teollisuutta sellaisena kuin se oli tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön teollisuudessa tapahtui kuitenkin ennen tutkimusajanjaksoa muutoksia, jotka vaikuttivat jäljempänä esitettyjen taloudellisten indikaattorien kehitykseen.
Erityisesti:
- yksi yhteisön teollisuuteen kuuluvista yhtiöistä, Moulinex, otti vuonna 1990 haltuunsa toisen yhteisössä sijaitsevan yhtiön, Krupsin. Krups ei aikaisemmin ollut tuottanut mikroaaltouuneja. Tällä kaupalla Moulinex sai hyvin tunnetun merkkinimen ja omaansa täydentävän vakiintuneen jakeluverkon,
- vuoden 1991 lopulla toinen yhteisön teollisuuteen kuuluva yhtiö, AEG, tuli tuotannollisen yhteisyrityksen CEFEMO:n jäseneksi (katso johdanto-osan 4 kappale, valituksen tehneet yhteisön tuottajat) ja aloitti tuotannon ja myynnin vuonna 1992. Tältä osin uudesta yhtiöstä, joka oli aiemmin myynyt mutta ei tuottanut mikroaaltouuneja, tuli uusi mikroaaltouunien tuottaja yhteisössä.
Tämän vuoksi ajanjaksolla 1991-1992 voitiin odottaa lisäystä tiettyjen taloudellisten indikaattorien osalta, eli yhteisön teollisuuden tuotannon, myynnin määrän ja markkinaosuuden osalta, huolimatta tässä tutkimuksessa esitetyistä kielteisistä vaikutuksista.
(2) Tuotanto
(76) Tuotanto kasvoi vuoden 1991 (noin 1 500 000 kappaletta) ja vuoden 1992 (noin 1 700 000 kappaletta) välisenä aikana, mikä selittyi uuden yhteisön tuottajan toiminnan aloittamisella, ja se väheni kolmella prosentilla verrattaessa vuotta 1992 tutkimusajanjaksoon (noin 1 600 000 yksikköä).
(3) Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(77) Yhteisön teollisuuden tuotantokapasiteetti kasvoi vuoden 1989 1 500 000 kappaleen tasolta vuoden 1992 loppuun mennessä (noin 2 500 000 kappaleeseen) ja pysyi vakaana tutkimusajanjakson loppuun asti. Kuten tuotannon määrän suhteen, tämä kehitys on nähtävä yhteydessä yhteisön uuden tuottajan markkinoille tulemiseen.
Samojen ajanjaksojen aikana kapasiteetin käyttöaste väheni 76 prosentista vuonna 1989 68 prosenttiin vuonna 1991 ja 65 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.
(4) Myynti ja markkinaosuus
(78) Valituksen tekijöiden myynnin määrä yhteisössä kappaleina ilmaistuna kasvoi vuoden 1989 noin 1 100 000 kappaleesta noin 1 500 000 kappaleeseen vuonna 1992 ja pysyi sen jälkeen vakaana tutkimusajanjaksoon asti. Tämä kokonaiskehitys ei kuitenkaan ole yhteisön mikroaaltouunien kokonaismarkkinoiden kasvun mukainen.
Vastaavasti, vaikka yhteisön teollisuuden markkinaosuus kasvoi vuoden 1989 16 prosentista 24 prosenttiin vuonna 1990, sen väheni seuraavina vuosina 23 prosenttiin vuonna 1992 ja 21 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehitys jatkui huolimatta yhteisön teollisuuden markkina-aseman vahvistamiseen tähtäävästä strategiasta ja jäljempänä esitetystä hintapolitiikasta.
(5) Hinnat
(79) Yhteisön teollisuuden hintojen arvioinnin perusteella mikroaaltouuniryhmittäin, siten kuin johdanto-osan 9 kappaleessa kuvaillaan, keskimääräiset hinnat yhteisön markkinoilla laskivat jatkuvasti, ja ne alenivat enemmällä kuin 11 prosentilla vuodesta 1991 tutkimusajanjakson päättymiseen.
(6) Varastot
(80) Vuosina 1989-1990 yhteisön teollisuuden mikroaaltouunien varastot pienenivät 23 prosentilla, mutta kasvoivat tuntuvasti tutkimusajanjaksoon mennessä ja sen aikana.
(7) Kannattavuus
(81) Yhteisön teollisuuden taloudellinen tulos sen mikroaaltouunien myynnin osalta yhteisön markkinoilla heikkeni huomattavasti vuosien 1989-1991 keskimääräisestä kannattavuudesta huomattaviin ja yhä kasvaviin taloudellisiin tappioihin vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson aikana. Indeksimuodossa, vuosi 1989 perusvuotena, ilmaistut taloudelliset tulokset vähenivät vuoden 1989 tasosta 100,0, vuoden 1990 tasosta 40,8 ja vuoden 1991 tasosta 133,4 tappioihin, joiden osalta indeksi oli -13,6 vuonna 1992 ja -76,0 tutkimusajanjaksolla. Tutkimusajanjakson aikana tapahtuneet taloudelliset tappiot ovat saavuttaneet ehdottoman tason, joka uhkaa yhteisön teollisuuden elinkelpoisuutta. Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että yhteisön teollisuuden taloudellisen tuloksen heikkeneminen johtuu sen alenevasta liikevaihdosta mikroaaltouunien osalta. Vaikka yhteisön teollisuuden määrällinen myynti ja markkinaosuus määrällisesti mitattuna eivät ole vähentyneet kovinkaan huomattavasti, arvon mukaan laskettuna myynti on laskenut, kun yhteisö on yrittänyt mukauttaa mikroaaltouuniensa myyntihinnat kyseessä olevan tuonnin hintoihin. Kuten johdanto-osan 74 kappaleessa todetaan, kyseisen tuonnin hinnat ovat olleet jatkuvasti ja merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön teollisuuden hinnat. Säilyttääkseen markkina-asemansa yhteisön teollisuus on yrittänyt vastata kyseisiin tuontihintoihin.
(8) Investoinnit
(82) Investoinnit olivat vuosina 1989-1992 huomattavat, ja ne kuvastivat yhteisön teollisuuden ponnisteluja tehokkuutensa ja markkina-asemansa parantamiseksi. Investoinnit olivatkin huomattavat verrattuna yhteisön teollisuuden kokonaisliikevaihtoon ja kustannuksiin. Vuonna 1992 ja tutkimusajanjaksona tuntuvasti heikentynyt taloudellinen tulos ei kuitenkaan tehnyt yhteisön teollisuudelle mahdolliseksi säilyttää välttämättömiä investointeja samalla tasolla tutkimusajanjakson aikana. On huomattava, että tässä arvioinnissa komissio ei ole ottanut huomioon 75 kappaleessa kuvaillun yhteisön uuden tuottajan, AEG:n tekemää investointia.
f) Vahinkoa koskevat väitteet
(83) Suurin osa tuottajista/viejistä ja FTA esittivät, että tässä valituksessa olevien lukujen mukaan Euroopan teollisuuden markkinaosuudet, myynti ja tuotannon määrä kasvoivat osoittaen näin, että kyseiselle teollisuudelle ei ollut aiheutunut vahinkoa.
Edellä olevan väitteen osalta olisi huomattava, että valituksessa oli ainoastaan todisteita, joita voitiin jo ensi näkemältä pitää riittävinä, ja että yhteisössä toimivia yhtiöitä koskevissa tiedoissa ei tehty riittävää eroa valituksen tehneiden yhtiöiden ja muiden toimijoiden välillä. Komissio on tarkoin tutkinut yhteisön eri toimijoiden aseman - tulokset on esitetty D kohdassa - ja arvioinut sillä perusteella, mitkä toimijat muodostavat tässä menettelyssä yhteisön teollisuuden. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että kaikkien asetuksen (ETY) N:o 2423/88 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa lueteltujen tekijöiden kehityksen ei tarvitse olla kielteistä sen päättelemiseksi, että yhteisön teollisuudelle on aiheutunut vahinkoa. Riittää, että tietty määrä kyseisistä tekijöistä on kielteisiä. Kuten edellä esitetään, tutkimuksessa osoittautui, että kyseinen teollisuus on kärsinyt epäsuotuisista vaikutuksista monien tekijöiden osalta tutkimusajanjaksoon asti ja sen aikana, erityisesti tuotantoa, myyntiä ja markkinaosuuksia koskevista vaikutuksista.
g) Päätelmä
(84) Tutkimuksessa todettiin, että erityisesti vuodesta 1992 alkaen neljästä kyseessä olevasta maasta peräisin olevien mikroaaltouunien kasvavan tuonnin vuoksi, joka tapahtui tuntuvasti yhteisön teollisuuden hintoja alhaisemmilla hinnoilla, ja tuotannon kasvuun tähtäävistä huomattavista investoinneista huolimatta yhteisön teollisuuden taloudellinen tulos heikkeni ja kääntyi suuriksi ja yhä kasvaviksi tappioiksi.
Huolimatta uuden tuottajan markkinoille tulosta ja siitä, että toinen tuottaja hankki uuden merkkinimen ja jakeluverkon, yhteisön teollisuuden markkinaosuus on laskenut vuodesta 1992 alkaen, jolloin varastot alkoivat merkittävästi kasvaa.
Näissä olosuhteissa, edellä esitettyihin taloudellisiin indikaattoreihin perustuen, todetaan, että yhteisön mikroaaltouuniteollisuudelle on aiheutunut merkittävää vahinkoa asetuksen (ETY) N:o 2423/88 4 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä.
F. VAHINGON SYY-YHTEYS
a) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(85) Vuodesta 1991 yhteisön teollisuuden hintoja alhaisemmilla hinnoilla tapahtuneen polkumyyntituonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu olivat samanaikaisia yhteisön teollisuuden taloudellisen tuloksen heikkenemisen kanssa. Samanaikaisesti yhteisön teollisuuden markkinaosuus pieneni vuodesta 1992 alkaen markkinastrategiasta huolimatta erityisesti hintapolitiikan osalta, joka olisi tavallisissa oloissa johtanut sen markkina-aseman vahvistumiseen.
(86) Lisäksi seuraavia kehitysnäkymiä pidetään erityisen merkittävinä:
- etuyhteydessä olevien tuojien (kiinalaiset ja thaimaalaiset tuottajat/viejät, joilla ei ollut etuyhteydessä olevia tuojia koko tutkimusajanjakson aikana), joilla oli sama mallivalikoima ja samat jakelukanavat kuin yhteisön teollisuudella, korealaisten ja malesialaisten mikroaaltouunien jälleenmyyntihinnat alenivat ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle myytäessä keskimäärin melkein yhdeksällä prosentilla vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä tapahtui samaan aikaan yhteisön teollisuuden samalla jaksolla myymien mikroaaltouunien 11 prosentin keskimääräisen hinnan alennuksen kanssa. Korealaisiin ja malesialaisiin tuottajiin/viejiin etuyhteydessä olevien tuojien keskimääräinen jälleenmyyntihinta pysytteli vuodesta 1991 alkaen noin 25 prosenttia alhaisempana kuin yhteisön teollisuuden keskimääräinen jälleenmyyntihinta.
- samanaikaisesti, vielä tutkimusajanjaksolla esiintynyt merkittävä alihinnoittelu on selkeä todiste siitä, että yhteisön teollisuuden hintojen lasku on ollut tuntuvaa vuodesta 1991 alkaen, huolimatta yhteisön teollisuuden myymien mikroaaltouunien huomattavasta keskimääräisestä hintojen alenemisesta vuodesta 1991 ja huolimatta mikroaaltouunien suhteellisen vakaista keskimääräisistä hinnoista sen viennin osalta, joka suuntautuu neljästä kyseessä olevasta maasta suoraan yhteisössä sijaitseville asiakkaille, jotka eivät ole etuyhteydessä.
(87) Tämän vuoksi todettiin, että neljästä kyseessä olevasta maasta peräisin oleva, polkumyynnillä tapahtunut tuonti on huomattavasti vaikuttanut yhteisön teollisuudelle aiheutuneeseen vahingolliseen tilanteeseen.
b) Muut tekijät
(88) Komissio tarkasteli, olisiko yhteisön teollisuudelle aiheutunut vahinko voinut johtua muista tekijöistä kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, toisin sanoen tuonnista muita kolmansista maista, yhteisön teollisuuden omasta käyttäytymisestä, kyseisten yhteisön markkinoiden kehityksestä tai muista tekijöistä.
(1) Muu tuonti
(89) Useat tuottajat/viejät ovat väittäneet, että tässä polkumyyntimenettelyssä harjoitetaan syrjintää, koska muistakin kolmansista maista peräisin oleva tuonti on aiheuttanut vahinkoa yhteisön teollisuudelle.
Tältä osin on huomattava, että muista kolmansista maista peräisin oleva määrällinen tuonti on kasvanut kuusi prosenttia vuodesta 1991 tutkimusajanjaksoon mennessä neljästä tutkimuksen kohteena olevasta maasta peräisin olevan tuonnin määrän lisäykseen verrattuna, joka oli 18 prosenttia saman ajanjakson aikana, ja yhteisön koko markkinoiden määrän seitsemän prosentin lisäykseen verrattuna. Näin ollen, huolimatta tietyistä, jäljempänä mainituista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuuden lisäyksestä niistä maista, jotka eivät ole tämän polkumyyntimenettelyn kohteena, peräisin olevan yhteisöön suuntautuvan tuonnin, jotka eivät kuulu tähän polkumyyntimenettelyyn, kokonaismarkkinaosuus on pienentynyt edellä mainitun ajanjakson aikana.
Niiden yksittäisten maiden osalta, jotka ovat vieneet mikroaaltouuneja yhteisöön, ilmeni seuraavanlaisia suuntauksia:
- Japani: tuonti on jatkuvasti vähentynyt vuodesta 1991, ja tutkimusajanjaksolla sen markkinaosuus oli viisi prosenttia.
- Ruotsi ja Yhdysvallat: tuonti molemmista maista kasvoi enemmän kuin markkinoiden määrän lisäys vuodesta 1991. Tutkimusajanjaksoon asti Ruotsin tuonnin markkinaosuus kasvoi myös noin kahdeksaan prosenttiin ja Yhdysvaltojen markkinaosuus noin neljään prosenttiin.
- muut kolmannet maat (Turkki, Taiwan, Singapore, Hongkong): Näistä maista kunkin markkinaosuus yhteisön markkinoista oli vähemmän kuin yksi prosentti.
(90) Todettiin, että Japanista, Ruotsista ja Yhdysvalloista peräisin olevien mikroaaltouunien keskimääräinen tuontihinta oli tuntuvasti korkeampi kuin tähän polkumyyntimenettelyyn kuuluvista maista peräisin olevien mikroaaltouunien tuontihinta, ja edellä mainitun kolmen maan osalta komissiolla ei ollut minkäänlaisia viitteitä siitä, että kyseinen tuonti olisi tapahtunut polkumyyntihintaan.
(2) Muut yhteisön tuottajat, jotka eivät tehneet valitusta
(91) Mitä niiden muiden yhteisössä sijaitsevien yhtiöiden, jotka eivät osallistuneet valitukseen (katso D kohta), tilanteen kehittymiseen tulee, niiden markkina-asema on pienentynyt huomattavasti vuodesta 1989. Niiden markkinaosuus oli 19 prosenttia vuonna 1989, väheni 14 prosenttiin vuonna 1991 ja väheni edelleen 10 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.
(3) Yhteisön teollisuuden käyttäytyminen
(92) Useat tuottajat, jotka sijaitsevat tutkimuksen kohteena olevissa maissa, esittivät, että yhteisön teollisuudelle väitetysti aiheutuneen vahingon täytyi tietyssä määrin johtua yhteisön teollisuuden tekemistä virheistä, ja tämän vuoksi vahinkoa ei saisi pitää polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
Tässä yhteydessä on väitetty, että yhteisön teollisuudelle aiheutuneet taloudelliset tappiot johtuivat siitä, että Moulinex hankki muita yhtiöitä ja erityisesti Krupsin, ja näistä hankinnoista aiheutuneista rahoituskustannuksista.
Tältä osin suoritetusta tutkimuksesta ilmeni, että Moulinexille Krupsin hankinnan vuoksi aiheutuneiden rahoituskustannuksien lisäys oli aivan vähäinen ja että tavanomaisissa olosuhteissa se olisi tasoittunut sen lisääntyneen liikevaihdon vuoksi, jonka Krupsin jakelukanavat saivat aikaan. Tämän arvion on osoittanut todeksi yhteisön teollisuuden tilanteen suhteellisen myönteinen kehitys vuodesta 1990 vuoteen 1991, kuten ilmenee johdanto-osan 81 kappaleesta. Muut hankinnat, joihin viejät viittasivat, tapahtuivat vieläkin aiemmin, eikä niillä ollut ilmeistä kielteistä vaikutusta tuloksiin tutkimusajanjakson aikana.
(93) Toiseksi, väitetään, että yhteisön tärkeimmän tuottajan tehtaat ovat vanhoja ja tehottomia. Tältä osin komissio viittaa niiden investointien suureen määrään, jotka vuoteen 1992 asti kohdistuivat korkean tason tuotantolinjoihin.
(94) Kolmas väite on, että vahinko yhteisön teollisuudelle aiheutui valuuttakurssien muutoksista, jotka vuonna 1992 olivat merkittäviä yhteisössä.
Vaikka ei voida kieltää, että valuuttakurssien muutoksilla oli vaikutusta yhteisön teollisuuteen, pääasiallisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Espanjassa ja Italiassa, tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka nämä markkinat ovat kokonaismäärän suhteen merkittävät, ne eivät kuitenkaan ole tärkeimmät markkinat yhteisön teollisuuden kannalta, ja tämän vuoksi näiden kurssimuutosten vaikutus oli vähäinen.
c) Päätelmä
(95) Näissä olosuhteissa komissio totesi, että väliaikaisia tuloksia varten, huolimatta mahdollisten muiden suhteellisen pienien vahingon syiden olemassaolosta, erikseen tarkasteltuna Kiinasta, Koreasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti suurta vahinkoa yhteisön teollisuudelle ottaen huomioon tuonnin alhaiset hinnat ja huomattava ja kasvava markkinaosuus.
G. YHTEISÖN ETU
(96) Polkumyyntitoimenpiteiden tarkoitus on poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vinouttavat vaikutukset ja palauttaa tehokas kilpailu, mikä sinänsä on yhteisön edun mukaista.
(97) Tässä menettelyssä on todettu, että yhteisön teollisuuden elinkelpoisuus on uhattuna polkumyyntihintaan tapahtuvan tuonnin vuoksi, erityisesti teollisuuden hyvin epävakaan taloudellisen tilanteen vuoksi. Jos väliaikaisia toimenpiteitä ei toteutettaisi, tilanne vaikeutuisi ja se saattaisi johtaa valituksen tehneen teollisuudenalan mikroaaltouunien tuotannon lakkaamiseen.
(98) Lisäksi on huomattava, että tällaisen kehityksen epäsuotuisa vaikutus ei rajoittuisi ainoastaan mikroaaltouunien tuotantoon, vaan sillä olisi vakavia vaikutuksia myös tämän alan komponenttien ja varaosien toimittajille. Se voisi epäsuorasti vaikuttaa myös koko kotitalouskoneiden alaan viemällä siitä merkittävän osan liiketoimintaa ja siten uhkaamalla koko alan elinkelpoisuutta tuotannon ja jakelukanavien osalta.
(99) Eräs viejä esitti väitteen, jonka mukaan toimenpiteiden käyttöön ottaminen ei ole yhteisön edun mukaista, koska Korean tuonti tarjoaa vaihtoehtoisen hankintalähteen ja tämän lähteen rajoittaminen rajoittaisi valintaa yhteisön markkinoilla.
Ottaen huomioon toimittajien suuri määrä markkinoilla, sekä yhteisön sisällä että kolmansissa maissa, ei pidetä realistisena, että ehdotetun tasoisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen rajoittaisi kuluttajien mikroaaltouunivalikoimaa tai eri merkkien välistä tasapuolista hintakilpailua. Tämän vuoksi tuottajan esittämä väite ei vaikuta perustellulta.
(100) Väliaikaiset toimenpiteet saattaisivat vaikuttaa niiden tuojien markkinaosuuksiin ja liiketoimintaan, jotka ovat suuressa määrin hyötyneet kohtuuttoman alhaisista polkumynnillä tapahtuneen tuonnin hinnoista, mutta tällainen vaikutus ei vahingoittaisi yhteisön etua kokonaisuudessaan, koska sillä pitäisi tavallisesti olla myönteinen vaikutus niihin jakelijoihin, jotka ovat kärsineet kohtuuttomasta kilpailusta.
(101) Erääseen tutkimuksen kohteena olevaan viejään etuyhteydessä oleva tuottaja väitti myös, että koska se tuotti mikroaaltouuneja yhteisössä, sitä ei pitäisi rangaista ilman perusteluja, koska se teki huomattavia investointeja yhteisössä. Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että investointia yhteisössä ei voida pitää polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin perusteena ja siten aiheuttaa vahinkoa yhteisön teollisuudelle, samalla kun itse on suojautunut tällaisen tuonnin vahingolliselta vaikutukselta yhteyksillä kyseiseen viejään.
(102) Komissio toteaa lopuksi, että Kiinasta, Koreasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien mikroaaltouunien tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottaminen on yhteisön yleisen edun mukaista.
H. VÄLIAIKAINEN TULLI
(103) Väliaikaisen tullin tasoa määritettäessään komissio otti huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja yhteisön teollisuudelle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.
(104) Koska vahinko muodostuu pääasiallisesti alihinnoittelusta, hintojen laskusta ja näistä seurauksena olevista markkinaosuuksien pienenemisestä ja tuntuvista taloudellisista tappioista, tällaisen vahingon poistaminen edellyttää, että teollisuus saatetaan asemaan, jolla hinnat voidaan nostaa kannattavalle tasolle, palauttamalla näin tehokkaat kilpailuedellytykset.
Laskiessaan tarvittavaa hinnan lisäystä komissio katsoi, että kyseessä olevan tuonnin tosiasiallisia hintoja oli verrattava myyntihintoihin, jotka kuvastavat valituksen tehneiden tuottajien tuotantokustannuksia sekä kohtuullista voiton määrää.
(105) Tätä varten komissio käytti valituksen tehneiden tuottajien valmistuskustannuksia. Niihin lisättiin myynti-, yleis- ja hallinnolliset kustannukset. Voiton määrän osalta katsottiin, että viiden prosentin marginaali liikevaihdosta oli vähimmäismäärä, jota edellytettiin yhteisön teollisuuden elinkelpoisuuden varmistamiseksi.
Yhteisön teollisuuden tutkimusajanjakson aikana veloittamia tosiasiallisia keskimääräisiä painotettuja myyntihintoja verrattiin edellä esitetyllä tavalla määritettyihin arvoihin, ja jos aiheellista, niitä nostettiin tarvittavan voiton vähimmäismäärän saamiseksi. Näin saatuja hintoja verrattiin alihinnoittelun määrittämisessä käytetyn polkumyyntituonnin keskimääräisiin hintoihin.
Näiden kahden hinnan väliset erot ilmaistuina painotetun keskihinnan perusteella ja prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta olivat huomattavasti kaikkien asianomaisten tuottajien osalta todettujen polkumyyntimarginaalien yläpuolella. Sen vuoksi käyttöön otettavat väliaikaiset tullit pitäisi rajoittaa määritettyihin polkumyyntimarginaaleihin.
(106) Johdanto-osan 17 kappaleessa esitetyistä syistä kaikille Kiinan kansantasavallan tuottajille on määritetty yksi ainoa tulli.
(107) Määritettäessä tullin tasoa niiden Korean tasavallan tuottajien osalta, jotka joko eivät vastanneet kyselyyn tai eivät tehneet itseään tunnetuksi, katsotaan aiheelliseksi, että, yhteistyön korkea taso huomioon ottaen, tullin määrä perustuu korkeimpaan määritettyyn polkumyyntimarginaaliin sen ainoan tuottajan osalta, joka osallistui yhteistyöhön tutkimuksessa kyseisen maan osalta (katso johdanto-osan 35 kappale).
Malesian tapauksessa katsottiin aiheelliseksi, että tullin määrä perustuu polkumyyntimarginaaliin, joka määritettiin sen ainoan tuottajan osalta, joka oli yhteistyössä mukana (katso johdanto-osan 45 kappale).
Mitä niihin thaimaalaisiin tuottajiin tulee, jotka eivät vastanneet kyselyyn eivätkä tehneet itseään tunnetuksi, katsotaan aiheelliseksi, että yhteistyön korkea taso huomioon ottaen, tullin määrä perustuu korkeimpaan määritettyyn polkumyyntimarginaaliin sillä yksittäisellä mikroaaltouunilohkolla, jolla yhteistyössä toimineella thaimaalaisella tuottajalla oli merkittävää vientimyyntiä (katso johdanto-osan 54-56 kappale).
(108) Edellä olevan perusteella olisi otettava käyttöön prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta ilmaistut väliaikaiset polkumyyntitullit seuraavasti:
TAULUKON PAIKKA
(109) Asioiden hoitamiseksi mallikelpoisesti olisi vahvistettava ajanjakso, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksena ja pyytää tulla kuulluksi. Lisäksi on huomattava, että tätä asetusta varten tehdyt havainnot ovat väliaikaisia ja niitä voidaan tarkastella uudelleen mitä tahansa lopullista tullia varten, jota komissio ehdottaa.
I. TUTKIMUSAJANJAKSON JÄLKEINEN KEHITYS
(110) Uudessa jäsenvaltiossa sijaitseva yhtiö ilmoitti komissiolle joulukuussa 1994, että se oli hankkinut itselleen toisen kiinalaisista mikroaaltouunien tuottajista, jotka olivat olleet yhteistyössä tässä menettelyssä. Yhtiö pyysi komissiota ottamaan tämän huomioon ja esitti erityisesti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottaminen ei ollut perusteltua. Yhtiö huomautti, ettei sille ollut aiheutunut vahinkoa ja että se tuotti huomattavia määriä mikroaaltouuneja laajentuneessa yhteisössä. Siinä tapauksessa, että komissio kuitenkin päättelisi, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottaminen olisi perusteltua, yhtiö vaati, että asianomaiselle kiinalaiselle tuottejalle pitäisi myöntää yksilöllinen käsittely.
Edellä mainitun yhtiön huomautuksista komissio toteaa seuraavaa:
- Yhteisön toimielinten vakiintunut tapa, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, on olla ottamatta huomioon kehitystä, joka on tapahtunut tutkimusajanjakson jälkeen. Yhteisön polkumyyntisäännösten [asetuksen (ETY) N:o 2423/88 7 artiklan 1 kohdan c alakohta] mukaisesti polkumyyntimenettelyissä tehdyt päätelmät perustuvat tutkimusajanjakson tilanteeseen, yleensä yhden vuoden mittaiseen ajanjaksoon, joka päättyy ennen menettelyn virallista aloittamista.
Tällaisella tilanteen arvioinnilla viittaamalla määriteltyyn ajanjaksoon varmistetaan, että polkumyyntiä koskevassa valituksessa esitettyjen väitteiden yksityiskohtainen tutkimus, tarkistaminen ja arviointi voidaan suorittaa todistettavissa olevien tietojen perusteella luotettavan päätelmän tekemiseksi.
Jos tutkimusta ei rajoitettaisi erityiseen viiteajanjaksoon, se johtaisi jatkuviin tutkimuksiin ja tarkistettuihin tietoihin perustuvia päätelmiä ei voitaisi tehdä. Ottaen huomioon yhtiön huomautukset, tämä näkökohta on tässä tilanteessa erityisen tärkeä.
- Kyseessä olevan yhtiön tuotantotasoa koskevien, tarkistamattomien tietojen perusteella valituksen tekijät edustavat edelleen suurinta osaa yhteisön teollisuudesta, eli enemmän kuin 40 prosenttia kokonaistuotannosta. Tältä osin komissio teki varovaisen arvion määrittäessään, edustivatko valituksen tekijät suurinta osaa yhteisön kokonaistuotannosta asetuksen (ETY) N:o 2423/88 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti (katso D kohta). Lisäksi on huomattava, että yhtiö voidaan jättää yhteisön teollisuuden määritelmän ulkopuolelle, jos osoitetaan, että se on suojautunut polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisilta vaikutuksilta, kuten mainitussa kohdassa kuvaillaan.
- Kiinalainen tuottaja, jonka kyseessä oleva yhtiö on väitetysti hankkinut, ei ole pyytänyt yksilöllistä käsittelyä tutkimusajanjakson aikana. Yhtiö ei ole toimittanut minkäänlaisia tietoja, joista olisi osoittautunut, että komission väliaikaisessa vaiheessa ehdottama menettely olisi perusteeton.
Edellä olevan perusteella komissio ei katso yhtiön esittämän vaatimuksen olevan perusteltu, vaan ehdottaa tilanteen tutkimisen jatkamista tässä polkumyyntimenettelyssä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa maahan CN-koodiin 8516 50 00 kuuluvia, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Malesiasta ja Thaimaasta peräisin olevia mikroaaltouuneja.
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavan polkumyyntitullin määrä on seuraava:
TAULUKON PAIKKA
3. Jollei toisin mainita, sovelletaan tulleista voimassa olevia säännöksiä.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden yhteisössä vapaaseen liikkeeseen luovuttamisen ehtona on väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antaminen.
2 artikla
Osapuolet, joita asia koskee, voivat kirjallisesti tuoda julki näkökantansa ja pyytää komissiolta suullista kuulemista kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (ETY) N:o 2423/88 7 artiklan 4 kohdan b ja c alakohdan säännösten soveltamista.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 5 päivänä heinäkuuta 1995.