KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 289/2009
af 7. april 2009
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 9. juli 2008 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »det pågældende land« eller »Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 28. maj 2008 af Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (i det følgende benævnt »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EF-produktion af visse sømløse rør af jern eller stål. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at der var tale om en forudsigelig og umiddelbar trussel om væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde iværksættelsen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte producenter i Fællesskabet, de eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af proceduren, såvel som deres sammenslutninger og repræsentanter for det pågældende eksporterende land om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, fremsendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste var berørt, og til alle andre virksomheder, der havde givet sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Ti virksomhedsgrupper anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(6)
Med henvisning til det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, importører og EF-producenter blev stikprøvudtagelse nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastlægge dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter, importører og EF-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som angivet i indledningsmeddelelsen, at fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. juli 2007 til 30. juni 2008).
(7)
Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger og i betragtning af det store antal eksporterende producenter og EF-producenter, der gav udtryk for samarbejdsvilje, blev det besluttet, at det var nødvendigt at benytte stikprøver for så vidt angår disse producenter. I betragtning af det begrænsede antal importører, som gav udtryk for samarbejdsvilje, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt med stikprøver i forbindelse med ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
(8)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter i stikprøven, EF-producenterne i stikprøven, importørerne og alle kendte brugere og brugersammenslutninger. Der blev modtaget fuldstændige besvarelser på spørgeskemaerne fra de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, alle EF-producenterne i stikprøven med undtagelse af én virksomhed, der kun besvarede skemaet delvist, seks importører og fem brugere.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade eller trussel om skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder.
Eksporterende producenter i Kina
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd og Daye Special Steel Co., Ltd)
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd og Hengyang Valin MPM Co., Ltd), og
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
EF-producenter
-
Vallourec & Mannesmann France Boulogne Billancourt, Frankrig
-
Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Tyskland
-
Tenaris-Dalmine SpA., Dalmine, Italien
-
ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Tjekkiet
-
ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Rumænien
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spanien
Forretningsmæssigt forbundne forhandlere
-
Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Spanien
Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører
-
Jan van Meever BV, Meerkerk, Nederlandene
-
Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Spanien
Brugere i Fællesskabet
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Østrig.
(10)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:
-
Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, USA.
3. Stikprøver
(11)
Med hensyn til de eksporterende producenter udtog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 en stikprøve på grundlag af den største repræsentative eksporterede mængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af fire virksomhedsgrupper, der tegner sig for 70 % af eksportmængden for de samarbejdende parter fra Kina til Fællesskabet. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter hørt og gjorde ikke indsigelse.
(12)
Med hensyn til EF-producenterne udtog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 en stikprøve på grundlag af den største repræsentative producerede mængde af samme vare i Fællesskabet, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af fem virksomhedsgrupper (i alt ni virksomheder), der tegner sig for 62 % af den samlede EF-produktion. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de samarbejdende producenter hørt og gjorde ikke indsigelse mod den udtagne stikprøve. Da antallet af samarbejdende EF-importører var begrænset, blev det besluttet, at det for deres vedkommende ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.
4. Undersøgelsesperiode
(13)
Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 2007 til 30. juni 2008 (i det følgende benævnt »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er visse sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder og med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser (3) fra International Institute of Welding, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »den pågældende vare«). I indledningsmeddelelsen (jf. betragtning 1) anførtes det, at den pågældende vare normalt er tariferet under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93, og at disse KN-koder kun gives til orientering. Imidlertid blev det i undersøgelsen fastslået, at tre af disse KN-koder ikke henviser til den pågældende vare, nemlig ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 og ex 7304 24 00, og at fem andre KN-koder manglede, nemlig ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 og ex 7304 59 10.
(15)
Den pågældende vare anvendes i mange forskellige sammenhænge, f.eks. til mekaniske formål (herunder også automobil- og maskinindustri), til indfatning af byggegruber i bygge- og anlægssektoren, til kraftproduktion i form af kedelrør og OCTG-rør (oil and country tubular goods), som bruges ved boring og afskærmning og som ledninger i olieindustrien, samt som ledningsrør til transport af væsker og gasser.
(16)
De sømløse rør, som brugerne får leveret, kan være meget forskellige. De kan f.eks. være galvaniserede, have gevind, leveres uden forudgående varmebehandling, have særlige ender og være tilskåret. Der findes mange forskellige parametre, som definerer et rørs egenskaber, hvilket forklarer, hvorfor de fleste sømløse rør fremstilles efter kundernes ønsker. Sømløse rør sammenføjes normalt ved hjælp af svejsning. I visse tilfælde kan de dog sammenføjes ved hjælp af deres gevind eller bruges alene, på trods af at de kan sammensvejses.
(17)
Undersøgelsen har vist, at de forskellige typer af den pågældende vare alle har de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber på trods af de mange forskellige sømløse rørs forskellige endelige anvendelsesmuligheder. De betragtes derfor som udgørende en enkelt vare.
(18)
En sammenslutning af kinesiske producenter hævdede, at OCTG-rør bør udelukkes fra definitionen af den pågældende vare, da de har forskellig anvendelse, forskellige specifikationer og forskellige karakteristika og ikke kan erstattes af andre rør, og eksportmængden fra Kina til EU er begrænset. Imidlertid fremgik det af undersøgelsen hvad angår OCTG-rør, at de bl.a. har kemiske egenskaber, der kan sammenlignes med de øvrige sømløse rørs egenskaber, da de ligger inden for kulstofværdigrænsen på 0,86. Derudover har de samme grundlæggende egenskaber som de øvrige sømløse rør, herunder f.eks. udvendig diameter og vægtykkelse. For så vidt angår de endelige anvendelsesformål med OCTG-rør blev det konstateret, at visse OCTG-rør kan erstattes af andre rør af ulegeret stål. I betragtning af at OCTG-rør har de samme grundlæggende egenskaber som andre sømløse rør, og at de i en vis udstrækning kan erstattes, var den foreløbige konklusion, at der ikke var nogen grund til at udelukke denne type fra varedefinitionen.
2. Samme vare
(19)
Den pågældende vare og sømløse rør, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i USA, der blev valgt som midlertidigt referenceland, og sømløse rør, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, fandtes at have de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(20)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(21)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1.
Virksomhedens beslutninger og omkostninger bestemmes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben.
2.
Virksomhederne skal benytte regnskabsforskrifter, som kontrolleres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
3.
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(22)
I denne undersøgelse anmodede tre eksporterende producenter i stikprøven om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsformularen inden for tidsfristen.
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd og Daye Special Steel Co., Ltd)
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd og Hengyang Valin MPM Co., Ltd), og
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
(23)
For ovennævnte samarbejdsvillige eksporterende producenter indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling, i det omfang, den fandt det nødvendigt.
(24)
Af undersøgelsen fremgik det, at ingen af de tre kinesiske virksomhedsgrupper kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, da ingen af dem opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), af følgende årsager.
(25)
Ingen af de tre virksomhedsgrupper kunne godtgøre, at de opfylder kriterium nr. 3, og væsentlige fordrejninger synes at være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system - dvs. alle tre virksomhedsgrupper nød godt af skattemæssig særbehandling, og to virksomhedsgrupper erhvervede aktiver til en pris under markedsværdien. Efter offentliggørelsen af resultaterne i forbindelse med den markedsøkonomiske behandling hævdede to virksomhedsgrupper, at den skattemæssige særbehandling ikke kunne være i modstrid med kriterium nr. 3, da skattenedsættelser også anvendtes i lande med markedsøkonomi. Det skal bemærkes, at de omtalte virksomheder nød godt af flere former for skattemæssig særbehandling, da de også var fritaget for lokal indkomstskat samt nød godt af den såkaldte »2 år gratis, 3 år 50 %-ordning«, en midlertidig skattefritagelse beregnet på virksomheder med udenlandsk investering og kinesisk-udenlandske joint venture-virksomheder. Med andre ord opnåede virksomhederne gennem disse former for skattemæssig særbehandling en betydelig fordel, som sandsynligvis havde en væsentlig indvirkning på omkostninger og priser i UP. Den tredje virksomhedsgruppe hævdede, at dens skattefordel ikke længere havde været gældende siden 1. januar 2008, og at skattefritagelsen var en engangsforanstaltning, som ikke kunne have haft indvirkning på virksomhedens omkostninger i de efterfølgende år, og at skattefritagelsen i øvrigt var meget beskeden. Det skal bemærkes, at denne virksomhedsgruppe drog fordel af skattefritagelsen for maskiner købt på hjemmemarkedet i 2006 og i 2007 (dvs. i løbet af UP). Fordelen kan ikke anses for ubetydelig, og det konkluderes derfor, at den klart havde en væsentlig indvirkning på omkostninger og priser i UP.
(26)
Dertil kommer, at to virksomhedsgrupper ikke opfyldte kriterium nr. 2 vedrørende regnskaber, da det blev konstateret, at den ene udlignede gældsposter og tilgodehavender, og den anden ikke var i besiddelse af komplette årsregnskaber, og at periodiseringsprincippet ikke blev anvendt konsekvent. Efter offentliggørelsen af resultaterne i forbindelse med den markedsøkonomiske behandling hævdede en virksomhed, at de internationale regnskabsstandarder ikke var bindende, da der var tale om en lille virksomhed, som ikke var børsnoteret, og som havde hjemsted i et landområde. Påstanden må imidlertid afvises, da de konstaterede overtrædelser blev anset for at være meget alvorlige, især var de revisorpåtegnede regnskaber mangelfulde på vigtige områder, og periodiseringsprincippet var ikke overholdt. Disse ret basale regnskabsprincipper skal overholdes uanset virksomhedens retlige status, størrelse og hjemsted. Den anden gruppe virksomheder hævdede, at revisoren havde forsikret, at balancen i de revisorpåtegnede regnskaber overholdt de internationale regnskabsstandarder, og sørgede for en ompostering af de allerede udlignede gældsposter og tilgodehavender. Det skal bemærkes, at denne påstand ikke blev fremsat før offentliggørelsen af resultaterne og navnlig ikke under kontrolbesøget, og dermed kan den ikke verificeres. Det skal endvidere bemærkes, at den nævnte virksomhedsgruppe ikke benægter udligningspraksis, hvilket i sig selv ikke er i tråd med de internationale regnskabsstandarder. Derfor afvises påstanden.
(27)
Desuden har to virksomhedsgrupper ikke påvist, at beslutningerne om deres omkostninger og produktionsfaktorer træffes som reaktion på markedssignaler og uden omfattende statslig indgriben, og har således ikke påvist, at kriterium nr. 1 er opfyldt. Efter offentliggørelsen af resultaterne gjorde en virksomhed gældende, at begrundelserne for at afvise, at dette kriterium var opfyldt, ikke var baseret på objektive beviser, da virksomheden var frit stillet i sine beslutninger om salg og prisfastsættelse til trods for bestemmelsen i de revisorpåtegnede regnskaber om prisfastsættelsespolitik mellem forretningsmæssigt forbundne parter. Virksomheden indvendte, at det ikke var en restriktion, men snarere et krav i forbindelse med offentliggørelsen til revisoren, når denne gennemgik transaktioner blandt »forretningsmæssigt forbundne parter«. Imidlertid er denne erklæring ikke en tilstrækkelig forklaring på en udtrykkelig bestemmelse i de revisorpåtegnede regnskaber om, at »hvis prisen fastsættes af den statslige råvaremyndighed, bør denne myndigheds pris være gældende«. Argumentet afvises derfor. Den anden virksomhed hævdede, at til trods for, at virksomheden overvejende er statsejet, kontrolleres den rent faktisk af en privat virksomhed og er fri for statslig indgriben. Imidlertid fremlagde virksomheden ingen nye argumenter, som kunne ændre konklusionen om, at i betragtning af den nuværende bestyrelses sammensætning, hvor flertallet repræsenterer statsejede virksomheder, kan statslig indgriben ikke udelukkes, og at virksomheden ikke har påvist, at beslutningerne træffes uden omfattende statslig indgriben og dermed ikke har opfyldt dette kriterium. Det bemærkes også, at offentliggørelsen af resultaterne i forbindelse med den markedsøkonomiske behandling for denne virksomhedsgruppe omfattede et eksempel på en beslutning, der blev truffet ikke som reaktion på markedssignaler, men muligvis som følge af urimelig statslig indflydelse (gratis brugsret til jord), og virksomheden har ikke fremsat bemærkninger hertil.
2. Individuel behandling
(28)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde hvor virksomhederne beviser, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(29)
Alle tre kinesiske virksomheder eller virksomhedsgrupper, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, ansøgte også om individuel behandling, i det tilfælde at de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(30)
Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at to af de tre virksomheder eller virksomhedsgrupper kunne påvise, at de tilsammen opfyldte alle kravene for at opnå individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(31)
For den tredje virksomhed eller virksomhedsgruppes vedkommende ejes aktiemajoriteten af staten. Dertil kommer, at en eventuel omgåelse ikke kan udelukkes på grund af den statsejede aktiemajoritet og statens betydelige indflydelse på den kinesiske stålindustri.
(32)
Det konkluderedes således, at der kun bør indrømmes individuel behandling til følgende to eksporterende virksomheder:
-
Hubei Xinyegang Steel Co
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(33)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi for virksomheder, der ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastlagt ud fra priserne eller den beregnede værdi i et referenceland.
(34)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte USA som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(35)
En interesseret part fremsatte bemærkninger om valget af referenceland og foreslog, at det ville være mere hensigtsmæssigt med Ukraine eller Indien, for så vidt angår fastsættelsen af normal værdi.
(36)
Det blev hævdet, at Ukraine er et mere hensigtsmæssigt valg, som ud over at have fri konkurrence på sit marked også har en produktionsproces og råvareadgang, der ligner situationen i Kina. Det skal bemærkes, at siden den 30. juni 2006 er importen af sømløse rør med oprindelse i Ukraine blevet belagt med en antidumpingtold på mellem 12,3 % og 25,7 %. Selv om der findes en række producenter på det ukrainske marked, blev der konstateret dumping i 2006, hvilket tyder på eventuelt fordrejede markedsforhold, og det forekommer tvivlsomt at anvende disse hjemlige priser og omkostninger. Under alle omstændigheder har ingen ukrainsk producent samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen.
(37)
Den samme interesserede part hævdede, at Indien også ville være et bedre alternativ end USA og tilvejebragte navnet på en indisk producent af samme vare. Imidlertid var denne producent ikke-samarbejdsvillig. I betragtning af at ingen indiske producenter har tilbudt at samarbejde, kan Indien ikke vælges som referenceland.
(38)
Desuden tyder størrelsen af det amerikanske marked, antallet af de hjemlige producenter og de betydelige importmængder på, at det amerikanske marked er konkurrencedygtigt, og USA er derfor midlertidigt udvalgt som det mest hensigtsmæssige referenceland. Som nævnt i betragtning 10 samarbejdede en amerikansk producent i forbindelse med undersøgelsen og fremlagde alle nødvendige oplysninger. En anden amerikansk producent fremlagde også nogle ufuldstændige oplysninger, der generelt bekræftede de oplysninger, som den samarbejdsvillige amerikanske producent havde indsendt.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(39)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra producenten i referencelandet i overensstemmelse med nedennævnte metode.
(40)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for producenten i referencelandet, hvorvidt den pågældendes samlede salg af den pågældende vare på hjemmemarkedet var repræsentativt i UP, dvs. om dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af det kinesiske eksportsalg af den pågældende vare til Fællesskabet.
(41)
For hver type, som den amerikanske producent solgte på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være direkte sammenlignelig med den type af den pågældende vare, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det dernæst fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Salget på hjemmemarkedet af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der blev solgt af kinesiske producenter med henblik på eksport til Fællesskabet.
(42)
Kommissionen undersøgte herefter, om den enkelte varetype, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP.
(43)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, tegnede sig for mere end 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende varetype var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Prisen blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i UP, uanset om der var tale om fortjenstgivende salg eller ej.
(44)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype tegnede sig for 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende varetype lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
4. Eksportpris
(45)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
5. Sammenligning
(46)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget hensigtsmæssige justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. Der blev foretaget en justering for søfragt og forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, kontrolomkostninger, kommissioner og bankgebyrer.
(47)
I tilfælde, hvor der fandtes fysiske forskelle mellem den pågældende vare, der blev solgt på hjemmemarkedet af virksomhederne i referencelandet, og den pågældende vare, der blev solgt med henblik på eksport til Fællesskabet, blev der foretaget en justering, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a). Denne justering svarer til et rimeligt skøn over forskellens markedsværdi.
6. Dumpingmargener
(48)
De foreløbige dumpingmargener blev udtrykt i procent af prisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet.
(49)
For de samarbejdende eksporterende producenter, der fik indrømmet individuel behandling, blev der fastlagt individuelle dumpingmargener ud fra en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(50)
Dumpingmargenen for de virksomheder i stikprøven, der ikke fik indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, og for de samarbejdende virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet som et gennemsnit af værdien for de fire virksomheder i stikprøven.
(51)
Da samarbejdsniveauet i forbindelse med undersøgelsen blev anset for lavt, idet de samarbejdende virksomheder tegnede sig for ca. 40 % af al import fra Kina i UP, blev den landsdækkende margen for de ikke-samarbejdende virksomheder fastsat ved at anvende den højeste margen, der blev konstateret for repræsentative varetyper fra en samarbejdende producent, der hverken fik indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling.
(52)
På det grundlag er det foreløbige dumpingniveau som følger:
Virksomhed
Foreløbig dumpingmargen
Hubei Xinyegang Steel Co Ltd
38 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
47 %
Andre samarbejdende virksomheder
35 %
De resterende
51 %
D. SKADE
1. EF-produktionen og EF-erhvervsgrenen
(53)
Inden for Fællesskabet fremstilles samme vare af 23 producenter. De 23 EF-producenters produktion anses således for at udgøre EF's samlede produktion i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(54)
Af disse 23 producenter erklærede i alt 15, hvoraf de fleste tilhører den klagende organisation (i det følgende benævnt »ESTA«), at de var interesseret i at samarbejde i proceduren inden for tidsfristen i indledningsmeddelelsen, og de samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Det konstateredes, at disse 15 producenter tegnede sig for en stor del af EF-produktionen - i dette tilfælde mere end 90 % - af samme vare. De 15 samarbejdende producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og vil i det følgende blive benævnt »EF-erhvervsgrenen«. De resterende EF-producenter vil herefter blive omtalt som »de andre EF-producenter«. Disse andre EF-producenter har ikke aktivt støttet klagen, men har heller ikke gjort indsigelse imod den.
(55)
Som nævnt i betragtning 12 blev der udtaget fem producenter til stikprøven, hvilket udgør 62 % af den samlede EF-produktion. Da disse producenter er virksomhedsgrupper, bestod stikprøven i alt af ni individuelle virksomheder.
2. EF-forbruget
(56)
EF-forbruget blev beregnet ud fra EF-erhvervsgrenens salgsmængde til EU, Eurostat-oplysninger om importmængden til EF-markedet og for de andre EF-producenters vedkommende på basis af skøn foretaget af klageren.
(57)
EF-markedet for den pågældende vare og samme vare voksede støt mellem 2005 og UP med ca. 24 %. Den største ændring fandt sted mellem 2006 og 2007, da forbruget steg med 17 procentpoint.
2005
2006
2007
UP
Samlet EF-forbrug (t)
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
Indeks (2005 = 100)
100
106
123
124
(58)
I den forbindelse er det vigtigt at bemærke, at EF-markedet for den pågældende vare er inddelt i følgende væsentlige markedssegmenter: Maskiner og bygge- og anlægsvirksomhed (ca. 60 %), kraftproduktion (ca. 10 %), OCTG-rør (ca. 8 %) og ledningsrør (ca. 8 %). Den pågældende vare anvendes derfor hovedsageligt inden for maskiner og bygge- og anlægsvirksomhed, og disse sektorer har været inde i en rivende udvikling i 2007.
3. Import fra det pågældende land
a) Importens omfang
(59)
Importmængden af den pågældende vare fra Kina til Fællesskabet steg usædvanligt meget i den betragtede periode. Importen til EU er mere end tyvedoblet siden 2005.
Import
2005
2006
2007
UP
Kina (t)
26 396
136 850
470 413
542 840
Indeks (2005 = 100)
100
518
1 782
2 057
(60)
Opsplitningen af importen fra Kina på de forskellige markedssegmenter viser, at den kinesiske import især gør sig gældende inden for maskiner og bygge- og anlægsvirksomhed (ca. 65 %) og ledningsrør (ca. 15 %), mens OCTG-rør og kraftproduktion tegner sig for mindre end 5 %.
b) Den pågældende imports markedsandel
(61)
Markedsandelen for importerede varer fra Kina var på 1 % i 2005 og voksede støt med hen ved 16 procentpoint i den betragtede periode. Den steg nærmere betegnet 4 procentpoint mellem 2005 og 2006, yderligere 10 procentpoint mellem 2006 og 2007 og 2 procentpoint i UP. I UP var markedsandelen for importerede varer fra Kina på 17,1 %.
Markedsandel
2005
2006
2007
UP
Kina
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
(62)
Den kinesiske imports tilstedeværelse er imidlertid ikke jævnt fordelt på de forskellige segmenter, som udgør EF-markedet. I UP udgjorde markedsandelen for den kinesiske import ca. 38 % inden for segmentet ledningsrør, 19 % inden for maskiner og bygge- og anlægsvirksomhed, 9 % inden for OCTG-rør og ca. 7 % inden for kraftproduktion.
c) Priser
i) Prisudvikling
(63)
Fra 2005 til 2007 faldt den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare med oprindelse i Kina markant med 9 % og steg derefter med 2 procentpoint fra 2007 til UP. Mellem 2005 og UP faldt gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina med 7 % i alt.
Enhedspriser
2005
2006
2007
UP
Kina (EUR/t)
766,48
699,90
699,10
715,09
Indeks (2005 = 100)
100
91
91
93
ii) Prisunderbud
(64)
Der blev foretaget en prissammenligning, model for model, mellem de kinesiske eksporterende producenters og EF-erhvervsgrenens salgspriser i Fællesskabet. I dette øjemed blev EF-erhvervsgrenens priser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de samarbejdende eksporterende producenter i det pågældende land. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i handelsled og omkostninger efter import.
(65)
For at kunne beregne prisunderbuddet er der anvendt oplysninger fra alle samarbejdende EF-producenter i stikprøven, der har tilvejebragt fuldstændige og verificerbare oplysninger for UP. Sammenligningen viste, at den vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargen, udtrykt som en procentdel af EF-erhvervsgrenens salgspriser, lå på 24 % i UP.
4. EF-erhvervsgrenens situation
(66)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Nedennævnte data vedrører hele EF-erhvervsgrenen med hensyn til salg og markedsandel og virksomhederne i stikprøven, for så vidt angår alle resterende indikatorer. Data i forbindelse med tre virksomheder i stikprøven blev udelukket, da: i) en virksomhed havde været en del af en stor stålvirksomhedsgruppe indtil et spin-off i maj 2007, hvilket betyder, at oplysningerne før og efter et sådant spin-off ikke er sammenlignelige, ii) en anden virksomhed havde ikke forelagt tilstrækkeligt detaljerede oplysninger, og iii) en virksomhed kunne ikke fremskaffe aktuelle tal for 2008 og en prognose for 2009. For at få konsekvente oplysninger til analysen af skadesindikatorer og analysen af truslen om skade var det nødvendigt også at udelukke den tredje virksomhed fra analysen af skadesindikatorer. Men som følge af de tre virksomheders relativt ringe vægt i stikprøven påvirker denne udelukkelse på ingen måde det generelle billede, som disse indikatorer viser.
a) Produktion
(67)
Fra et niveau på ca. 2 000 000 t i 2005 steg produktionen for producenterne i stikprøven og toppede i 2007 ved mere end 2 200 000 t som følge af den stigende efterspørgsel, jf. betragtning 57, inden den faldt i UP. Samlet set steg produktionen i den betragtede periode med 7 % til ca. 2 150 000 t i UP.
Stikprøve
2005
2006
2007
UP
Produktion ((t)
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
Indeks (2005 = 100)
100
109
109
107
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(68)
Produktionskapaciteten blev fastsat på grundlag af den nominelle kapacitet, som de produktionsenheder, der ejes af producenterne i stikprøven, råder over, under hensyntagen til afbrydelser af produktionen og den omstændighed, at en del af kapaciteten i visse tilfælde var blevet anvendt til andre varer, der fremstilles ved hjælp af samme produktionslinjer.
(69)
Produktionskapaciteten hos producenterne i stikprøven forblev stabil på et niveau omkring 2 400 000 t i hele den betragtede periode.
Stikprøve
2005
2006
2007
UP
Produktionskapacitet (t)
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
Indeks (2005 = 100)
100
101
100
98
Kapacitetsudnyttelse
83 %
89 %
90 %
90 %
Indeks (2005 = 100)
100
108
110
109
(70)
Kapacitetsudnyttelsen var på 83 % i 2005 og steg til ca. 90 % for den resterende del af den betragtede periode. Dette afspejler variationerne i produktionsmængderne, jf. betragtning 67. Generelt steg kapacitetsudnyttelsen kun 7 procentpoint, hvilket er en lille stigning, når man sammenligner med den væsentlige stigning i forbruget, som er beskrevet i betragtning 57.
(71)
Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at producenterne i stikprøven som følge af det høje forbrugsniveau havde en høj kapacitetsudnyttelsesgrad. Muligheden for at opnå en høj kapacitetsudnyttelsesgrad anses for at være et vigtigt element med hensyn til at nå op på et tilfredsstillende rentabilitetsniveau for samme vare. F.eks. adskiller situationen i den betragtede periode sig klart fra situationen mellem 2002 og 2004, hvor bl.a. EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelsesgrad som følge af presset fra dumpingimporten med oprindelse bl.a. i Kroatien, Rusland og Ukraine kun var på ca. 66 %-75 %, og hvor EF-erhvervsgrenen pådrog sig tab på mellem 5 %-10 %.
c) Lagre
(72)
Slutlagrene hos producenterne i stikprøven steg med 16 % i 2006 og faldt efterfølgende lidt med 3 procentpoint i 2007 og med endnu et procentpoint i UP. Det bør bemærkes, at langt størstedelen af produktionen laves på bestilling. Derfor anses relevansen af denne indikator i skadesanalysen for begrænset.
Stikprøve
2005
2006
2007
UP
Slutlagre (t)
142 303
165 070
160 668
159 924
Indeks (2005 = 100)
100
116
113
112
d) Salgsmængde
(73)
EF-erhvervsgrenens salgsmængde for egne varer til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EF-markedet i UP var på ca. 2 000 000 t, dvs. en stigning på 14 % i forhold til niveauet i 2005. Denne stigning skyldes den væsentlige stigning i forbruget, jf. betragtning 56, hvis positive indvirkning imidlertid kun delvis blev afspejlet i EF-erhvervsgrenens øgede salg.
EF-erhvervsgrenen
2005
2006
2007
UP
EF-salg (t)
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
Indeks (2005 = 100)
100
108
117
114
(74)
Det skal bemærkes, at kinesisk import og EF-erhvervsgrenens salg hovedsageligt konkurrerer inden for tre markedssegmenter: maskiner, bygge- og anlægsvirksomhed og ledningsrør. Faktisk er 65 % af EF-erhvervsgrenens salg og ca. 80 % af kinesisk import rettet mod disse tre markedssegmenter.
e) Markedsandel
(75)
I den betragtede periode mistede EF-erhvervsgrenen 5 procentpoint af markedsandelen, som faldt fra 69 % i 2005 til 64 % i UP. Dette tab af markedsandel afspejler, at EF-erhvervsgrenen på trods af en væsentlig forbrugsstigning kun var i stand til delvis at drage fordel af den som følge af en kraftig stigning i den kinesiske import. Det bør erindres, at den kinesiske imports markedsandel steg fra 1 % til 17,1 % i den samme periode (jf. betragtning 61).
2005
2006
2007
UP
EF-erhvervsgrenens markedsandel
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
Indeks (2005 = 100)
100
102
95
92
f) Vækst
(76)
Mellem 2005 og UP, hvor EF-forbruget steg med 24 %, steg EF-erhvervsgrenens salgsmængde på EF-markedet med kun 14 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 5 procentpoint. På den anden side blev den kinesiske importmængde mere end tyvedoblet, og dens markedsandel steg med 16 procentpoint i den samme periode. Det konkluderes således, at skønt EF-erhvervsgrenen oplevede nogen vækst, kunne den bestemt ikke helt drage fordel af den væsentlige stigning i efterspørgslen på markedet, hvorimod den kinesiske import drog uforholdsmæssigt megen fordel af den.
g) Beskæftigelse
(77)
Beskæftigelsesniveauet for producenterne i stikprøven steg støt med 6 % mellem 2005 og 2007. Det faldt med 6 procentpoint mellem 2007 og UP. Generelt forblev beskæftigelsen hos producenterne i stikprøven stabil mellem 2005 og UP på ca. 9 100 personer. Dette viser, at effektiviteten hos producenterne i stikprøven forbedredes, da produktionsmængden samtidig steg med 7 % (jf. betragtning 67).
Stikprøve
2005
2006
2007
UP
Beskæftigelse (personer)
9 119
9 444
9 644
9 151
Indeks (2005 = 100)
100
104
106
100
h) Produktivitet
(78)
Produktiviteten for den arbejdskraft, der er beskæftiget af producenterne i stikprøven, målt som produktionen (ton) pr. person pr. år steg støt i den betragtede periode og sluttede i UP på et niveau, der er 7 % højere end 2005. Det stemmer overens med, at beskæftigelsen forblev stabil i den betragtede periode, samtidig med at produktionen steg med 7 %.
Stikprøve
2005
2006
2007
UP
Produktivitet (t pr. ansat)
369
387
386
395
Indeks (2005 = 100)
100
105
105
107
i) Lønninger
(79)
Gennemsnitslønnen pr. ansat steg med 7 % mellem 2005 og 2006 og med yderligere 8 procentpoint mellem 2006 og 2007 og forblev næsten stabil mellem 2007 og UP. Gennemsnitslønnen pr. ansat steg generelt med 16 % i den betragtede periode. Denne stigning i gennemsnitslønnen skyldes til dels det forhold, at nedlæggelsen af arbejdspladser hos EF-producenter med en relativt lav gennemsnitsløn blev opvejet af stigende personaletal hos EF-producenter med en relativt høj gennemsnitsløn. Da den gennemsnitlige lønstigning til dels blev opvejet af en væsentlig produktivitetsstigning, var den samlede indvirkning i form af lønomkostninger ikke særlig udtalt.
Stikprøve
2005
2006
2007
UP
Årlige lønomkostninger pr. person (EUR)
46 527
49 968
53 704
54 030
Indeks (2005 = 100)
100
107
115
116
j) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(80)
Salgspriserne hos producenterne i stikprøven steg betydeligt med 21 % mellem 2005 og 2007 og forblev stabile i UP. Stigningen i salgspriserne samtidig med stigningen i salgsmængden forklares med, at omkostningerne også er steget i samme tidsrum. Det lykkedes EF-producenterne at afspejle denne omkostningsstigning i deres salgspriser og dermed også at videregive den til deres kunder. Således er det først i UP, at det stigende pres gennem kinesiske varer begyndte at medføre de første tydelige indvirkninger på salgspriserne, hvor EF-erhvervsgrenens priser forblev stabile trods en omkostningsstigning på 4 procentpoint.
Stikprøve
2005
2006
2007
UP
Enhedspris på EF-markedet (EUR/t)
983
1 047
1 188
1 192
Indeks (2005 = 100)
100
106
121
121
(81)
Som det fremgår af nedenstående tabel, skyldes omkostningsstigningen hovedsageligt en stigning i råvarepriserne. Faktisk viste EF-erhvervsgrenen sig meget effektiv med hensyn til at begrænse stigninger i lønomkostningerne og i andre generalomkostninger. Imidlertid kunne stigningen i råvarepriserne kun modsvares ved en tilsvarende stigning i salgspriserne, og det blev mere og mere vanskeligt i løbet af den betragtede periode.
Stikprøve
2005
2006
2007
UP
Udgifter i alt pr. t
863
863
974
1 007
Indeks (2005 = 100)
100
100
113
117
Råvareomkostninger
498
532
603
622
Indeks (2005 = 100)
100
107
121
125
k) Rentabilitet og investeringsafkast
(82)
I den betragtede periode steg rentabiliteten med hensyn til stikprøveproducenternes salg af samme vare udtrykt som en procentdel af nettosalget fra 12,1 % i 2005 til 17,9 % i 2007. Derefter faldt den til 15,4 % i UP. Rentabiliteten steg derfor med 3 procentpoint mellem 2005 og UP.
Stikprøve
2005
2006
2007
UP
Rentabilitet ved EF-salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
Indeks (2005 = 100)
100
143
147
127
Afkastet af investeringerne (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
47,1 %
85,1 %
79,2 %
51,7 %
Indeks (2005 = 100)
100
181
168
110
(83)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det steg fra 47 % i 2005 til 85 % i 2006. Det faldt til 79 % i 2007 og faldt yderligere til 52 % i UP. Generelt steg investeringsafkastet med 4,6 procentpoint i den betragtede periode.
l) Likviditet og evne til at rejse kapital
(84)
Nettolikviditeten fra driften var i 2005 næsten 367 mio. EUR. Den steg til ca. 684 mio. EUR i 2006 og til 1 mia. EUR i 2007, førend den faldt til ca. 630 mio. EUR i UP. Der er ikke noget, der tyder på, at EF-erhvervsgrenen skulle have haft vanskeligheder ved at rejse kapital.
Stikprøve
2005
2006
2007
UP
Likviditet (EUR)
367 215 052
684 541 347
1 034 223 612
634 658 147
Indeks (2005 = 100)
100
186
282
173
m) Investeringer
(85)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven steg med 83 % mellem 2005 og 2006, med yderligere 94 procentpoint mellem 2006 og 2007 og derefter kun lidt i UP. Samlet set steg investeringerne med ca. 185 % mellem 2005 og UP. Disse investeringer fra EF-erhvervsgrenens side sigtede hovedsageligt mod forbedring af varekvaliteten, forbedring af anlæggenes effektivitet, udvikling af nye varer og processer, forbedring af arbejdssikkerhed og miljøbeskyttelse. De førte ikke til en stigning i produktionskapaciteten.
Stikprøve
2005
2006
2007
UP
Nettoinvesteringer (EUR)
99 895 036
182 508 624
276 813 902
284 860 412
Indeks (2005 = 100)
100
183
277
285
(86)
Det er opfattelsen, at EF-erhvervsgrenen har afsat en meget stor del af ressourcerne til investeringer i den betragtede periode. Det bør ses i sammenhæng med det meget lave investeringsniveau, der kunne lade sig gøre tidligere, da EF-erhvervsgrenens rentabilitetsniveau var ekstremt lavt eller sågar negativt. Som følge af lange perioder, hvor EF-erhvervsgrenen led skade, bl.a. fra dumpingimport med oprindelse i Kroatien, Rusland og Ukraine, og i løbet af hvilke investeringerne måtte skæres alvorligt ned (4), kunne det nødvendige investeringsniveau ikke opretholdes. Den forbedrede fortjeneste i den betragtede periode var derfor af afgørende betydning for EF-erhvervsgrenens mulighed for at foretage de investeringer, der havde været udskudt i så lang tid. Der blev ikke foretaget investeringer for at øge produktionskapaciteten, da der var voksende bekymring for, om det var muligt at drage fordel af den stigende efterspørgsel set i lyset af den kinesiske imports aggressive ekspansion.
n) Dumpingmargenens omfang og økonomisk genrejsning siden tidligere dumping
(87)
I betragtning af mængden af, markedsandelen for og priserne på det pågældende lands dumpingimport kan virkningen på EF-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargener anses for betydelig. Det er vigtigt at erindre, at antidumpingforanstaltningerne blev indført i 2006 for at modvirke skadevoldende dumping som følge af importen fra en række andre lande. De gode finansielle resultater, som EF-erhvervsgrenen opnåede i den betragtede periode, gav den i hvert fald mulighed for i nogen grad at rejse sig økonomisk igen siden tidligere dumping. Men det har også vist sig, at EF-erhvervsgrenen ikke fuldt ud kunne drage fordel af den usædvanlige markedsekspansion, som fandt sted i analyseperioden (jf. betragtning 75), idet de markedsandele, som importen under de tidligere foranstaltninger tegnede sig for, er blevet erstattet af kinesisk import til lave priser, som også delvist har udhulet EF-erhvervsgrenens markedsandele. Det har under alle omstændigheder været med til at begrænse EF-erhvervsgrenens fulde økonomiske genrejsning og dens tilbøjelighed til at investere og udvide produktionskapaciteten med henblik på at følge med markedsekspansionen (jf. betragtning 86). Det kan derfor konkluderes, at EF-erhvervsgrenens økonomiske genrejsning siden tidligere dumping ikke kan anses for at være afsluttet, og at EF-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for den eventuelle skadevoldende virkning som følge af tilstedeværelsen af store mængder dumpingimport på EF-markedet.
5. Konklusion om skade
(88)
De kontrollerede oplysninger viser, at der er tegn på skade. Faktisk kunne EF-erhvervsgrenen i et marked med betydelig vækst (+ 24 %) kun delvis øge sit salg til EF-markedet (+ 14 %), hvilket førte til et fald i dens markedsandel (fra 69 % til 64 %). Det lykkedes imidlertid EF-erhvervsgrenen i den forbindelse at opretholde en tilstrækkelig høj kapacitetsudnyttelsesgrad og tilstrækkeligt høje priser, således at rentabiliteten forblev på et fornuftigt niveau (ca. 15 % i UP). Som konklusion herpå blev den skade, som EF-erhvervsgrenen led, begrænset og førte ikke til alvorlige økonomiske problemer.
(89)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i UP, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. Det bør imidlertid understreges, at EF-erhvervsgrenen kom fra en periode med skadevoldende dumping, der førte til vedtagelsen af antidumpingforanstaltninger i 2006. Selv om det lykkedes EF-erhvervsgrenen delvist at komme sig efter den tidligere skadevoldende situation, skyldtes det hovedsageligt den meget markante markedsekspansion, der fandt sted mellem 2005 og UP. Selv om vedtagelsen af antidumpingforanstaltninger i juni 2006 har fjernet den skadevoldende virkning af dumpingen fra en række lande, var der på EF-markedet i UP mange dumpingvarer, der blev solgt til meget lave priser, og her var der tale om kinesisk import. Hvis markedsforholdene ændrer sig, og den markedsekspansion, der blev konstateret i den betragtede periode, ophører, og den tidligere væksttendens ændrer sig, vil EF-erhvervsgrenen blive fuldt eksponeret for eventuel skadevoldende virkning som følge af denne dumpingimport. Det konkluderes derfor, at selv om EF-erhvervsgrenen ikke havde lidt væsentlig skade i UP, befandt den sig ved udgangen af den i en sårbar situation.
E. TRUSSEL OM SKADE
1. Den sandsynlige udvikling af EF-forbruget, importen fra det pågældende land og EF-erhvervsgrenens situation efter undersøgelsesperioden
(90)
For at kunne vurdere, om EF-erhvervsgrenen muligvis var udsat for en trussel om skade, var det nødvendigt yderligere at analysere nogle af de elementer, der blev konstateret for den betragtede periode og UP. Denne yderligere analyse blev udført ud fra oplysninger indhentet i forbindelse med de væsentlige skadesindikatorer for 2008 og 2009. I den forbindelse var virksomhederne i stikprøven blevet anmodet i spørgeskemaet om oplysninger, statistiske informationer var blevet ajourført og alle andre oplysninger, som parterne havde afgivet, var blevet analyseret. På den baggrund blev der konstateret følgende:
1.1. EF-forbruget
(91)
EF-forbruget, som har været stigende indtil UP, forventes at falde betydeligt med mindst 30 % mellem udgangen af UP og 2009. Dette skøn bygger på offentligt tilgængelige oplysninger, der også underbygges af data fremlagt af klageren og prognoserne fra EF-producenterne i stikprøven.
(92)
Desuden har klageren fremlagt oplysninger fordelt på markedssegmenter og prognosticeret et betydeligt fald i alle sektorer med undtagelse af OCTG-segmentet, der anses for at være mindre påvirket af det ellers generelt kraftige fald i efterspørgslen.
1.2. Importen fra Kina og den dermed forbundne markedsandel
(93)
Dumpingimporten fra Kina steg fortsat meget indtil udgangen af UP. Den stigende tendens på årsbasis bekræftes i det mindste indtil udgangen af 2008. I betragtning af at forbruget er faldet siden de sidste måneder af 2008, forventes dumpingimportens markedsandel også at stige i 2009.
(94)
Kinesisk import forventes at koncentrere sig hovedsageligt på maskiner og bygge- og anlægsvirksomhed såvel som på ledningsrør, jf. betragtning 60.
(95)
Selv hvis efterspørgslen efter den samlede importmængde falder som følge af et marked i nedgang - faldet forventes ikke at være stort - vil den kinesiske import forøge sin markedsandel forholdsmæssigt i disse segmenter, hvor den historisk set har været stærk. Faktisk er det sandsynligt, at importen af varer til lave priser vil blive endnu mere attraktiv i et marked, som i stadig stigende grad søger at opnå omkostningsnedskæringer.
(96)
Følgelig forventes den anslåede markedsandel for kinesisk import at stige. Afhængig af udviklingen i forbruget vil den kinesiske imports markedsandel sågar kunne stige med nogle procentpoint mellem 2008 og 2009 i betragtning af den aggressive politik med markedsekspansion, som har gjort sig gældende i de seneste år, jf. betragtning 61, 114 og 115.
(97)
Med hensyn til priserne på importen af den pågældende vare har sammenslutningen af kinesiske eksportører (idet følgende benævnt »CISA«) hævdet, at disse priser er steget væsentligt efter UP.
(98)
Det bekræftes, at en sådan stigning rent faktisk fremgår af Eurostat-oplysningerne efter UP. I den forbindelse bemærkes det, at denne stigning i nogle tilfælde er betydelig (op til 33 %-43 %). Imidlertid har undersøgelsen vist, at denne stigning afspejler den generelle prisstigning inden for visse råvarer (stål, jernskrot og støbejern) og energiomkostninger, som fandt sted på verdensplan mellem april og oktober 2008, og at denne stigning ikke har fjernet prisunderbuddet, som tilsyneladende stadig er omfattende.
1.3. EF-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(99)
EF-erhvervsgrenens produktion forventes at falde med mellem 20 og 35 procentpoint mellem UP og 2009. Denne tendens blev bekræftet af prognoserne fra virksomhederne i stikprøven. På baggrund af analysen af disse prognoser kan det udledes, at den overordnede produktionsnedgang også afspejler det forhold, at i forbindelse med en generel forbrugsnedgang er efterspørgslen efter visse varetyper faldet mindre end efterspørgslen efter andre, således at der forventes en ændring i varesortimentet.
(100)
Ud fra oplysningerne fra virksomhederne i stikprøven ser det ud til, at produktionskapaciteten forventes at forblive stabil i 2009, hvorimod kapacitetsudnyttelsen forventes af falde markant til et niveau på ca. 70 % i det samme år. Det er i tråd med det markante fald i forbruget, jf. betragtning 91. Faktisk har kontrolbesøg allerede vist: i) en reduktion i antallet af skiftehold (som oftest fra 18 til 15 om ugen), ii) øget brug af fratrædelsesordninger og midlertidige afskedigelser og iii) længerevarende lukninger i ferieperioder. Der mindes om, at tidligere undersøgelser allerede har vist, at EF-erhvervsgrenen ved kapacitetsudnyttelsesgrader på under 75 % sandsynligvis ikke fungerer på en holdbar måde (jf. betragtning 71).
1.4. EF-erhvervsgrenens salg til Fællesskabet (mængder og priser)
(101)
EF-erhvervsgrenens salg på EF-markedet forventes at falde betydeligt af samme grund som nævnt i betragtning 99, i hvert fald i takt med forbrugsnedgangen, men sandsynligvis endnu mere ifølge prognoserne fra EF-producenterne i stikprøven.
(102)
Da EF-erhvervsgrenen forventes at miste yderligere markedsandele på EF-markedet til kinesisk dumpingimport, vil den være tvunget til at satse mere på eksportmarkederne. Virksomhederne i stikprøven har faktisk rapporteret om en tilbagegang i salget til Fællesskabet, der overstiger tilbagegangen i den samlede produktion, da produktionen med henblik på eksport ifølge virksomhederne forbliver ret stabil sammenlignet med produktionen af varer til EF-markedet. Det skyldes, at EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet er koncentreret på OCTG-rør (35 %), ledningsrør (25 %) og kraftproduktion (13 %), hvorimod rør til maskiner og bygge- og anlægsvirksomhed kun tegnede sig for 16 % af EF-erhvervsgrenens eksport (sammenlignet med 60 % af dens salg til Fællesskabet, jf. betragtning 73).
(103)
EF-erhvervsgrenen har fremlagt oplysninger, der viser, at salgsmængden allerede er faldet og/eller forventes at falde betydeligt, især inden for visse markedssegmenter, hvor tilstedeværelsen af kinesiske varer gør sig mere gældende (f.eks. maskiner, bygge- og anlægsvirksomhed og ledningsrør).
(104)
For så vidt angår salgspriserne, viser prognoserne fra producenterne i stikprøven, at de generelt forbliver stabile, for så vidt angår priserne i UP.
(105)
Udviklingen inden for salgspriserne er imidlertid sandsynligvis ikke fuldt repræsentativ med hensyn til det reelle prisfald, som forventes at finde sted for de enkelte produkter. Ifølge virksomhederne kan det skyldes, at EF-erhvervsgrenen prøver at omlægge produktionen til rør af højere kvalitet på grund af et prismæssigt pres fra kinesisk import. I henhold til virksomhederne vil andelen af produkter af en lavere kvalitet i EF-erhvervsgrenens samlede salg følgelig falde betydeligt mere end det gennemsnitlige fald i det samlede salg, og dermed vil vægten af varer med en højere salgspris blive forholdsmæssigt højere. Således forventes det gennemsnitlige prisfald at være mere begrænset end prisfaldet for de varer, der er i mere direkte konkurrence med den kinesiske dumpingimport.
(106)
Derfor blev der indhentet oplysninger hos EF-erhvervsgrenen om den prismæssige udvikling af en række repræsentative varetyper, der blev anset for at være i direkte konkurrence med den kinesiske dumpingimport i UP. På baggrund af denne analyse blev det konstateret, at priserne på vigtige varetyper, som blev importeret i betydelige mængder fra Kina i UP, er steget i anden halvdel af 2008 for delvist at afspejle omkostningsstigningen, der også er nævnt i betragtning 98.
1.5. EF-erhvervsgrenens priser og omkostninger
(107)
Virksomhederne i stikprøven blev også anmodet om at fremlægge oplysninger dels om den forventede omkostningsudvikling for den pågældende vare dels om de vigtigste omkostninger.
(108)
Af de indsendte oplysninger fremgår det, at en generel omkostningsstigning er sandsynlig. Det skyldes to centrale faktorer. For det første forventes arbejdskraftens tilbagegang som følge af lavere produktion og kapacitetsudnyttelsesgrader ikke at medføre et tilsvarende fald i lønomkostningerne, da anvendelsen af midlertidige afskedigelser og nedsat arbejdstid kan føre til en stigning i de gennemsnitlige lønomkostninger. For det andet betyder ændringen i varesortimentet i retning af varer i den højere prisklasse (om end ikke nødvendigvis med en højere rentabilitet), at også omkostningerne generelt stiger (herunder omkostninger til råvarer). Desuden vil den åbenbare effektivitetsnedgang som følge af mindre mængder og en ikke optimal kapacitetsudnyttelse føre til en forholdsmæssig stigning i generalomkostningerne.
1.6. EF-erhvervsgrenens markedsandel
(109)
EF-erhvervsgrenens markedsandel forventes at falde med nogle procentpoint mellem UP og 2009 som følge af det stigende pres fra kinesisk dumpingimport (jf. betragtning 93 og 101) på et stærkt faldende EF-marked.
1.7. EF-erhvervsgrenens rentabilitet
(110)
Ifølge data fra EF-producenterne er EF-erhvervsgrenens rentabilitet faldet en smule med 0,5 procentpoint mellem UP og 2008. Men denne rentabilitet er ifølge indberetninger faldet betydeligt i slutningen af 2008 og forventes at blive meget reduceret til ca. 2 % for 2009.
(111)
Der erindres om, at det allerede tidligere har vist sig, at EF-erhvervsgrenens rentabilitet var særlig lav i perioder, hvor kapacitetsudnyttelsesgraden var på under 75 %. Det har vist sig at være tilfældet i den periode, der var omfattet af den undersøgelse, der blev indledt ved Rådets forordning (EF) nr. 954/2006 (5), da kapacitetsudnyttelsen var faldet betydeligt som følge af presset fra dumpingimporten, bl.a. fra Kroatien, Rusland og Ukraine.
1.8. Konklusion for så vidt angår den sandsynlige udvikling af EF-forbruget, importen fra det pågældende land og EF-erhvervsgrenens situation efter undersøgelsesperioden
(112)
Ovennævnte analyse af den sandsynlige udvikling af forbruget, importen af kinesiske varer til dumpingpriser og væsentlige skadesindikatorer for perioden mellem UP og 2009 (jf. betragtning 90 til 111) viser, at der i øjeblikket allerede finder en betydelig forværring af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation sted, og at den forventes at fortsætte eller sågar forværres i den nærmeste fremtid. Det fremgår klart af en tydelig nedgang i produktionen, salgsmængderne til Fællesskabet, markedsandele og rentabiliteten (ca. -13 procentpoint). Denne evaluering blev udarbejdet ud fra data vedrørende prognoser, der blev underbygget af tilstrækkeligt detaljerede oplysninger. Navnlig kunne tendenserne for perioden efter UP og indtil udgangen af 2008 i vid udstrækning verificeres allerede under de afholdte kontrolbesøg. Yderligere oplysninger (især om faldet i salgspriser og -mængder for 2009) blev fremlagt i løbet af undersøgelsen. Selv om der ikke er nogen sikkerhed, hvilket gælder alle prognoser, for, at tendenserne konkretiseres præcist som forventet, anses det for meget sandsynligt, at det vil være tilfældet. Det konkluderes derfor, at EF-erhvervsgrenen allerede siden de første måneder af 2009 har befundet sig i en situation med væsentlig skade.
2. Trussel om skade
(113)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 9, blev det undersøgt hvilke eventuelle omstændigheder der kunne skabe en situation, hvor dumpingimport ville medføre skade for EF-erhvervsgrenen. I den forbindelse blev især følgende taget i betragtning: i) udviklingen i dumpingimporten, ii) eksistensen af fri kapacitet hos eksportørerne, iii) prisniveauet for kinesisk import og iv) lagerbeholdningernes størrelse.
2.1. Udviklingen i dumpingimportmængden
(114)
Importen fra Kina er steget bemærkelsesværdigt fra 26 000 til 543 000 t mellem 2005 og UP, jf. betragtning 59. Denne import har konsekvent fundet sted til meget lave priser, som i betydelig grad underbyder andre priser fra andre leverandører i EF-markedet. Den væsentlige stigning i markedsandelen for denne dumpingimport (jf. betragtning 61) bekræfter, at udviklingen af denne import ikke var en følge af en stigning i efterspørgslen. Tværtimod synes en sådan udvikling hovedsageligt at skyldes en underliggende strategi, der bygger på at skifte det marked ud, hvor dumpingimporten fra andre kilder tidligere fandt sted (jf. betragtning 141) for således med magt at trænge ind på et nyt marked. Stigningen i importpriserne, der blev konstateret i anden halvdel af 2008, skyldtes udelukkende en væsentlig stigning i råvareomkostningerne, der har medført en global stigning i omkostningerne for sømløse rør, og er ikke udtryk for en intention om at nedbringe prisforskellen i forhold til priserne fra andre leverandører på EF-markedet.
(115)
På den baggrund er det opfattelsen, at der ikke kan konstateres en direkte forbindelse mellem udviklingen i forbruget og niveauet for dumpingimporten. Det er i stedet opfattelsen, at stigningen i dumpingimporten mellem 2005 og UP ville have fundet sted alligevel, selv i en situation med stabilt forbrug med den eneste forskel, at den ville have haft en større indvirkning på de andre leverandørers markedsandele. Det kan ikke udelukkes, at det allerede i den betragtede periode ville have forvoldt væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, hvis forbruget ikke var steget i det omfang, det rent faktisk gjorde. Det er derfor opfattelsen, at en nedadgående tendens i den overordnede situation, som EF-erhvervsgrenen befinder sig i, ikke vil have nogen væsentlig indvirkning på udviklingen af dumpingimportmængden. Efter al sandsynlighed vil den aggressive strategi, der har været anvendt til at trænge ind på EF-markedet i den betragtede periode, fortsætte med det overordnede formål at opnå markedsandele gennem dumpingimport til lave priser på bekostning af andre økonomiske aktører.
(116)
De seneste tal viser, at for året 2008 er importen på 507 589 tons, dvs. højere end i 2007, men dog lidt lavere end i UP. Desuden viser tal for de sidste to måneder i 2008, at importen er steget sammenlignet med samme periode i det foregående år (84 000 tons i 2008 over for 79 000 tons i 2007) til trods for, at undersøgelsen har vist klare tegn på et fald i efterspørgslen, der allerede var til stede i november 2008 på EF-markedet. Det kan derfor konkluderes, at ifølge de seneste oplysninger kan importmængden fra Kina i det mindste anses for stabil. I den forbindelse skal det bemærkes, at selv om udviklingen inden for dumpingimporten på kort sigt ville vise en anden tendens sammenlignet med tidligere, dvs. at den ville være stabil eller begynde at falde, bør denne oplysning altid ses og analyseres i relation til udviklingen i forbruget. Med andre ord bør resultaterne i forbindelse med denne faktor ikke baseres på en enkelt betragtning i forbindelse med udviklingen inden for dumpingimportmængden i absolutte tal, men bør tage højde for den markedskontekst, i hvilken denne udvikling finder sted, og hvorvidt den kan have medført en stigning eller et fald i markedsandelen for denne dumpingimport. Ud fra de tilgængelige oplysninger er det klart, at dumpingimporten har udvist en væsentlig stigning i markedsandele i den betragtede periode; samtidig har der ikke været tegn på, at denne udvikling ville ophøre eller ændre sig i en periode, hvor efterspørgslen allerede var begyndt at falde. Følgelig forventes markedsandelen af kinesisk dumpingimport at stige (jf. betragtning 96). Det konkluderes derfor, at presset fra denne dumpingimport på EF-markedet sandsynligvis vil stige væsentligt i betragtning af den forventede væsentlige forbrugsnedgang.
2.2. Eksistensen af fri kapacitet hos eksportørerne
(117)
Analysen af oplysninger fra de eksporterende producenter i stikprøven har vist, at der var prognosticeret en kapacitetsstigning på mindst 740 000 t hos disse virksomheder alene i 2008. Desuden hævder EF-erhvervsgrenen, at to virksomheder i stikprøven planlægger at bygge anlæg til fremstilling af sømløse rør, som medio 2009 vil have en kapacitet på 500 000 tons. Kontrollen af den prognosticerede kapacitetsstigning kan selvfølgelig først finde sted, når en sådan kapacitet er etableret, og det er derfor vanskeligt at vurdere, hvor megen fremtidig fri kapacitet der findes i Kina. Men selv hvis man bare tager besvarelserne fra de kinesiske eksportører i stikprøven i betragtning, kan det konkluderes, at der findes en væsentlig produktionskapacitet i Kina set i lyset af det forhold, at det samlede EF-forbrug blev beregnet til at være 3 300 000 t i UP. Dertil kommer, at klageren fremlagde troværdige oplysninger om, at der i januar 2009 er givet to nye anlæg i opdrag til fremstilling af sømløse rør i Kina. Disse to anlæg, hver med en kapacitet på ca. 400 000 t, har kapacitet til at forsyne en fjerdedel af EF-markedet alene.
(118)
Desuden fastsættes den samlede kinesiske produktion ifølge oplysninger fra CISA til ca. 20 mio. t. De kinesiske producenter i stikprøven har rapporteret at, deres eksport i gennemsnit tegnede sig for 27 % af deres samlede salg i UP, hvilket var en stigning fra 17 %, som var deres eksportkvote i 2005. Det kan derfor konkluderes, at i løbet af den betragtede periode har de kinesiske eksportører øget deres tilbøjelighed til at eksportere væsentligt, hvilket gav sig udslag i en meget betydelig eksportstigning i absolutte tal, da det samlede salg fra producenterne i stikprøven steg med mere end 56 % i den betragtede periode. Der er ingen tegn på, at denne tendens, som er den kombinerede virkning af en produktionsstigning plus en stigning i eksportkvoten, ændres i den nærmeste fremtid.
(119)
Procentdelen af den kinesiske eksport til Fællesskabet (som en procentdel af den samlede kinesiske eksport) steg markant i den betragtede periode fra 1 % i 2005 til 9 % i UP. Det bekræfter, at i den betragtede periode fandt der allerede et betydeligt skift sted i eksportaktiviteterne, og Fællesskabet indtager nu en mere betydningsfuld plads i de kinesiske eksportørers overordnede markedsstrategi. De andre store markeder er USA med 36 % (en stigning fra 31 % i 2007), Algeriet (6 %, en stigning fra 2 % i 2006) og Sydkorea (6 %, en stigning fra 3 % i 2005). På den baggrund kan det forventes, at en stor del af den ekstra kapacitet, der er skabt for nylig, vil blive omdirigeret til EF-markedet. Endvidere kan der snarest forventes en kraftig indskrænkning af nogle af disse markeder, især USA, således at mængder, der frigøres fra disse markeder, let kan omdirigeres til EU. Denne omdirigering har måske ikke hidtil rigtig fundet sted i noget større omfang, da priserne på EF-markedet ifølge kinesiske statistikker og oplysninger fra kinesiske producenter i stikprøven indtil nu har været noget lavere end på andre markeder. Men det kan forventes, at i tilfælde af en væsentlig nedgang i de mængder, der sælges på andre markeder, vil hensyn til prisniveauet nemt blive sat til side, hvis det handler om at opretholde produktionen og kapacitetsudnyttelsen på et tilstrækkeligt højt niveau. Desuden forventes det, at markeder som Fællesskabet, hvor det har vist sig, at man relativt nemt kan trænge ind og få succes, vil blive det foretrukne mål for enhver politik vedrørende omdirigering.
2.3. Priserne på importen fra Kina
(120)
Priserne på den kinesiske import var i den betragtede periode ikke kun væsentligt lavere end priserne i EF-erhvervsgrenen, men også lavere end priserne fra andre lande. Det bekræftes af den analyse af underbud, som er nævnt i betragtning 65 og 142. Det meget omfattende og systematiske underbud (dvs. relativt homogent for de enkelte varetyper), der blev konstateret, har været med til at sikre den fortsatte ekspansion af den markedsandel, som dumpingimporten udgjorde i den betragtede periode. Der var derfor i den betragtede periode en klar sammenhæng mellem stigningen i markedsandelene, for så vidt angår dumpingimporten, og nedgangen i markedsandelene, for så vidt angår salget fra andre kilder, herunder EF-erhvervsgrenen, og det kunne opnås gennem den fordel, der opstod ved den synlige forskel i salgspriserne. At dette ikke medførte en væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode, skyldtes alene, at EF-markedets ekspansion gav EF-erhvervsgrenen tilstrækkelig grund til at opretholde produktionen, produktionskapaciteten, salgs- og rentabilitetsniveauet.
(121)
Der er ingen grund til at tro, at der vil være en tendens til, at lave priser stiger under økonomiske forhold karakteriseret ved en betydelig indskrænkning i efterspørgslen. På den anden side forventes lave priser fra leverandørens side i en situation med faldende forbrug at blive holdt lave med det formål at opnå yderligere markedsandele eller i det mindste at opretholde og konsolidere de eksisterende. Samtidig vil producenter af de varer, der indeholder den pågældende vare, og som allerede køber varer til lave priser, udøve pres for at opretholde de lave priser eller sågar sænke dem for at begrænse deres omkostningsbudgetter. Producenter, som tidligere har foretrukket varer til en højere pris, vil være tilbøjelige til at sænke deres produktionsomkostninger, når det er muligt, og derfor foretrække råvarer til lavere priser, selv om det kan medføre, at man i et vist omfang giver køb på f.eks. varens kvalitet og forsyningssikkerheden.
(122)
Det har været omtalt i betragtning 98, at priserne på kinesisk import har udvist en vis stigning efter UP. Da denne stigning først og fremmest afspejler en global stigning i prisen på nogle vigtige råvarer, kan det ikke udelukkes, at en sådan stigning kun er midlertidig og vil ændre sig, så snart prisen på disse råvarer falder. Idet der er tale om et råstof, er stigningen i priserne endvidere afspejlet i slutprisen på sømløse rør hos alle producenter i det omfang, det er muligt. EF-erhvervsgrenen har også været nødt til at afspejle en sådan omkostningsstigning i salgspriserne, som følgelig er steget. Eftersom alle priserne på markedet har udvist en stigning, fortsætter priserne på dumpingimporten derfor med at være væsentligt lavere end EF-erhvervsgrenens salgspriser sågar i perioden efter UP.
(123)
Det kan konkluderes, at der er to former for negativ indvirkning ved meget lave priser på dumpingimport: i) på den ene side medfører den betydelige prisforskel sandsynligvis en omlægning i retning af dumpingimport, da brugerne vil være mere tilbøjelige til at købe større mængder af varer, der sælges til lave priser, ii) på den anden side er det sandsynligt, at tilstedeværelsen af sådanne lave priser på markedet anvendes af købere som et forhandlingsredskab til at presse priserne fra EF-producenterne og andre kilder, hvilket dermed forårsager en faldende tendens med hensyn til både mængde og lavere priser. Denne indvirkning kan diskuteres i situationer, hvor prisforskellene ikke er væsentlige, men i nærværende tilfælde og i betragtning af det meget høje konstaterede prisunderbud forventes den deraf resulterende skade at være alvorlig.
2.4. Lagerbeholdningernes størrelse
(124)
Denne faktor er ikke særlig betydningsfuld for analysen, da lagrene normalt føres af forhandlerne og ikke af producenterne. Til trods for nogle påstande fremført af EF-erhvervsgrenen blev der ikke fundet beviser for lageraktiviteter i et omfang, der ville kunne påvirke markedet væsentligt i den nærmeste fremtid.
2.5. Andre elementer
(125)
Det bør også påpeges, at ingen af de kinesiske producenter i stikprøven blev anset for at opfylde kriterierne om markedsøkonomisk behandling, bl.a. da disse virksomheder alle stadig anses for at drive virksomhed under statslig indflydelse (alle virksomheder har problemer med mindst kriterium nr. 1 eller 3). I en situation med en global krise er det sandsynligt, at den kinesiske regering kan være fristet til at gribe yderligere ind for at støtte disse virksomheder (eller deres leverandører), hvilket dermed hjælper dem med at holde omkostningerne nede og opretholde - eller sågar forøge - deres prisfordel på EF-markedet. Det kan konkluderes, at de kinesiske eksportører anses for at drive virksomhed i et miljø, der nemt kan skaffe dem muligheder for at opretholde deres prisfordel yderligere, selv hvis andre leverandører fra EF-markedet ville sænke deres priser for at mindske forskellen i forhold til dumpingimportpriserne i den betragtede periode. Selv hvis presset som følge af betydeligt prisunderbud, der har vist sig gennem dumpingimport i UP, ville føre til en sænkning af EF-erhvervsgrenens prisniveau, kan man ikke udelukke et yderligere prisfald fra de kinesiske eksportørers side med det formål at opretholde den forskel, der er blevet konstateret i UP.
3. Konklusion vedrørende trussel om skade
(126)
Faktorerne i forbindelse med trussel om skade, der blev analyseret i betragtning 113 til 125, skal ses i sammenhæng med den specifikke markedssituation, der ændrede sig efter UP, og som formodes at forblive uændret på EF-markedet i det mindste i den nærmeste fremtid. I forbindelse med et kraftigt faldende forbrug, jf. betragtning 91, udgør kinesisk import en betydelig trussel om skade:
i)
da mængderne på EF-markedet historisk set stiger både absolut og relativt, hvilket understreger, at der er tale om en strategi om at trænge ind på markedet kombineret med en stabil udvikling efter UP til trods for en faldende efterspørgsel
ii)
som følge af den potentielle fremtidige stigning både absolut og relativt som følge af stor uudnyttet produktionskapacitet i Kina og de andre markeders sandsynlige tilbagegang, hvilket kunne frigive yderligere mængder, der vil blive omdirigeret til Europa, og
iii)
som følge af den betydelige prisforskel sammenlignet med prisen for samme vare i Fællesskabet eller fra andre lande, hvilket formodes at fremme en omlægning i retning af kinesisk dumpingimport og presse prisniveauet på EF-markedet.
Det konkluderes foreløbigt, at den kinesiske dumpingimport i mangel af foranstaltninger omgående vil forvolde væsentlig skade for den sårbare EF-erhvervsgren, især i form af en nedgang i salget, markedsandele, produktionen og rentabiliteten.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(127)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade eller udgør en trussel om skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kan have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade eller udgøre en trussel for den, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forvoldt af disse andre faktorer ikke tilskrives dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkning
(128)
Mellem 2005 og UP tyvedobledes dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina fra 26 273 tons til 542 840 tons, og dens markedsandel i Fællesskabet steg med mere end 16 procentpoint (fra 1 % til 17,1 %). Den gennemsnitlige pris på denne import faldt mellem 2005 og UP og forblev betydeligt lavere end gennemsnitsprisen for alle andre forsyningskilder.
(129)
Som nævnt i betragtning 65 var prisunderbuddet i forbindelse med den kinesiske import på grundlag af et vejet gennemsnit generelt på 24 %. Det bør også påpeges, at i den samme periode blev den samme dumpingimport solgt til priser, der var markant lavere end for importen fra andre kilder (jf. betragtning 143).
(130)
Importen fra Kina har ikke forvoldt skade, der kan anses for væsentlig i perioden 2005 til UP. Der er imidlertid et klart tidsmæssigt sammenfald mellem den væsentlige stigning i kinesisk import og forringelsen af nogle skadesindikatorer, som f.eks. tilbagegangen i EF-erhvervsgrenens markedsandel, der faldt med 5 procentpoint i en periode med stigende forbrug. Stigningen i kinesisk dumpingimport har derfor været årsagen til, at EF-erhvervsgrenen ikke har været i stand til fuldt ud at drage fordel af den stigende efterspørgsel på EF-markedet. Det bør også bemærkes, at i den forbindelse er der et klart tidsmæssigt sammenfald mellem den hurtige stigning i markedsandelen for kinesiske varer og den tilsvarende væsentlige udhuling af markedsandelene for importen fra Rusland og Ukraine, som var de nærmeste konkurrenter med hensyn til priser.
(131)
På baggrund af det væsentlige underbud af EF-erhvervsgrenens priser gennem kinesisk import er det endvidere opfattelsen, at denne dumpingimport udøvede et generelt pres på priserne på EF-markedet at regne fra UP og derved forhindrede EF-erhvervsgrenen i at øge sine salgspriser i det omfang, det var nødvendigt for at opretholde det opnåede rentabilitetsniveau.
(132)
Som nævnt i betragtning 89 blev det konkluderet, at den skade, som EF-erhvervsgrenen led, generelt ikke var væsentlig til trods for den kinesiske imports negative påvirkning af visse skadesindikatorer. Disse resultater skal imidlertid ses i lyset af fremtidsanalysen af udviklingen i forbruget, importen og visse skadesindikatorer for perioden efter UP, som er beskrevet i betragtning 91 til 112.
(133)
Som nævnt i betragtning 93 viser oplysningerne for den seneste periode mellem UP og december 2008, at dumpingimportmængden ikke er faldet i de sidste to måneder af det år i forhold til 2007 til trods for klare tegn på et allerede faldende EF-forbrug i november og december 2008. Det viser, at den begyndende tilbagegang i forbruget ikke havde nogen indvirkning på importmængden, som i stedet forøgede sin markedsandel. Der er ingen grund til at tro, at denne udvikling ændres i et lignende eller sågar værre scenario på kort sigt.
(134)
Men selv hvis dumpingimporten falder i et vist omfang i absolutte tal, vil dens markedsandel forblive stabil eller stige på et marked, der forventes at svinde meget ind ret hurtigt. Endelig er det opfattelsen -selv hvis mængden af kinesisk import ville begynde af falde forholdsmæssigt mere end forbrugsnedgangen - at tilstedeværelsen af store mængder af kinesiske lavprisvarer i en situation med faldende forbrug bør betragtes som en årsag til skade, eftersom de vil udøve et kraftigt pres i nedadgående retning på det generelle prisniveau på markedet. I en situation med overforsyning og med kunder, der prøver at begrænse deres produktionsomkostninger for at opretholde konkurrenceevnen, vil råvarepriserne være mere tilbøjelige til at tilpasse sig det laveste niveau (hvilket er den kinesiske pris). Overvejelser med hensyn til kvalitet og forsyningssikkerhed, som i øjeblikket kan have været en fordel for EF-erhvervsgrenen, vil formodentlig spille en mindre vigtig rolle, og EF-erhvervsgrenen vil være nødt til at sænke sine priser som følge af det pres på markedet, som skyldes de kinesiske lavprisvarer.
(135)
Da EF-erhvervsgrenen ganske vist ikke havde lidt væsentlig skade i den betragtede periode, men var i en sårbar tilstand ved udgangen af UP (jf. betragtning 89), og da alle betingelserne er til stede for, at skaden viser sig fuldt ud efter UP (jf. betragtning 112), og betingelsen for trussel om skade også er opfyldt, jf. betragtning 126, kan det konkluderes, at der er en årsagssammenhæng mellem den umiddelbare trussel fra kinesisk dumpingimport og den skade, som EF-erhvervsgrenen kan forventes at ville lide.
3. Indvirkning af andre faktorer
3.1. EF-erhvervsgrenens import- og eksportaktivitet
(136)
Det blev konstateret, at nogle medlemmer af EF-erhvervsgrenen importerede begrænsede mængder af den pågældende vare fra Kina og fra andre lande. Denne import (der skønnes at være under 2 % af den samlede import fra Kina) fandt sted for at dække særlige ønsker hos de kunder, som enten ønsker varer med særlige egenskaber, der ikke fremstilles af disse EF-producenter, eller ønsker varer til en ekstrem lav pris. I betragtning af de meget lave importmængder er det ikke opfattelsen, at denne import kan anses for at bryde den ovenfor nævnte årsagssammenhæng
(137)
Endvidere er en gruppe af EF-producenterne forretningsmæssigt forbundet med en kinesisk eksporterende producent gennem en aktieminoritet. Det blev imidlertid fastslået, at denne kinesiske eksporterende producent ikke foretog eksportsalg til Fællesskabet til virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundne med den nævnte EF-producent. Derfor konkluderedes det, at en sådan aktieminoritet ikke har nogen indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, og at en fremtidig virkning heller ikke er sandsynlig.
(138)
En gruppe EF-producenter har importeret væsentlige mængder af stålrør med oprindelse i Argentina og Mexico fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Disse varer var for det meste varer til en højere pris, f.eks. ledningsrør og OCTG-rør, og tegnede sig for mindre end 10 % af denne gruppes EF-produktion. Dertil kommer, at en sammenligning model for model viste, at denne import ikke underbød EF-erhvervsgrenens salgspriser. Derfor konkluderedes det, at denne import ikke har forvoldt eller vil forvolde skade for EF-erhvervsgrenen i fremtiden.
(139)
Som det fremgår af nedenstående tabel, forblev eksportsalgsmængden stabil i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet blev også undersøgt, og det kan udelukkes, at den vil medvirke til at skade EF-erhvervsgrenen. For det første er alle eventuelle indvirkninger som følge af disse aktiviteter blevet ordentligt isoleret og undersøgt i forbindelse med undersøgelsen. For det andet forventes EF-erhvervsgrenens eksport, som anført i betragtning 102, at forblive stabil i forhold til faldende produktion og salg på EF-markedet, da eksporten fokuserer på forskellige markedssegmenter, jf. betragtning 102.
EF-erhvervsgrenen
2005
2006
2007
UP
EF-salg (t)
1 651 514
1 825 543
1 711 165
1 646 927
Indeks (2005 = 100)
100
111
104
100
3.2. Import fra tredjelande (Rusland og Ukraine)
(140)
Importmængden fra Rusland og Ukraine er for begges vedkommende faldet markant i den betragtede periode, som det fremgår af nedenstående tabel. Deres samlede markedsandel faldt støt fra 15,4 % i 2005 til 4,4 % i UP. Samtidig steg den gennemsnitlige salgspris med 33 %. Det er vigtigt at bemærke, at både russisk og ukrainsk import har været genstand for antidumpingforanstaltninger siden 2006 (jf. betragtning 86). Derfor er priserne i nedenstående tabeller ikke de priser, som var gældende, da varerne rent faktisk blev importeret til EF-markedet. Hvis den gældende antidumpingtold lægges til disse priser, vil den gennemsnitlige importpris fra Rusland og Ukraine stige til 860 EUR/t i UP.
(141)
I betragtning af den fortsatte prisforskel mellem gennemsnitsprisen, ved hvilken import fra Kina og import fra Rusland og Ukraine kom ind på EF-markedet, og det forhold, at russisk og ukrainsk import var de oplagte konkurrenter til kinesisk import, som befandt sig i det nærmestliggende markedsprissegment, konkluderes det, at det dramatiske fald i de sidstnævnte to landes markedsandel skyldes, at antidumpingtolden har gjort denne import mindre konkurrencedygtig i forhold til kinesisk dumpingimport, der følgelig har udhulet den markedsandel, som den russiske og ukrainske import tidligere stod for. Det bemærkes også, at denne udhuling allerede var så omfattende, at enhver yderligere forøgelse af den kinesiske imports markedsandel vil finde sted på bekostning af de mest oplagte konkurrenter, der befinder sig i det nærmestliggende markedsprissegment, hvilket vil være EF-erhvervsgrenen.
Rusland og Ukraine
2005
2006
2007
UP
Importmængde (t)
395 926
255 394
172 155
140 910
Indeks (2005 = 100)
100
65
43
36
Importmarkedsandel
15,4 %
9,4 %
5,5 %
4,4 %
Importpris (EUR/t)
613
672
777
814
Indeks (2005 = 100)
100
110
127
133
Kilde: Eurostat.
3.3. Import fra andre tredjelande
(142)
Importen fra andre lande er steget markant i mængde og markedspriser mellem 2005 og UP. Men dens markedsandel er stort set forblevet stabil i perioden. Ud fra analysen af markedspriserne viser det sig, at varer med oprindelse i disse lande har meget høje priser sammenlignet med varer, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen, og den kinesiske dumpingimport.
Andre tredjelande
2005
2006
2007
UP
Argentina
Importmængde (t)
54 082
53 423
60 556
70 804
Indeks (2005 = 100)
100
99
112
131
Importmarkedsandel
2,1 %
2,0 %
1,9 %
2,2 %
Japan
Importmængde (t)
40 686
61 807
45 719
41 028
Indeks (2005 = 100)
100
152
112
101
Importmarkedsandel
1,6 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
USA
Importmængde (t)
25 866
18 006
26 875
41 226
Indeks (2005 = 100)
100
70
104
159
Importmarkedsandel
1,0 %
0,7 %
0,9 %
1,3 %
Mexico
Importmængde (t)
16 211
18 412
30 001
25 771
Indeks (2005 = 100)
100
114
185
159
Importmarkedsandel
0,6 %
0,7 %
1,0 %
0,8 %
Alle andre
Importmængde (t)
63 107
64 620
77 647
90 788
Indeks (2005 = 100)
100
102
123
144
Importmarkedsandel
2,5 %
2,4 %
2,5 %
2,9 %
Andre tredjelande i alt
Importmængde (t)
199 952
216 268
240 798
269 617
Indeks (2005 = 100)
100
108
120
135
Importmarkedsandel
7,8 %
8,0 %
7,6 %
8,5 %
Importpris (EUR/t)
1 332
1 911
1 875
1 709
Indeks (2005 = 100)
100
143
141
128
Kilde: Eurostat.
(143)
Importpriserne fra Argentina og Mexico har generelt været væsentligt højere end EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser. Priserne fra Argentina og Mexico har, jf. betragtning 138, ikke underbudt EF-erhvervsgrenens priser.
(144)
Der blev også importeret fra Japan og USA, og generelt var priserne væsentligt højere end EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser. Dertil kommer, at denne import slet ikke har opnået en større markedsandel. Derfor anses denne import heller ikke for at være en mulig kilde til skade for EF-erhvervsgrenen.
(145)
Importen fra alle andre lande finder sted i mængder, der er så små, at den ikke kan anses for at forvolde skade. Det konkluderes derfor, at importen fra kilder ud over Kina ikke har forvoldt skade for EF-erhvervsgrenen, og at der ikke er grund til at tro, at den vil medvirke til eventuel skade i den nærmeste fremtid.
3.4. Konkurrence fra de andre EF-producenter
(146)
Der er ingen grund til at tro, at de andre EF-producenter, der ikke aktivt støtter klagen, har været i en situation, der er væsentlig anderledes end den, som gør sig gældende for EF-erhvervsgrenen i UP, eller at de vil befinde sig i en anden situation i den nærmeste fremtid. Der er heller ikke noget, der tyder på, at disse producenters opførsel kan forvolde skade for EF-erhvervsgrenen i den nærmeste fremtid.
3.5. Produktionsomkostninger (råvarer)
(147)
Som nævnt i betragtning 80 er det lykkedes EF-erhvervsgrenen at videregive den omkostningsstigning, der fandt sted i den betragtede periode, gennem en tilstrækkelig stigning i salgspriserne. I perioden 2005 til UP kan det derfor anføres, at EF-erhvervsgrenen har vist sin evne til at fungere effektivt under normale forhold og reagere hensigtsmæssigt på ændringerne i dens købspriser.
(148)
Jf. betragtning 107 er omkostningerne steget kraftigt i perioden efter UP og forventes fortsat at stige i den følgende periode. Det skyldes hovedsageligt en forventet stigning i relative tal i generalomkostningerne som følge af den reducerede kapacitetsudnyttelse. Det bør under alle omstændigheder tages i betragtning, at en stigning i EF-erhvervsgrenens overordnede gennemsnitlige omkostninger også kan opstå gennem en omlægning af varesortimentet, som EF-erhvervsgrenen kunne blive tvunget til som følge af det kraftige pres i nedadgående retning på grund af visse kinesiske varetyper til dumpingpriser.
(149)
Jf. betragtning 105 kan markedet som følge af det kraftige underbud for visse varetyper blive væsentligt reduceret eller helt lukket for EF-erhvervsgrenen og dermed tvinge den til at omlægge produktionen til varetyper med en højere salgspris, men også med forholdsmæssigt højere produktionsomkostninger. I modsætning til det, som skete i analyseperioden, synes EF-erhvervsgrenen - som følge af tabte markedsandele og faldende salgspriser, der skyldes presset fra kinesisk import - imidlertid ikke at råde over flere midler til at videregive omkostningsstigningen gennem en tilsvarende stigning i salgspriserne.
3.6. Tilbagegang på EF-markedet for sømløse rør som følge af den økonomiske afmatning
(150)
For så vidt angår den sandsynlige indvirkning af en forbrugstilbagegang og faldende efterspørgsel, vil dette ganske bestemt have indvirkning på EF-erhvervsgrenens overordnede ydeevne. Denne sandsynlige negative indvirkning vil imidlertid få mere eller mindre betydning afhængig af udviklingen af den kinesiske imports markedsandel. Selv om den økonomiske afmatning derfor kunne anses for at være en mulig årsag til skade for perioden, der begyndte i november 2008, kan den på ingen måde formindske den skadevoldende effekt, som vil blive forvoldt af tilstedeværelsen af store mængder kinesisk dumpingimport på EF-markedet til meget lave priser. EF-erhvervsgrenen ville f.eks. selv i en situation med faldende mængder muligvis være i stand til at opretholde et acceptabelt prisniveau og dermed begrænse den negative indvirkning af et fald i forbruget, hvis der ikke fandtes urimelig konkurrence i form af kinesisk dumpingimport til meget lave priser, som vil lægge yderligere pres på det generelle prisniveau på markedet. Derfor kan den økonomiske afmatning ikke anses for at være en mulig grund til, at årsagssammenhængen mellem trussel om skade og kinesisk dumpingimport brydes.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(151)
Det tidsmæssige sammenfald mellem øget dumpingimport fra Kina, større markedsandele og det konstaterede prisunderbud på den ene side og eksistensen af alle de elementer, der peger på en klar og umiddelbar trussel om skade, som vil forårsage en betydelig forringelse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation på den anden side, fører til den konklusion, at dumpingimporten vil være årsag til den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen vil kunne lide, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, hvis der ikke træffes beskyttende foranstaltninger imod denne import.
(152)
Andre faktorer blev analyseret, men blev ikke anset for at være en afgørende årsag til den skade, der vil kunne opstå. Navnlig kan hverken importen fra andre lande, eller omkostninger, eller et generelt fald i efterspørgslen efter den pågældende vare som følge af den økonomiske afmatning på nogen måde forringe den eventuelt forstyrrende virkning i forbindelse med den trussel, som kinesisk import udgør for situationen i EF-erhvervsgrenen.
(153)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er skelnet omhyggeligt mellem alle kendte faktorer, der kan have haft eller formodes at ville få konsekvenser for EF-erhvervsgrenens situation og dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det, at importen fra Kina udgør en umiddelbar trussel for EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 9.
G. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(154)
Kommissionen undersøgte, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade, trussel om skade og årsagssammenhæng fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette bestemte tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, undersøgte Kommissionen den sandsynlige virkning af foranstaltninger for de interesserede parter såvel som de sandsynlige konsekvenser af ikke at træffe foranstaltninger.
1. EF-erhvervsgrenens interesser
(155)
I lyset af ovenstående bør der indføres foranstaltninger over for importen fra Kina. Det forventes, at indførelsen af disse foranstaltninger vil føre til en stigning i priserne fra dette land, og at det vil give EF-erhvervsgrenen lejlighed til at forbedre sin situation ved at opretholde et tilstrækkeligt højt niveau med hensyn til produktionsmængde, salg og derigennem markedsandel. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes det i en situation med faldende forbrug, at importen fra Kina fortsætter til meget lave priser, hvilket vil øge dens markedsandel og presse det overordnede prisniveau på markedet i nedadgående retning. I en sådan situation står EF-erhvervsgrenen over for en umiddelbar trussel om skade på grund af et fald i mængden, der skyldes den kinesiske import, og det eventuelle prisfald som følge af presset på markedspriserne i nedadgående retning, der skyldes den stadig stigende kinesiske import til EF-markedet.
2. De andre EF-producenters interesser
(156)
Der er ingen tegn på, at de interesser, som de andre EF-producenter, der ikke aktivt støttede klagen, har, er anderledes end EF-erhvervsgrenens interesser. Ifølge de tilgængelige oplysninger er der rent faktisk ingen grund til, at den analyse, som blev udført for EF-erhvervsgrenen, ikke også skulle gælde for disse andre virksomheder.
3. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers interesser
(157)
Kun seks importører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Kun en importør, der tegner sig for ca. 1,5 % af den samlede kinesiske import til Fællesskabet, køber udelukkende i Kina; denne importørs rentabilitet er på under 5 %, og importøren er den eneste, der har gjort klar indsigelse over for den eventuelle indførelse af foranstaltninger. Det er imidlertid værd at bemærke, at i UP tegnede den pågældende vare sig for mindre end 10 % af virksomhedens omsætning. Dertil kommer, at det er sandsynligt, at denne importør vil være i stand til at videregive omkostningsstigningen til sine kunder, da virksomhedens direkte konkurrenter også er påvirket, idet antidumpingtolden vil blive indført på alle kinesiske producenter. Alle andre samarbejdende importører køber også fra andre kilder, herunder EF-erhvervsgrenen (deres indkøb hos EF-erhvervsgrenen varierer mellem 25 % og 95 % af deres behov), og deres rentabilitet er meget højere.
4. Brugernes interesser
(158)
Kun en af de fem samarbejdende brugere foretager sine indkøb i Kina (ca. 20 % af købsmængden, resten indkøbes for det meste hos EF-erhvervsgrenen) og hævder, at indførelsen af foranstaltninger vil få betydelig indvirkning på virksomheden. Rentabiliteten i denne virksomhed for varer, der indeholder den pågældende vare, er imidlertid meget høj, på mere end 10 %. Det fremgår af en beregning, at selv i det værst tænkelige tilfælde, dvs. alle kinesiske råvarer indkøbes til EF-erhvervsgrenens priser, og ingen prisstigning kan videregives til kunderne, vil indvirkningen på denne brugers rentabilitet være beskeden (ca. 1 % af omsætningen). Det er derfor opfattelsen, at den eventuelle indførelse af foranstaltninger på ingen måde vil forvolde væsentlig skade for denne brugers interesser.
5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(159)
Med andre ord forventes det, at indførelsen af foranstaltninger på importen fra Kina i en situation med faldende forbrug ikke vil have indvirkning på de mængder, der tilbydes på EF-markedet, hvor der er tilstrækkelig produktionskapacitet hos EF-erhvervsgrenen. Der kan derfor ikke forventes negative indvirkninger for så vidt angår forsyningssikkerheden (det bør erindres, at de importerede varetyper også fremstilles af EF-erhvervsgrenen). Ud fra analysen ser det også ud til, at der ikke findes væsentlige interesser hos importører eller brugere, som kan komme i klemme, hvis der indføres foranstaltninger, og den relativt lave grad af samarbejde fra importører og brugere i denne undersøgelse understøtter dette resultat.
H. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(160)
I betragtning af konklusionerne om dumping, skade, trussel om skade, årsagssammenhæng samt Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger i forbindelse med importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina for at hindre, at der opstår væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen gennem dumpingimporten, hvilket der er umiddelbar fare for, og som ellers ville opstå.
1. Skadestærskel
(161)
De midlertidige foranstaltninger i forbindelse med importen med oprindelse i Kina bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe truslen om den skade, som dumpingimporten kan forvolde EF-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede dumpingmargin. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, er det normalt opfattelsen, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og generelt set opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kan forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(162)
EF-erhvervsgrenen har fremført, at en fortjenstmargen på 12 % vil være nødvendig for at sikre den normale konkurrencesituation på EF-markedet i en situation uden skadevoldende dumping. Sammenslutningen af kinesiske eksportører har indrømmet, at en fortjeneste på 8 % i nogle tilfælde kan anses for at være en passende fortjenstmargen.
(163)
Imidlertid indebærer en undersøgelse af truslen om skade nødvendigvis flere analyser og antagelser end en undersøgelse af væsentlig skade i UP. Det skyldes, at konceptet trussel om skade nødvendigvis indebærer, at der foretages et skøn over den fremtidige skade, som ikke fandtes i undersøgelsesperioden. I dette usikre scenario anses det for at være en forsigtig tilgang midlertidigt at anvende den fortjenstmargen, som blev fastslået under den seneste procedure vedrørende samme vare (6), dvs. 3 %. Det anerkendes imidlertid, at dette emne kræver en yderligere undersøgelse på det endelige stade, når det vil være muligt at indhente flere oplysninger om den prognosticerede skade.
(164)
På den baggrund blev den nødvendige prisstigning derefter fastsat på grundlag af en sammenligning i samme handelsled mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev fastlagt i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, og den ikke-skadevoldende pris på varer, der sælges af EF-erhvervsgrenen på EF-markedet, og som er fastsat jf. betragtning 162.
(165)
Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, der er nævnt i betragtning 163, blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi, der var blevet konstateret for UP. I betragtning af, at to af de samarbejdende kinesiske producenter fik indrømmet individuel behandling, og i lyset af den ringe grad af samarbejdsvilje blev den midlertidige landsdækkende skadestærskel beregnet som de højeste skadesmargener, der blev konstateret for repræsentative varetyper solgt af en eksporterende producent fra et land, der ikke har markedsøkonomi.
(166)
Den således konstaterede skadesmargen for Kina var betydeligt lavere end den konstaterede dumpingmargen.
Virksomhedens navn
Skadesmargen
Hubei Xinyegang Steel Co Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
15,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
22,3 %
Alle andre virksomheder
24,2 %
2. Midlertidige foranstaltninger
(167)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadesmargen i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er skadesmargenen.
(168)
På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Hubei Xinyegang Steel Co Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
15,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
22,3 %
Alle andre virksomheder
24,2 %
(169)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af nærværende undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet disse satser, men er underlagt tolden for »alle andre virksomheder«.
(170)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle told for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (7) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(171)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Fællesskabet i UP.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(172)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for fristen i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Desuden bør det fastsættes, at resultaterne vedrørende indførelse af told i denne forordning er midlertidige og muligvis vil blive revideret i forbindelse med indførelsen af eventuelle endelige foranstaltninger -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser (8) foretaget af International Institute of Welding, henhørende under KN-koder ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 (9) (Taric-koder 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 og 7304599320) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City
15,6
A948
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City
15,1
A949
Virksomheder, der er anført i bilaget
22,3
A950
Alle andre virksomheder
24,2
A999
3. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Berørte parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. april 2009.
KOMISSION ASETUS (EY) N:o 289/2009,
annettu 7 päivänä huhtikuuta 2009,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Menettelyn aloittaminen
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä heinäkuuta 2008 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina” tai ”asianomainen maa”, peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa yhteisöön.
(2)
Menettely käynnistettiin, kun Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ”valituksen tekijä”, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan, tässä tapauksessa yli 50 prosenttia, tiettyjen saumattomien rauta- tai teräsputkien koko tuotannosta yhteisössä, teki 28 päivänä toukokuuta 2008 valituksen. Valitukseen sisältynyt näyttö mainitun tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta selvästi ennustettavasta ja ilmeisestä vahingon uhkasta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijälle, muille tiedossa olleille yhteisön tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kymmenen yritystä (yritysryhmää) pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä.
(6)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja yhteisön tuottajia oli ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja yhteisön tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjaksolta (1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 väliseltä ajalta).
(7)
Toimitettujen tietojen tarkastelun ja yhteistyöhalukkaiden vientiä harjoittavien yhteisön tuottajien suuren määrän perusteella päätettiin, että yhteisön tuottajista olisi valittava otos. Kun otettiin huomioon yhteistyöhalukkaiden tuojien vähäinen määrä, päätettiin että otoksen valinta ei ollut tarpeen etuyhteydettömien tuojien osalta.
(8)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille yhteisön tuottajille, tuojille sekä kaikille tiedossa olleille käyttäjille ja käyttäjien järjestöille. Kattavat vastaukset kyselylomakkeisiin saatiin otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta Kiinassa, kaikilta otokseen valituilta yhteisön tuottajilta lukuun ottamatta yhtä yritystä, joka toimitti vain osittaiset tiedot, sekä kuudelta tuojalta ja viideltä käyttäjältä.
(9)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon tai vahingon uhkan ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd and Daye Special Steel Co., Ltd)
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd)
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
Yhteisön tuottajat
-
Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Ranska
-
Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Saksa
-
Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italia
-
ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Tšekki
-
ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Romania
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espanja
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Espanja.
Etuyhteydessä olevat kauppiaat
-
Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Espanja
Etuyhteydettömät tuojat
-
Jan van Meever BV, Meerkerk, Alankomaat
-
Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Espanja
Yhteisön käyttäjä
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Itävalta.
(10)
Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, ja seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:
-
Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, Yhdysvallat.
3. Otos
(11)
Komissio valitsi vientiä harjoittavista tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan mahdolliseen edustavaan vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittuun otokseen kuului neljä yritystä (yritysryhmää), joiden osuus yhteistyössä toimineiden osapuolten vientimäärästä Kiinasta yhteisöön oli 70 prosenttia. Asianomaisia osapuolia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet asiaa.
(12)
Komissio valitsi yhteisön tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui yhteisössä tuotetun samankaltaisen tuotteen suurimpaan edustavaan tuotantomäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittuun otokseen kuului viisi yritysryhmää (yhteensä yhdeksän yritystä), joiden osuus yhteisön kokonaistuotannosta oli 62 prosenttia. Yhteistyössä toimineita tuottajia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet valittua otosta. Koska yhteistyössä toimineiden yhteisön tuojien määrä oli pieni, päätettiin että otoksen valinta ei ollut tarpeen niiden tapauksessa.
4. Tutkimusajanjakso
(13)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ”tarkastelujakso”.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(14)
Tarkasteltavana tuotteena ovat Kiinasta peräisin olevat tietyt raudasta tai teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) (3) kaavan ja kemiallisen analyysin mukaan enintään 0,86, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”. Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa (ks. 1 kappale) ilmoitettiin, että tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan yleensä CN-koodeihin ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 ja että CN-koodit annetaan ainoastaan ohjeellisena. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että näistä CN-koodeista kolme ei viittaa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen eli koodit ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 ja ex 7304 24 00 ja että viisi muuta CN-koodia puuttui eli koodit ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 ja ex 7304 59 10.
(15)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään lukuisissa erilaisissa sovelluksissa, kuten mekaanisissa käyttötarkoituksissa (myös auto- ja koneteollisuudessa), rakennusalalla paalutuksessa, energiantuotannossa esimerkiksi höyrykattilaputkissa, sekä vaippa-, pumppaus- tai poraputkina öljyteollisuudessa käytettävissä putkitarvikkeissa, jäljempänä ”OCTG-putket”, sekä putkijohtoina nesteiden tai kaasujen kuljettamisessa.
(16)
Käyttäjille toimitettaessa saumattomat rauta- ja teräsputket voivat olla hyvin erilaisissa muodoissa. Ne voivat esimerkiksi olla galvanoituja tai kierteitettyjä, ne voidaan toimittaa vihreinä putkina (eli ilman lämpökäsittelyä), niissä voi olla erityiset päät tai ne voivat olla määräkokoon leikattuja. Putkien ominaisuuksien määrittämistä varten on useita eri parametrejä, minkä vuoksi suurin osa saumattomista rauta- ja teräsputkista tehdään asiakkaan tilauksen mukaisesti. Saumattomat rauta- ja teräsputket liitetään tavanomaisesti yhteen hitsaamalla. Erityistapauksissa ne voidaan kuitenkin liittää yhteen kiertein tai niitä voidaan käyttää yksinään, vaikka ne ovatkin hitsattavissa.
(17)
Tutkimuksen mukaan saumattomien rauta- ja teräsputkien eri lajien lopullisten muotojen eroista huolimatta kaikilla tuotteen eri lajeilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotteen.
(18)
Kiinalaisten tuottajien järjestö väitti, että OCTG-putket olisi jätettävä pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä, koska niillä on eri käyttötarkoitukset, eritelmät ja ominaisuudet eivätkä ne ole vaihdettavissa muiden putkien kanssa ja koska niiden vientimäärä Kiinasta EU:hun on vähäinen. Tutkimuksen mukaan kuitenkin muun muassa OCTG-putkien ja kaasuputkien kemialliset ominaisuudet ovat verrattavissa saumattomien rauta- ja teräsputkien muihin lajeihin, koska ne kaikki täyttävät 0,86:n hiiliekvivalenttiarvon rajan. Lisäksi niillä on saumattomien rauta- ja teräsputkien muiden lajien kanssa muita samoja perusominaisuuksia, esimerkiksi ulkoläpimitta ja seinämän paksuus. OCTG-putkien käyttötarkoitusten osalta havaittiin, että tietyt OCTG-putket ovat vaihdettavissa seostamattomasta teräksestä valmistettujen putkien kanssa. Kun otetaan huomioon, että OCTG-putkilla on samat perusominaisuudet kuin muillakin saumattomilla putkilla ja ne ovat keskenään vaihdettavissa tietyssä määrin, pääteltiin alustavasti, ettei ole syytä sulkea tätä putkilajia pois tuotteen määritelmästä.
2. Samankaltainen tuote
(19)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimaanmarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Yhdysvaltojen kotimaanmarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä saumattomilla putkilla samoin kuin yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamilla ja myymillä saumattomilla putkilla havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(20)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(21)
Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1.
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;
2.
kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3.
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4.
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;
5.
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(22)
Tässä tutkimuksessa otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista kolme haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd ja Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd),
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
(23)
Komissio hankki edellä mainituista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavista tuottajista kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa tarpeen mukaan.
(24)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhdellekään näistä kolmesta kiinalaisesta yritysryhmästä ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, koska mikään niistä ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia seuraavassa esitettävistä syistä.
(25)
Yksikään kolmesta yrityksestä (yritysryhmästä) ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä vaatimuksen 3, ja niillä vaikuttaa olevan aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä, eli kaikki kolme yritystä (yritysryhmää) saivat etuutta suotuisasta verokohtelusta ja kaksi yritystä (yritysryhmää) hankki omaisuutta alle markkina-arvon. Markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen kaksi yritystä (yritysryhmää) väitti, että erityisten veroetuuksien saaminen ei voi olla vaatimuksen 3 vastaista, sillä veronalennuksia sovelletaan myös markkinatalousmaissa. Kyseisiin yrityksiin sovellettiin useaa suotuisaa verotuskohtelua, sillä ne saivat vapautuksen paikallisesta tuloverosta ja niille myönnettiin myös nk. ”verolomaa” (kaksi vuotta vapautusta verosta, jonka jälkeen 50 %:n alennus kolmen vuoden ajan), joka myönnetään ulkomaisia investointeja hankkineille yrityksille sekä kiinalaisille ja ulkomaisille yhteisyrityksille. Yritykset saivat siis suotuisista verojärjestelmistä merkittävä etuutta, jolla oli todennäköisesti suurta vaikutusta kustannuksiin ja hintoihin tutkimusajanjaksolla. Kolmas yritys (yritysryhmä) väitti, että sen saamaa veroetuutta ei ollut sovellettu 1 päivän tammikuuta 2008 jälkeen ja että kyseessä oli kertaluonteinen verovähennys, jolla ei voinut olla mitään vaikutusta yrityksen kustannuksiin seuraavina vuosina, minkä lisäksi verovapautus oli erittäin vähäinen. Tämä yritysryhmä sai verovapautuksia kotimarkkinoilla ostetuista koneista vuonna 2006 sekä vuonna 2007 (siis tutkimusajanjaksolla). Saatua etuutta ei voida pitää merkityksettömänä, minkä vuoksi päätellään, että sillä oli selvästi merkittävää vaikutusta kustannuksiin ja hintoihin tutkimusajanjaksolla.
(26)
Lisäksi kaksi yritystä (yritysryhmää) ei täyttänyt kirjanpitoa koskevaa vaatimusta 2, koska toinen kuittasi velkatilit saatavatileillä ja toisella ei ollut täydellisiä tilinpäätöstietoja eikä suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta noudatettu johdonmukaisesti. Markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi yritys väitti, että kansainväliset kirjanpitostandardit eivät sido sitä, koska se on niin pieni, se ei ole listautunut pörssiin ja se on sijoittautunut maaseudulle. Väite oli kuitenkin hylättävä, koska havaitut rikkomukset olivat erittäin vakavia: tarkastetut tilit olivat puutteelliset merkittävillä aloilla eikä suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta noudatettu. Näitä kirjanpidon perusperiaatteita on noudatettava riippumatta yrityksen oikeudellisesta muodosta, koosta ja sijainnista. Toinen yritysryhmä väitti, että kirjanpitäjä oli vakuuttanut, että tarkastetun tilinpäätöksen tase oli IAS:n mukainen, ja oli luokitellut uudelleen jo kuitatut tilit saataviksi ja veloiksi. Väitettä ei esitetty ennen päätelmistä ilmoittamista eikä etenkään tarkastuskäynnin aikana, joten sitä ei voida tarkistaa. Lisäksi on huomattava, että kyseinen yritysryhmä ei kiellä vastakkainkuittausta, mikä on IAS:n vastaista. Väite oli näin ollen hylättävä.
(27)
Nämä kaksi yritysryhmää eivät ole myöskään osoittaneet, että kustannuksia ja tuotantopanoksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan, joten ne eivät ole osoittaneet, että vaatimus 1 täyttyy. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi yritys väitti, että syyt, joiden perusteella vaatimuksen ei katsottu täyttyneen, eivät perustu puolueettomaan näyttöön, koska yrityksen myynti- ja hinnoittelupäätökset tehdään vapaasti huolimatta tarkastettuihin tilinpäätöksiin sisältyvistä määräyksistä, jotka koskivat hinnoittelupolitiikkaa yhtiösuhteessa olevien osapuolten välillä. Yritys väitti, että kyseessä ei ole rajoitus vaan pikemminkin tiedonantovaatimus tilintarkastajalle tämän tutkiessa yhtiösuhteessa olevien osapuolten välisiä liiketoimia. Tämä ei kuitenkaan ole riittävä selitys tarkastetussa tilinpäätöksessä olevalle määräykselle, jonka mukaan ”jos kauppatavaroita käsittelevä ministeriö on määrittänyt hinnan, tämä hinta on etusijalla”. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. Toinen yritys väitti, että siitä huolimatta, että se on pääosin valtion omistuksessa, sen hallinnasta vastaa enimmäkseen yksityinen yritys ilman valtion puuttumista asioihin. Yritys ei kuitenkaan esittänyt mitään uusia väitteitä, jotka olisivat voineet muuttaa päätelmää, jonka mukaan johtokunnan kokoonpano huomioon ottaen (suurin osa johtajista edustaa valtion omistamia yrityksiä) valtion puuttumista asioihin ei voida sulkea pois, eikä yritys ole osoittanut, että päätökset tehdään ilman valtion merkittävää puuttumista asioihin, minkä vuoksi se ei täytä tätä vaatimusta. On myös huomattava, että tämän yrityksen osalta markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamiseen sisältyi esimerkki päätöksestä, jota ei ollut tehty markkinasignaalien perusteella vaan mahdollisesti valtion asiattomasta vaikutuksesta (maankäyttöoikeuksien maksuttomuus), eikä yritys esittänyt huomautuksia.
2. Yksilöllinen kohtelu
(28)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset.
(29)
Kaikki kolme kiinalaista yritystä tai yritysryhmää, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua.
(30)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kaksi kolmesta yrityksestä tai yritysryhmästä osoitti täyttävänsä kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.
(31)
Kolmannen yrityksen tai yritysryhmän osakkeista suurin osa on valtion omistuksessa. Kun otetaan huomioon, että suurin osakkeenomistaja on valtio, jolla on merkittävä vaikutus Kiinan terästeollisuuteen, mahdollista toimenpiteiden kiertämistä ei voida sulkea pois.
(32)
Tällä perusteella katsottiin, että yksilöllinen kohtelu olisi myönnettävä ainoastaan seuraaville kahdelle vientiä harjoittavalle yritykselle:
-
Hubei Xinyegang Steel Co,
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
3. Normaaliarvo
3.1 Vertailumaa
(33)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti niille yrityksille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, määritettiin normaaliarvo vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(34)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(35)
Yksi asianomainen osapuoli huomautti vertailumaan valinnasta ja ehdotti Ukrainaa tai Intiaa sopivammaksi normaaliarvon määrittämistä varten.
(36)
Ukrainaa väitettiin sopivammaksi valinnaksi, koska sen lisäksi, että sen markkinoilla vallitsee vapaa kilpailu, tuotantoprosessi ja raaka-aineiden saanti on verrattavissa Kiinan tilanteeseen. On huomattava, että Ukrainasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuontiin on 30 päivästä kesäkuuta 2006 lähtien sovellettu 12,3-25,7 prosentin suuruisia polkumyyntitulleja. Ukrainan markkinoilla on useampia tuottajia, mutta se että polkumyyntiä havaittiin esiintyvän vuonna 2006, viittaa mahdollisesti vääristyneisiin markkinaoloihin, eikä kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen vaikuta luotettavalta. Yksikään ukrainalainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
(37)
Sama asianomainen osapuoli väitti, että myös Intia olisi parempi vaihtoehto kuin Yhdysvallat, ja esitti samankaltaisen tuotteen intialaisen tuottajan nimen. Kyseinen tuottaja ei kuitenkaan ollut halukas osallistumaan yhteistyöhön. Koska intialaiset tuottajat eivät tarjoutuneet toimimaan yhteistyössä, Intiaa ei voida valita vertailumaaksi.
(38)
Lisäksi Yhdysvaltojen markkinoiden koko, kotimarkkinoilla toimivien tuottajien lukumäärä ja tuonnin merkittävä määrä osoittavat, että Yhdysvaltojen markkinoilla esiintyy kilpailua, minkä vuoksi Yhdysvallat valittiin alustavasti asianmukaisimmaksi vertailumaaksi. Kuten 10 kappaleessa todettiin, yksi yhdysvaltalainen tuottaja teki yhteistyötä tutkimuksessa ja toimitti kaikki tarvittavat tiedot. Myös toinen yhdysvaltalainen tuottaja toimitti joitakin epätäydellisiä tietoja, jotka yleisesti ottaen vahvistivat yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamat tiedot.
3.2 Normaaliarvon määrittäminen
(39)
Normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaassa toimivalta tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella jäljempänä esitettävän menetelmän mukaisesti.
(40)
Komission yksiköt tutkivat ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti vertailumaan tuottajan osalta, oliko sen tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjaksolla edustavaa eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta yhteisöön suuntautuneesta vientimyynnistä.
(41)
Seuraavaksi määritettiin kustakin tuotelajista, jota yhdysvaltalainen tuottaja oli myynyt kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan suoraan verrattavissa yhteisöön suuntautuneeseen vientiin myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia kiinalaisten viejien yhteisöön vietäväksi myymän vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(42)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(43)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(44)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan tuon kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
4. Vientihinta
(45)
Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisöön riippumattomille asiakkaille, minkä vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
5. Vertailu
(46)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Oikaisuja tehtiin merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja tarkastuskustannusten sekä palkkioiden ja pankkimaksujen huomioon ottamiseksi.
(47)
Jos vertailumaan yritysten kotimarkkinoilla myymän tuotteen ja yhteisöön vietäväksi myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen välillä havaittiin fyysisiä eroja, niiden osalta tehtiin oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti. Oikaisu vastaa erotuksen markkina-arvon kohtuullista arviota.
6. Polkumyyntimarginaalit
(48)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistiin prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.
(49)
Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille voitiin myöntää yksilöllinen kohtelu, määritettiin yksilölliset polkumyyntimarginaalit perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.
(50)
Polkumyyntimarginaali otokseen valituille yrityksille, joille ei myönnetty markkinatalous- tai yksilöllistä kohtelua, ja yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettiin neljän otokseen valitun yrityksen keskiarvosta.
(51)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso tutkimuksessa oli alhainen - yhteistyössä toimineiden yritysten osuus Kiinasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla oli noin 40 prosenttia - yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten osalta koko maata koskeva marginaali määritettiin käyttämällä yhdelle yhteistyössä toimineelle tuottajalle, jolle ei myönnetty markkinatalous- eikä yksilöllistä kohtelua, edustavien lajien osalta vahvistettua korkeinta marginaalia.
(52)
Tällä perusteella alustavat polkumyyntitasot ovat seuraavat:
Yritys
Alustava polkumyyntimarginaali
Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd
38 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
47 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
35 %
Jäännöstulli
51 %
D. VAHINKO
1. Yhteisön tuotanto ja yhteisön tuotannonala
(53)
Samankaltaista tuotetta valmistaa yhteisössä 23 tuottajaa. Näiden 23 yhteisön tuottajan tuotannon katsotaan näin ollen muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.
(54)
Näistä 23 tuottajasta yhteensä 15, joista suurin osa on valituksen tehneen järjestön ESTAn jäseniä, ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa halukkuutensa toimia menettelyssä yhteistyössä ja toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Näiden 15 tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta, tässä tapauksessa yli 90 prosentista, samankaltaisen tuotteen tuotannosta yhteisössä. Yhteistyössä toimineiden 15 tuottajan katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”yhteisön tuotannonala”. Jäljelle jäävistä yhteisön tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä ”muut yhteisön tuottajat”. Nämä muut yhteisön tuottajat eivät ole aktiivisesti tukeneet valitusta mutteivät ole vastustaneetkaan sitä.
(55)
Kuten 12 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin viisi tuottajaa, joiden osuus yhteisön koko tuotannosta oli 62 prosenttia. Nämä tuottajat ovat yritysryhmiä, joten otokseen kuului kaikkiaan yhdeksän erillistä yritystä.
2. Yhteisön kulutus
(56)
Yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan EU:hun suuntautuvan myynnin kokonaismäärien ja Eurostatilta saatujen yhteisön markkinoita koskevien tuontimäärätilastojen sekä muiden yhteisön tuottajien osalta valituksen tekijän tekemien arviointien perusteella.
(57)
Tarkasteltavana olevan ja samankaltaisen tuotteen yhteisön markkinat kasvoivat vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noin 24 prosenttia. Merkittävintä kasvu oli vuosien 2006 ja 2007 välillä, jolloin kulutus kasvoi 17 prosenttiyksikköä.
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
EY:n kokonaiskulutus (tonnia)
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
Indeksi (2005 = 100)
100
106
123
124
(58)
On tärkeää huomata, että tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön markkinat ovat jakautuneet seuraaviin tärkeimpiin markkinasegmentteihin: kone- ja rakennusala (noin 60 %), energiantuotanto (noin 10 %), OCTG-putket (noin 8 %) ja putkijohdot (noin 8 %). Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään siis pääasiassa kone- ja rakennusalalla, joilla kasvu oli erittäin nopeaa vuonna 2007.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
a) Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä
(59)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Kiinasta yhteisöön lisääntyi huimasti koko tarkastelujakson ajan. Tuonti EU:hun lisääntyi yli 20-kertaisesti vuodesta 2005.
Tuonti
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Kiina (tonnia)
26 396
136 850
470 413
542 840
Indeksi (2005 = 100)
100
518
1 782
2 057
(60)
Kiinasta peräisin olevan tuonnin jaottelu eri markkinasegmenteille osoittaa, että kiinalaista tuontia on etenkin kone- ja rakennusalalla (noin 65 %) ja putkijohtojen alalla (15 %), kun taas OCTG-putkien ja energiantuotannon osuus on alle 5 prosenttia.
b) Tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus
(61)
Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus vuonna 2005 oli 1 prosentti, ja se kasvoi koko tarkastelujakson ajan lähes 16 prosenttiyksikköä. Vuosien 2005 ja 2006 välillä kasvua oli 4 prosenttiyksikköä, vuosien 2006 ja 2007 välillä 10 prosenttiyksikköä ja tutkimusajanjaksolla 2 prosenttiyksikköä. Tutkimusajanjaksolla kiinalaisen tuonnin markkinaosuus oli 17,1 prosenttia.
Markkinaosuus
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Kiina
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
(62)
Kiinasta tuleva tuonti ei kuitenkaan jakautunut tasaisesti yhteisön markkinoiden eri segmenteille. Tutkimusajanjaksolla sen markkinaosuus putkijohtojen alalla oli noin 38 prosenttia, kone- ja rakennusalalla 19 prosenttia, OCTG-putkien alalla 9 prosenttia ja energiantuotannon alalla noin 7 prosenttia.
c) Hinnat
i) Hintojen kehitys
(63)
Vuodesta 2005 vuoteen 2007 Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta nousi jyrkästi 9 prosenttia ja sitten laski 2 prosenttiyksikköä vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämän tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 7 prosenttia.
Yksikköhinnat
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Kiina (euroa/tonni)
766,48
699,90
699,10
715,09
Indeksi (2005 = 100)
100
91
91
93
ii) Hintojen alittavuus
(64)
Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan myyntihintoja yhteisössä vertailtiin keskenään tuotelajikohtaisesti. Tätä varten yhteisön tuotannonalan hintoja etuyhteydettömille asiakkaille vertailtiin asianomaisen maan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kaupan tason erojen ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(65)
Hintojen alittavuuden laskemista varten käytettiin kaikilta otokseen valituilta yhteistyössä toimineilta yhteisön tuottajilta saatuja kattavia ja tarkistettavia tietoja, jotka liittyivät tutkimusajanjaksoon. Vertailu osoitti, että hinnan alittavuuden marginaalien painotettu keskiarvo prosenttiosuutena yhteisön tuotannonalan myyntihinnoista oli tutkimusajanjaksolla 24 prosenttia.
4. Yhteisön tuotannonalan tilanne
(66)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Seuraavassa esitettävät tiedot liittyvät myynti- ja markkinaosuustietojen osalta koko yhteisön tuotannonalaan ja muiden indikaattorien osalta otokseen valittuihin yrityksiin. Kolmeen otokseen valittuun yritykseen liittyviä tietoja ei otettu huomioon seuraavista syistä: i) yksi yritys oli osa suurta teräsalan yritysryhmää, kunnes se irrottautui siitä toukokuussa 2007, minkä vuoksi irrottautumista edeltävät ja sen jälkeiset tiedot eivät ole vertailukelpoisia, ii) toinen yritys ei ollut toimittanut riittävän tarkkoja tietoja, ja iii) yksi yritys ei voinut toimittaa todellisia lukuja vuodelta 2008 eikä ennustetta vuodelle 2009. Jotta vahinkoindikaattorien analysointia ja vahingon uhkaa koskevaa analyysiä varten olisi saatu yhdenmukaisia tietoja, kolmas yritys oli jätettävä pois myös vahinkoindikaattorien analyysistä. Kun otetaan huomioon näiden kolmen yrityksen suhteellisen alhainen painoarvo otoksessa, poissulkeminen ei kuitenkaan vaikuta millään tavoin indikaattoreiden osoittamaan yleiskuvaan.
a) Tuotanto
(67)
Otokseen valittujen tuottajien tuotanto lisääntyi vuoden 2005 tasolta 2 000 000 tonnista vuonna 2007 huippuunsa yli 2 200 000 tonniin kysynnän kasvun ansiosta (ks. 57 kappale), ennen kuin se laski tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 7 prosenttia ja oli noin 2 150 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana.
Otos
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
Indeksi (2005 = 100)
100
109
109
107
b) Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(68)
Tuotantokapasiteetti määritettiin otokseen valittujen tuottajien omistamien tuotantoyksiköiden nimellisen kapasiteetin perusteella ottaen huomioon keskeytykset tuotannossa sekä se, että tietyissä tapauksissa osa kapasiteetista käytettiin muiden tuotteiden valmistukseen samoilla tuotantolinjoilla.
(69)
Otokseen valittujen tuottajien tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, noin 2 400 000 tonnissa, koko tarkastelujakson ajan.
Otos
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
Indeksi (2005 = 100)
100
101
100
98
Kapasiteetin käyttöaste
83 %
89 %
90 %
90 %
Indeksi (2005 = 100)
100
108
110
109
(70)
Kapasiteetin käyttöaste oli 83 prosenttia vuonna 2005, jonka jälkeen se kohosi noin 90 prosenttiin tarkastelujakson loppuaikana. Tämä on 67 kappaleessa kuvatun tuotantomäärien vaihtelun mukaista. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi kaikkiaan vain 7 prosenttiyksikköä, mikä on vähäinen nousu, kun sitä verrataan 57 kappaleessa kuvattuun kulutuksen merkittävään kasvuun.
(71)
On kuitenkin tärkeää huomata, että korkean kulutuksen vuoksi otokseen valittujen tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli korkea. Mahdollisuus saavuttaa korkea kapasiteetin käyttöaste on tärkeä tekijä, jotta olisi mahdollista saavuttaa tyydyttävä kannattavuustaso samankaltaisen tuotteen osalta. Tilanne tarkastelujaksolla eroaa selvästi esimerkiksi vuosien 2002 ja 2004 tilanteesta, jolloin mm. Kroatiasta, Ukrainasta ja Venäjältä peräisin olevan polkumyyntituonnin aiheuttaman paineen vuoksi yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli vain noin 66-75 prosenttia ja sen tappiot olivat 5-10 prosenttia.
c) Varastot
(72)
Otokseen valittujen tuottajien loppuvarastot kasvoivat 16 prosenttia vuonna 2006, jonka jälkeen ne pienenivät 3 prosenttiyksikköä vuonna 2007 ja vielä yhden prosenttiyksikön tutkimusajanjaksolla. On huomattava, että suurin osa tuotannosta perustuu tilauksiin, minkä vuoksi tämän indikaattorin merkitys vahinkoanalyysin kannalta on vähäinen.
Otokseen valitut yritykset
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
142 303
165 070
160 668
159 924
Indeksi (2005 = 100)
100
116
113
112
d) Myyntimäärä
(73)
Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksolla oli noin 2 000 000 tonnia eli kasvua oli 14 prosenttia vuoteen 2005 nähden. Kasvu on 56 kappaleessa kuvatun merkittävän kulutuksen kasvun ansiota, mutta sen positiivinen vaikutus näkyi vain osittain yhteisön tuotannonalan myynnin kasvussa.
Yhteisön tuotannonala
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Myynti yhteisössä (tonnia)
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
Indeksi (2005 = 100)
100
108
117
114
(74)
Kiinasta tuleva tuonti ja yhteisön tuotannonalan myynti kilpailevat pääasiassa kolmella markkinasegmentillä: kone- ja rakennusalalla sekä putkijohtojen alalla. Yhteisön tuotannonalan myynnistä 65 prosenttia ja kiinalaisesta tuonnista 80 prosenttia kohdistuu näille kolmelle markkinasegmentille.
e) Markkinaosuus
(75)
Yhteisön tuotannonala menetti tarkastelujaksolla markkinaosuudestaan 5 prosenttiyksikköä; se supistui vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 69 prosentista 64 prosenttiin. Markkinaosuuden menetys osoittaa, että kulutuksen merkittävästä kasvusta huolimatta yhteisön tuotannonala pystyi vain osittain hyötymään siitä kiinalaisen tuonnin massiivisen kasvun vuoksi. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuushan kasvoi 1 prosentista 17,1 prosenttiin samalla kaudella (ks. 61 kappale).
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
Indeksi (2005 = 100)
100
102
95
92
f) Kasvu
(76)
Yhteisön kulutus kasvoi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 24 prosenttia, mutta yhteisön tuotannonalan myyntimäärä yhteisön markkinoilla kasvoi vain 14 prosenttia ja sen markkinaosuus pieneni 5 prosenttiyksikköä. Toisaalta Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi yli 20-kertaiseksi, ja sen markkinaosuus kasvoi 16 prosenttiyksikköä samalla kaudella. Näin ollen päätellään, että vaikka yhteisön tuotannonalalla tapahtui jonkin verran kasvua, se ei selvästikään hyötynyt täysimääräisesti markkinakysynnän merkittävästä kasvusta, kun taas Kiinasta tuleva tuonti hyötyi siitä suhteettomasti.
g) Työllisyys
(77)
Otokseen valittujen tuottajien työntekijämäärä kasvoi 6 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä ja laski 6 prosenttiyksikköä vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Otokseen valittujen tuottajien työntekijämäärä pysyi kaiken kaikkiaan vakaana vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä ja oli noin 9 100 henkeä. Tämä osoittaa, että otokseen valitut tuottajat paransivat tehokkuuttaan, sillä tuotantomäärät kasvoivat samana aikana 7 prosenttia (ks. 67 kappale).
Otokseen valitut yritykset
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden määrä (henkilöä)
9 119
9 444
9 644
9 151
Indeksi (2005 = 100)
100
104
106
100
h) Tuottavuus
(78)
Otokseen valittujen tuottajien työvoiman tuottavuus - mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti vuodessa - lisääntyi vakaasti tarkastelujaksolla niin, että tutkimusajanjaksolla se oli 7 prosenttia suurempi kuin vuonna 2005. Tämä on yhdenmukaista sen kanssa, että työllisyys säilyi vakaana tarkastelujaksolla, kun tuottavuus samalla lisääntyi 7 prosenttia.
Otokseen valitut yritykset
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
369
387
386
395
Indeksi (2005 = 100)
100
105
105
107
i) Palkat
(79)
Keskimääräinen palkka työntekijää kohti nousi 7 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä ja vielä 8 prosenttiyksikköä vuosien 2006 ja 2007 välillä ja pysytteli sitten lähes samalla tasolla vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Työntekijöiden keskipalkka kasvoi kaiken kaikkiaan 16 prosenttia tarkasteluajanjakson aikana. Keskimääräisten palkkakustannusten nousu johtuu osittain siitä, että suhteellisesti alempia keskipalkkoja maksavat yhteisön tuottajat vähensivät työvoimaa, kun taas suhteellisesti korkeampia keskipalkkoja maksavat yhteisön tuottajat lisäsivät työvoimaa. Koska palkkojen keskimääräistä nousua kompensoi osittain tuottavuuden huomattava kasvu, kokonaisvaikutus työvoimakustannusten kannalta ei ollut erityisen merkittävä.
Otokseen valitut yritykset
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Vuotuiset työvoimakustannukset henkeä kohti (euroa)
46 527
49 968
53 704
54 030
Indeksi (2005 = 100)
100
107
115
116
j) Myyntihintoihin vaikuttavat tekijät
(80)
Otokseen valittujen tuottajien myyntihinnat kohosivat merkittävästi eli 21 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä ja pysyivät samalla tasolla tutkimusajanjaksolla. Se, että myyntihinnat kohosivat samaan aikaan kun myyntimäärät kasvoivat, selittyy sillä, että myös kustannukset kohosivat samalla kaudella. Yhteisön tuottajat onnistuivat siirtämään kustannusten nousun myyntihintoihinsa ja näin ollen asiakkaidensa maksettavaksi. Sen vuoksi kiinalaisten tuotteiden aiheuttaman kasvavan paineen ensimmäiset selvät vaikutukset alkoivat näkyä myyntihinnoissa vasta tutkimusajanjaksolla, jolloin yhteisön tuotannonalan hinnat pysyivät vakaina, vaikka kustannukset kohosivat 4 prosenttiyksikköä.
Otokseen valitut yritykset
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinta yhteisön markkinoilla (euroa/tonni)
983
1 047
1 188
1 192
Indeksi (2005 = 100)
100
106
121
121
(81)
Kustannusten kohoaminen johtui pääasiassa raaka-aineen hintojen kohoamisesta, kuten seuraavasta taulukosta näkyy. Yhteisön tuotannonala pystyi itse asiassa hillitsemään varsin tehokkaasti työvoimakustannusten ja muiden yleiskustannusten nousua. Raaka-aineen hintojen nousua voi kuitenkin tasapainottaa vain vastaavalla myyntihinnan nostamisella, mikä osoittautui yhä vaikeammaksi tarkastelujaksolla.
Otokseen valitut yritykset
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Kokonaiskustannukset (tonnia kohti)
863
863
974
1 007
Indeksi (2005 = 100)
100
100
113
117
Raaka-ainekustannukset
498
532
603
622
Indeksi (2005 = 100)
100
107
121
125
k) Kannattavuus ja investointien tuotto
(82)
Otokseen valittujen tuottajien samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) kohosi vuoden 2005 ja 2007 välillä 12,1 prosentista 17,9 prosenttiin, minkä jälkeen se laski 15,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Kannattavuus parani näin ollen vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3 prosenttiyksikköä.
Otokseen valitut yritykset
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus yhteisön tuotannonalan myynnissä etuyhteydettömille asiakkaille (% nettomyynnistä)
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
Indeksi (2005 = 100)
100
143
147
127
Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
47,1 %
85,1 %
79,2 %
51,7 %
Indeksi (2005 = 100)
100
181
168
110
(83)
Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se kasvoi vuosien 2005 ja 2006 välillä 47 prosentista 85 prosenttiin ja laski vuoden 2007 tasolta 79 prosentista 52 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Investointien tuotto kasvoi kaiken kaikkiaan 4,6 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.
l) Kassavirta ja pääoman saanti
(84)
Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli lähes 367 miljoonaa euroa vuonna 2005. Se kasvoi noin 684 miljoonaan euroon vuonna 2006, 1 miljardiin euroon vuonna 2007 ja palasi noin 630 miljoonaan euroon tutkimusajanjaksolla. Ei ollut merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonalalla olisi ollut ongelmia pääoman saamisessa.
Otokseen valitut yritykset
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
367 215 052
684 541 347
1 034 223 612
634 658 147
Indeksi (2005 = 100)
100
186
282
173
m) Investoinnit
(85)
Otokseen valittujen yritysten vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon kasvoivat vuosien 2005 ja 2006 välillä 83 prosenttia, vuosien 2006 ja 2007 välillä vielä 94 prosenttiyksikköä ja laskivat sen jälkeen vain hieman tutkimusajanjaksolla. Investoinnit lisääntyivät kaiken kaikkiaan noin 185 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Näiden yhteisön tuotannonalan investointien päätavoitteena oli parantaa tuotteiden laatua, lisätä tuotantolaitosten tehokkuutta, kehittää uusia tuotteita ja prosesseja sekä parantaa työturvallisuutta ja ympäristönsuojelua. Tuotantokapasiteetti ei kasvanut niiden tuloksena.
Otokseen valitut yritykset
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa)
99 895 036
182 508 624
276 813 902
284 860 412
Indeksi (2005 = 100)
100
183
277
285
(86)
Yhteisön tuotannonala ohjasi erittäin huomattavasti resursseja investointeihin tarkastelujaksolla. Tätä olisi tarkasteltava ottaen huomioon hyvin alhainen investointien taso, joka oli mahdollinen edellisinä vuosina, kun yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli erittäin alhainen tai jopa negatiivinen. Tarvittavia investointeja ei voitu tehdä niinä kausina, joina yhteisön tuotannonala kärsi pitkään mm. Kroatiasta, Ukrainalta ja Venäjältä peräisin olevasta polkumyyntituonnista ja investointeja oli leikattava voimakkaasti. (4) Voittojen lisääntyminen tarkastelujaksolla oli sen vuoksi olennaisen tärkeää, jotta yhteisön tuotannonala pystyi tekemään investoinnit, joita oli lykätty niin pitkään. Tuotantokapasiteetin lisäämiseksi ei tehty mitään investointeja, koska oli yhä epävarmempaa, pystyykö yhteisön tuotannonala hyödyntämään kasvavaa kysyntää kiinalaisen tuonnin laajentuessa aggressiivisesti.
n) Polkumyyntimarginaalin suuruus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä
(87)
Tarkasteltavana olevasta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat huomioon ottaen nykyisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta yhteisön tuotannonalaan voidaan pitää huomattavana. On muistettava, että vuonna 2006 otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, jotta olisi estetty monista muista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingolliset vaikutukset. Yhteisön tuotannonalan tarkastelujaksolla saavuttamat hyvät taloudelliset tulokset antoivatkin sille mahdollisuuden toipua jossakin määrin aiemmasta polkumyynnistä. On kuitenkin myös osoitettu, että yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin hyötymään arviointijaksolla tapahtuneesta poikkeuksellisesta markkinoiden laajentumisesta (ks. 75 kappale), koska markkinaosuus, joka aiemmin oli ollut toimenpiteiden kohteena olevalla tuonnilla, korvautui nyt halvoin hinnoin Kiinasta tulevalla tuonnilla, joka myös osittain pienensi yhteisön tuotannonalan markkinaosuutta. Tämän vaikutuksesta yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin toipumaan eikä investoimaan ja lisäämään tuotantokapasiteettiaan markkinoiden laajentumisen mukaisesti (ks. 86 kappale). Sen vuoksi voidaan päätellä, että yhteisön tuotannonalan toipumista aiemmasta polkumyynnistä ei voida pitää täydellisenä ja että yhteisön tuotannonala on edelleen altis vahingollisille vaikutuksille, joita mahdollisesti aiheutuu yhteisön markkinoille polkumyynnillä tuotujen tuotteiden merkittävistä määristä.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(88)
Tarkastetut tiedot osoittivat merkkejä vahingosta. Merkittävästi kasvavilla yhteisön markkinoilla (+ 24 %) yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään myyntiään vain osittain (+ 14 %), mikä johti sen markkinaosuuden supistumiseen (69 %:sta 64 %:iin). Yhteisön tuotannonala onnistui kuitenkin säilyttämään riittävän korkean kapasiteetin käyttöasteen ja hintatason, joten sen kannattavuus pysyi hyvällä tasolla (noin 15 % tutkimusajanjaksolla). Päätelmänä voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko oli vähäinen eikä johtanut merkittäviin taloudellisiin ongelmiin.
(89)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle ei ole aiheutunut tutkimusajanjaksolla perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. On kuitenkin myös korostettava, että yhteisön tuotannonalalla oli takanaan jakso, jonka aikana siihen oli kohdistunut vahingollista polkumyyntiä, jonka johdosta otettiin käyttöön polkumyyntitoimenpiteet vuonna 2006. Se, että yhteisön tuotannonala onnistui osittain toipumaan aiemmasta vahinkoa aiheuttaneesta tilanteesta, johtui pääasiassa erittäin merkittävästä markkinoiden laajentumisesta, joka tapahtui vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto kesäkuussa 2006 poisti useasta maasta peräisin olevan polkumyyntituonnin vahingolliset vaikutukset, yhteisön markkinoilla oli tutkimusajanjaksolla merkittävä osuus polkumyynnillä tuotuja tuotteita, joita myytiin erittäin alhaisin hinnoin; kyseessä oli siis Kiinasta peräisin oleva tuonti. Jos markkinaolosuhteet muuttuvat, tarkastelujaksolla havaittu markkinoiden laajentuminen pysähtyy ja aiempi kasvusuunta kääntyy laskuun, yhteisön tuotannonala on täysin alttiina mahdollisille vahingollisille vaikutuksille, jotka johtuvat polkumyynnillä tulevasta tuonnista. Sen vuoksi päätellään, että vaikka yhteisön tuotannonala ei kärsinyt merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla, se oli haavoittuvassa tilanteessa sen päättyessä.
E. VAHINGON UHKA
1. Yhteisön kulutuksen, tarkasteltavana olevasta maasta tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan tilanteen todennäköinen kehitys tutkimusajanjakson jälkeen
(90)
Jotta voitaisiin arvioida, kohdistuiko yhteisön tuotannonalaan mahdollisesti vahingon uhka, jotakin tarkastelu- ja tutkimusajanjaksolla vahvistettuja tekijöitä oli analysoitava tarkemmin. Tarkemman analyysin perustana käytettiin tietoja, jotka kerättiin keskeisistä vahinkoindikaattoreista vuosilta 2008 ja 2009. Tätä varten otokseen valituilta yrityksiltä oli pyydetty tietoja kyselylomakkeessa, tilastotietoja oli päivitetty, ja osapuolten toimittamia muita tietoja analysoitiin. Näiden perusteella päädyttiin seuraavaan:
1.1 Yhteisön kulutus
(91)
Yhteisön kulutuksen, joka kasvoi tutkimusajanjakson loppuun, arvioidaan laskevan merkittävästi, ainakin 30 prosenttia, tutkimusajanjakson lopun ja vuoden 2009 välillä. Arvio perustuu julkisesti saatavilla oleviin tietoihin, joita tukivat myös valituksen tekijän toimittamat tiedot ja otokseen valittujen yhteisön tuottajien toimittamat ennusteet.
(92)
Lisäksi valituksen tekijä toimitti markkinasegmenttikohtaisia tietoja, joissa ennustettiin merkittävää laskua kaikille aloille lukuun ottamatta OCTG-putkia, joihin kysynnän muutoin voimakkaan laskun katsotaan vaikuttavan vähemmän.
1.2 Tuonti Kiinasta ja siihen liittyvä markkinaosuus
(93)
Polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti jatkoi kasvuaan merkittävästi tutkimusajanjakson loppuun asti, kasvava suuntaus on vahvistettu ainakin vuoden 2008 loppuun asti. Kun otetaan huomioon kulutuksen supistuminen vuoden 2008 viimeisistä kuukausista lähtien, tämän tuonnin markkinaosuuden odotetaan kasvavan myös vuonna 2009.
(94)
Kiinalaisen tuonnin ennustetaan keskittyvän pääasiassa kone- ja rakennusalaan samoin kuin linjajohtoihin (ks. 60 kappale).
(95)
Vaikka supistuvien markkinoiden seurauksena tuonnin kokonaiskysyntä vähenisikin - eikä vähenemisen uskota olevan kovinkaan merkittävä - Kiinasta tuleva tuonti lisää kuitenkin suhteellisesti markkinaosuuttaan aloilla, joilla se on perinteisesti ollut vahvaa. Onkin todennäköistä, että halvoin hinnoin tapahtuvasta tuonnista tulee entistäkin houkuttelevampaa markkinoilla, joilla yhä enenevässä määrin pyritään alentamaan kustannuksia.
(96)
Tämän seurauksena Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden arvioidaan kasvavan. Kulutuksen kehityksestä riippuen kiinalaisen tuonnin markkinaosuus voisi jopa nousta muutamalla prosenttiyksiköllä vuosien 2008 ja 2009 välillä, kun otetaan huomioon viime vuosien aggressiivinen markkinalaajennuspolitiikka (ks. 61, 114 ja 115 kappale).
(97)
Kiinalaisten viejien järjestö CISA on väittänyt, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat ovat nousseet merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen.
(98)
Eurostatin tiedot osoittavat tosiaankin hintojen nousseen tutkimusajanjakson jälkeen, joissakin tapauksissa jopa merkittävästi (33-43 %). Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että nousu johtuu tiettyjen raaka-aineiden (teräksen, rautaromun ja harkkoraudan) ja energian yleisistä hinnannousuista maailmanlaajuisesti vuoden 2008 huhtikuun ja lokakuun välillä ja että nousu ei ole poistanut hintojen alittavuutta, joka on edelleen merkittävä.
1.3 Yhteisön tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(99)
Yhteisön tuotannonalan tuotannon odotetaan vähenevän 20-35 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson ja vuoden 2009 välillä. Tätä vahvistavat otokseen valittujen yritysten toimittamat ennusteet. Ennusteiden analyysistä voidaan päätellä, että tuotannon yleisessä supistumisessa tulee ilmi myös se, että kulutuksen yleisesti laskiessa tiettyjen tuotelajien kysyntä on laskenut vähemmän kuin toisten, joten ennusteen mukaan tuotevalikoima muuttuu.
(100)
Otokseen valittujen yritysten toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tuotantokapasiteetin odotetaan säilyvän vakaana vuonna 2009, kun taas kapasiteetin käyttöasteen odotetaan laskevan jyrkästi, noin 70 prosenttiin, samana vuonna. Tämä noudattelee 91 kappaleessa kuvattua kulutuksen jyrkkää laskua. Tarkastuskäynneillä onkin jo käynyt ilmi seuraavat: i) työvuorojen väheneminen (yleisesti 18:sta 15:een viikossa), ii) irtisanomisten ja tilapäisten lomautusten lisääntyminen, ja iii) laitosten pidempi sulkeminen loma-aikoina. Aiemmissa tutkimuksissa on jo käynyt ilmi, että kun kapasiteetin käyttöaste on alle 75 prosenttia, yhteisön tuotannonala ei todennäköisesti pysty toimimaan kestävällä tavalla (ks. 71 kappale).
1.4 Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisössä (määrä ja hinnat)
(101)
Yhteisön tuotannonalan myynnin EY:n markkinoilla odotetaan vähenevän merkittävästi 99 kappaleessa esitetyistä syistä vähintään saman suuntaisesti kulutuksen laskun kanssa mutta todennäköisesti vielä enemmänkin otokseen valittujen yhteisön tuottajien ennusteiden mukaisesti.
(102)
Yhteisön tuotannonalan ennustetaan menettävän vielä lisää markkinaosuuttaan yhteisössä polkumyynnillä Kiinasta tulevalle tuonnille, minkä vuoksi sen on turvauduttava enemmän vientimarkkinoihin. Otokseen valitut yritykset ovat jo raportoineet, että myynnin lasku yhteisössä on suurempaa kuin kokonaistuotannon lasku, koska tuotanto vientiä varten on melko vakaata verrattuna yhteisön markkinoille tarkoitettujen tuotteiden tuotantoon. Tämä johtuu siitä, että yhteisön tuotannonalan vientitoiminta keskittyy OCTG-putkiin (35 %), putkijohtoihin (25 %) sekä energiantuotantoon (13 %), kun taas kone- ja rakennusalan putkien osuus oli vain 16 prosenttia yhteisön tuotannonalan viennistä (niiden osuus myynnistä yhteisön markkinoilla on 60 %; ks. 73 kappale).
(103)
Yhteisön tuotannonalan toimittamien tietojen mukaan myyntimäärät ovat jo laskeneet ja/tai niiden ennustetaan laskevan merkittävästi etenkin tietyillä markkinasegmenteillä, joille kiinalaiset tuotteet ovat tunkeutuneet voimakkaammin (eli kone- ja rakennusalalle sekä putkijohtojen alalle).
(104)
Otokseen valitut tuottajat ennustivat myyntihintojen pysyvän keskimäärin vakaina verrattuna tutkimusajanjakson hintoihin.
(105)
Myyntihintojen kehitys ei kuitenkaan edusta täysin todellisia hinnanalennuksia, joita odotetaan esiintyvän tuotekohtaisesti. Tämä johtuu siitä, että yhteisön tuotannonala pyrkii siirtymään korkeamman laatuluokan putkien tuotantoon kiinalaisen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Tämän seurauksena alemman laatuluokan tuotteiden osuus yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä pienenee huomattavasti enemmän kuin kokonaismyynti pienenee keskimäärin, jolloin myyntihinnaltaan korkeampien tuotteiden painoarvo on suhteessa suurempi. Näin ollen hintojen keskimääräisen alenemisen ennustetaan olevan vähäisempää kuin hintojen alenemisen, joka kohdistuu tuotteisiin, jotka ovat suoremmassa kilpailussa Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin kanssa.
(106)
Yhteisön tuotannonalalta kerättiin tätä varten tietoja useiden sellaisten edustavien tuotelajien hintakehityksestä, joiden havaittiin olevan suorassa kilpailussa polkumyynnillä Kiinasta tapahtuneen tuonnin kanssa tutkimusajanjaksolla. Analyysin perusteella vahvistettiin, että niiden tuotelajien hinnat, joita tuotiin Kiinasta merkittäviä määriä tutkimusajanjaksolla, kohosivat vuoden 2008 jälkipuoliskolla osittain siksi, että niissä otettiin huomioon myös 98 kappaleessa mainittujen kustannusten kohoaminen.
1.5 Yhteisön tuotannonalan hinnat/kustannukset
(107)
Otokseen valittuja yrityksiä pyydettiin myös toimittamaan tietoja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvistä ennustetuista kustannuksista sekä tärkeimmistä kustannuksista.
(108)
Toimitetut tiedot osoittavat, että kustannusten yleinen kohoaminen on todennäköistä. Tämä johtuu kahdesta tekijästä. Ensinnäkin on odotettavissa, että alhaisemman tuotannon ja kapasiteetin käyttöasteen aiheuttama työvoiman väheneminen ei johda vastaavaan työvoimakustannusten vähenemiseen, koska turvaudutaan lomautuksiin ja työajan supistuksiin, jotka saattavat lisätä keskimääräisiä työvoimakustannuksia. Toiseksi siirtyminen tuotevalikoimassa kohti arvokkaampia tuotteita (joissa kannattavuus ei välttämättä ole suurempi) tarkoittaa sitä, että keskimäärin myös kustannukset (myös raaka-ainekustannukset) kohoavat. Lisäksi tehokkuuden ilmeinen väheneminen, joka johtuu pienemmistä tuotantomääristä ja alhaisesta kapasiteetin käyttöasteesta, johtaa kiinteiden kustannusten suhteelliseen kohoamiseen.
1.6 Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus
(109)
Yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden ennustetaan putoavan joitakin prosenttiyksikköjä tutkimusajanjakson ja vuoden 2009 välillä kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttaman kasvavan paineen vuoksi (ks. 93 ja 101 kappale) voimakkaasti supistuvilla Euroopan markkinoilla.
1.7 Yhteisön tuotannonalan kannattavuus
(110)
Yhteisön tuottajien toimittamien tietojen mukaan yhteisön tuotannonalan kannattavuus on laskenut hieman (noin 0,5 prosenttiyksikköä) tutkimusajanjakson ja vuoden 2008 välillä. Kannattavuuden ilmoitettiin kuitenkin pudonneen merkittävästi vuoden 2008 loppuun mennessä, ja sen odotetaan laskevan voimakkaasti noin 2 prosenttiin vuonna 2009.
(111)
Jo aiemmin kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli erityisen alhainen kausina, joina kapasiteetin käyttöaste oli alle 75 prosenttia. Tilanne oli tämä kaudella, jota neuvoston asetuksella (EY) N:o 954/2006 (5) päätetty tutkimus koski, kun kapasiteetin käyttöaste pieneni merkittävästi mm. Kroatiasta, Ukrainasta ja Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman paineen vuoksi.
1.8 Päätelmät yhteisön kulutuksen, tarkasteltavana olevasta maasta tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan tilanteen todennäköisestä kehityksestä tutkimusajanjakson jälkeen
(112)
Kulutusta, Kiinasta polkumyynnillä tulevien tuotteiden tuontia sekä tärkeimpien vahinkoindikaattorien todennäköistä kehitystä tutkimusajanjakson ja vuoden 2009 välillä koskeva analyysi (ks. 90-111 kappale) osoittaa, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on jo heikentymässä huomattavasti ja tilanteen odotetaan jatkuvan, ellei peräti pahenevan, lähitulevaisuudessa. Tämä tulee selvästi esiin tuotannon, EY:n myyntimäärän, markkinaosuuden ja kannattavuuden ilmeisessä alenemisessa (noin -13 prosenttiyksikköä). Arviointi tehtiin käyttäen pohjana ennusteisiin liittyviä tietoja, joiden tueksi on saatu riittävästi näyttöä. Tutkimusajanjakson jälkeiseen ja vuoden 2008 loppuun ulottuvaan kauteen liittyvät suuntaukset voitiin jo suureksi osaksi varmentaa tehtyjen tarkastuskäyntien puitteissa. Lisänäyttöä (etenkin myyntihintojen ja -määrien laskemisesta ja vuodesta 2009) saatiin tutkimuksen aikana. Vaikka ei voikaan olla varmuutta - niin kuin ei koskaan ennusteissa - siitä, että suuntaukset toteutuvat täsmälleen ennakoidun kaltaisina, on kuitenkin erittäin todennäköistä, että näin tapahtuu. Sen vuoksi päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa jo vuoden 2009 ensimmäisten kuukausien aikana.
2. Vahingon uhka
(113)
Perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdan mukaisesti tutkittiin, mitkä seikat saisivat mahdollisesti aikaan tilanteen, jossa polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttaisi vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Tässä otettiin huomioon erityisesti seuraavat tekijät: i) polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kehitys, ii) viejien käytettävissä oleva kapasiteetti, ii) kiinalaisen tuonnin hintataso ja iv) varastojen taso.
2.1 Polkumyyntituonnin määrän kehitys
(114)
Tuonti Kiinasta lisääntyi räjähdysmäisesti 26 000 tonnista 543 000 tonniin vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä (ks. 59 kappale). Tuonti on jatkuvasti tapahtunut erittäin alhaisin hinnoin, jotka alittavat merkittävästi kaikki muut hinnat, joita yhteisön markkinoilla esiintyy muista hankintalähteistä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden merkittävä kasvaminen (ks. 61 kappale) vahvistaa sen, että tuonnin kehitys ei ole ollut seurausta kysynnän kasvamisesta. Päinvastoin vaikuttaa siltä, että tällaiseen kehitykseen vaikutti suurelta osin taustalla oleva strategia, jonka tavoitteena oli korvata markkinoille aiemmin muista lähteistä polkumyynnillä tullut tuonti (ks. 141 kappale) valtaamalla aggressiivisesti uudet markkinat. Vuoden 2008 jälkipuoliskolla havaittu tuontihintojen kohoaminen johtui täysin raaka-ainekustannusten merkittävästä noususta, joka on johtanut saumattomien putkien kustannusten kohoamiseen, eikä se osoita, että aikeena olisi kaventaa hintaeroja EY:n markkinoiden muiden tavarantoimittajien hintoihin.
(115)
Tällä perusteella katsotaan, että kulutuksen kehityksen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin tason välille ei voida vahvistaa välitöntä korrelaatiota. Sen sijaan katsotaan, että vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä polkumyynnillä tapahtunut tuonti olisi joka tapauksessa lisääntynyt, jopa vakaan kulutuksenkin tilanteessa, ja ainoa ero olisi ollut, että se olisi vaikuttanut enemmän muiden tavarantoimittajien markkinaosuuksiin. Ei ole täysin poissuljettua, että tämä olisi aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle jo tarkastelujakson aikana, jos kulutus ei olisi lisääntynyt sitä vauhtia kuin se lisääntyi. Sen vuoksi katsotaan, että yhteisön markkinoiden yleistilanteen laskevalla suuntauksella ei olisi ollut huomattavampaa vaikutusta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrien kehitykseen. Mitä todennäköisimmin tarkastelujaksolla käytetty aggressiivinen strategia yhteisön markkinoiden valtaamiseksi jatkuu ja tavoitteena on markkinaosuuden kasvattaminen halvan polkumyyntituonnin kautta muiden talouden toimijoiden kustannuksella.
(116)
Tuoreimmat käytettävissä olevat luvut, jotka liittyvät koko vuoteen 2008, osoittavat tuonnin määräksi 507 589 tonnia, mikä on enemmän kuin vuonna 2007 mutta hieman vähemmän kuin tutkimusajanjaksolla. Lisäksi vuoden 2008 kahteen viimeiseen kuukauteen liittyvät luvut osoittavat, että tuonti on jopa lisääntynyt verrattuna edeltävän vuoden samaan kauteen (84 000 tonnia vuonna 2008 ja 79 000 tonnia vuonna 2007), huolimatta siitä, että tutkimuksen mukaan kysynnän laskun selvät merkit olivat näkyvissä yhteisön markkinoilla jo marraskuussa 2008. Sen vuoksi voidaan päätellä, että tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella kiinalaisen tuonnin määrää voidaan pitää vähintäänkin vakaana. Tältä osin on huomattava, että silloinkin kun polkumyyntituonnin kehitys osoittaa lyhyellä aikavälillä erilaista suuntausta menneeseen verrattuna eli pysyy vakaana tai alkaa vähetä, tietoja on aina tarkasteltava kulutuksen kehitys huomioon ottaen. Toisin sanoen tätä tekijää koskevien päätelmien ei pitäisi perustua pelkästään polkumyyntituonnin absoluuttisen määrän kehityksen havainnointiin, vaan niissä olisi otettava asianmukaisesti huomioon markkinaolosuhteet, joissa kehitys tapahtuu, ja se, olisivatko ne voineet vaikuttaa polkumyyntituonnin markkinaosuuden kasvamiseen tai pienenemiseen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella on selvää, että polkumyyntituonnin markkinaosuus on kasvanut merkittävästi tarkastelujaksolla mutta sen lisäksi suuntaus ei osoita mitään merkkejä pysähtymisestä tai kääntymisestä kaudella, jolla kysyntä oli jo alkanut supistua. Tämän vuoksi polkumyynnillä Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus lisääntyy edelleen (ks. 96 kappale). Näin ollen päätellään, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva kulutuksen merkittävä lasku, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin paine yhteisön markkinoilla lisääntyy todennäköisesti merkittävästi.
2.2 Viejien käyttämätön kapasiteetti
(117)
Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot osoittavat, että kapasiteetin ennustettiin lisääntyvän pelkästään näissä yrityksissä vähintään 740 000 tonnia vuonna 2008. Yhteisön tuotannonala väitti lisäksi, että kaksi otokseen valittua yritystä suunnittelee rakentavansa saumattomien putkien tuotantolaitoksia, joiden kapasiteetti olisi 500 000 tonnia vuoden 2009 puoliväliin mennessä. Kapasiteetin ennustettu kasvu voidaan varmentaa tietenkin vasta sitten, kun tällainen kapasiteetti on olemassa, minkä vuoksi on vaikea arvioida Kiinassa tulevaisuudessa olevaa käyttämätöntä kapasiteettia. Pelkästään otokseen valittujen kiinalaisten viejien vastausten perusteella voidaan kuitenkin päätellä, että Kiinassa on merkittävästi tuotantokapasiteettia vapaana, kun otetaan huomioon, että yhteisön kokonaiskulutukseksi laskettiin 3 300 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Valituksen tekijä toimitti lisäksi uskottavia tietoja kahden uuden saumattomien putkien tuotantolaitoksen tilaamisesta Kiinaan tammikuussa 2009. Pelkästään näiden kahden laitoksen kapasiteetti, joka on molemmissa noin 400 000 tonnia, riittää täyttämään neljänneksen EY:n markkinoiden tarpeesta.
(118)
Kiinan tuottajajärjestön CISAn toimittamien tietojen mukaan Kiinan tuotanto on yhteensä noin 20 miljoonaa tonnia. Otokseen valitut kiinalaiset tuottajat ilmoittivat, että niiden viennin osuus niiden kokonaismyynnistä tutkimusajanjaksolla oli keskimäärin 27 prosenttia, kun se vuonna 2005 oli 17 prosenttia. Sen vuoksi voidaan päätellä, että tarkastelujaksolla kiinalaisten viejien vientihalukkuus kasvoi merkittävästi, ja tämä näkyi absoluuttisten vientimäärien erittäin suurena kasvuna, koska otokseen valittujen viejien kokonaismyynti kasvoi yli 56 prosenttia tarkastelujaksolla. Ei ole viitteitä siitä, että suuntaus, johon vaikuttivat sekä tuotannon kasvu että vientiosuuden lisääntyminen, olisi kääntymässä lähitulevaisuudessa.
(119)
Kiinasta yhteisöön suuntautuvan viennin prosenttiosuus Kiinan kokonaisviennistä lisääntyi merkittävästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 1 prosentista 9 prosenttiin. Tämä vahvistaa sitä, että vientitoiminnassa tapahtui merkittävä siirtyminen tarkastelujaksolla ja yhteisö on kasvattanut merkitystään kiinalaisten viejien markkinastrategiassa. Muita tärkeitä markkinoita ovat Yhdysvallat 36 prosentilla (31 % vuonna 2007), Algeria 6 prosentilla (2 % vuonna 2006) ja Etelä-Korea 6 prosentilla (3 % vuonna 2005). Tämän pohjalta voidaan odottaa, että merkittävä osa tuoreesta ylikapasiteetista suunnataan EY:n markkinoille. Lisäksi piakkoin on odotettavissa joidenkin näiden markkinoiden, etenkin Yhdysvaltojen markkinoiden, huomattavaa kutistumista, joten näiltä markkinoilta vapautuvat määrät voidaan suunnata helposti EY:hyn. Uudelleensuuntausta ei ole merkittävämmin tapahtunut tähän mennessä, koska Kiinan tilastojen ja otokseen valituilta kiinalaisilta tuottajilta kerättyjen tietojen mukaan hinnat EY:n markkinoilla ovat olleet jonkin verran alhaisemmat kuin muilla markkinoilla. Voidaan kuitenkin odottaa, että jos muilla markkinoilla myydyt määrät vähenevät merkittävästi, hintatasoihin liittyvät seikat jätetään helposti huomiotta, kun on tarpeen pitää tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste riittävän korkealla tasolla. Lisäksi on odotettavissa, että yhteisön markkinoiden kaltaisista markkinoista, joiden valtaaminen on osoittautunut suhteellisen helpoksi ja erittäin menestyksekkääksi, tulee suosittu kohde tällaiselle viennin uudelleensuuntaamiselle.
2.3 Kiinasta tulevan tuonnin hinnat
(120)
Kiinalaisen tuonnin hinnat olivat tarkastelujaksolla merkittävästi alemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat mutta myös muista maista tulevan tuonnin hinnat. Tämä vahvistui hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä (ks. 65 ja 142 kappale). Havaittu erittäin merkittävä ja järjestelmällinen (eli tuotelajeittain tarkasteltuna suhteellisen yhtenäinen) hintojen alittavuus on varmistanut polkumyyntituonnin markkinaosuuden jatkuvan kasvamisen tarkastelujaksolla. Tarkastelujakson aikana tapahtuneen polkumyyntituonnin markkinaosuuden kasvun ja muiden lähteiden, myös yhteisön tuotannonalan, markkinaosuuden pienenemisen välillä oli selvä yhteys, ja tähän päädyttiin myyntihintojen selvästä erosta johtuvan edun vuoksi. Se, että tästä ei aiheutunut yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla, johtui ainoastaan siitä, että yhteisön markkinoiden laajentuminen tarjosi yhteisön tuotannonalalle riittävästi maaperää tuotannon, tuotantokapasiteetin, myynnin ja kannattavuuden ylläpitämiseksi.
(121)
Ei ole syytä uskoa, että taloudellisessa ympäristössä, jossa kysyntä on supistunut merkittävästi, alhaisilla hinnoilla olisi taipumuksena kohota. Tavarantoimittajan kannalta kulutuksen supistuessa matalien hintojen odotetaan päinvastoin pysyvän matalina, jotta saataisiin hankittua suurempi markkinaosuus tai edes säilytettyä olemassa oleva markkinaosuus ja vahvistettua sitä. Samalla tarkasteltavana oleva tuotetta sisältävien tavaroiden tuottajat, jotka jo ostivat tuotetta alhaisin hinnoin, pyrkivät pitämään hinnat alhaisina tai jopa alentamaan niitä hillitäkseen kustannuksiaan. Tuottajat, jotka aiemmin suosivat ylempihintaisia tuotteita, pyrkivät alentamaan tuotantokustannuksiaan mahdollisuuksien mukaan, minkä vuoksi ne asettavat etusijalle edulliset tuotantopanokset, vaikka tämä edellyttäisikin joitakin uhrauksia esimerkiksi laadun tai toimitusvarmuuden suhteen.
(122)
Kiinalaisen tuonnin hinnat kohosivat siis hieman tutkimusajanjakson jälkeen, kuten 98 kappaleessa todettiin. Koska tämä nousu on osoitus ennen kaikkea joidenkin keskeisten raaka-aineiden maailmanlaajuisesta hinnannoususta, ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että nousu on ainoastaan tilapäinen ja hinta palaa ennalleen heti, kun raaka-aineiden hinnat laskevat. Lisäksi koska raaka-aine on perushyödyke, sen hinnassa havaittu nousu on näkynyt kaikkien tuottajien saumattomien putkien loppuhinnassa mahdollisuuksien mukaan. Myös yhteisön tuotannonalan on täytynyt ottaa kustannusten nousu huomioon myyntihinnoissaan, jotka ovat sen vuoksi kohonneet. Koska kaikki hinnat markkinoilla ovat nousseet, polkumyyntituonnin hinnat ovat edelleen merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan myyntihinnat, myös tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella.
(123)
Päätelmänä voidaan todeta, että polkumyyntituonnin erittäin alhaisten hintojen negatiivinen vaikutus on kahtalainen: i) merkittävät hintaerot aiheuttavat todennäköisesti siirtymisen kohti polkumyyntituontia, koska käyttäjät todennäköisemmin ostavat suurempia määriä tavaroita, joita myydään halvoilla hinnoilla, ii) ostajat todennäköisesti käyttävät näin alhaisten markkinahintojen esiintymistä neuvotteluvälineenä saadakseen alennettua yhteisön tuottajien ja muiden lähteiden tarjoamia hintoja, mikä sekä vähentää määriä että alentaa hintoja. Nämä vaikutukset voidaan asettaa kyseenalaisiksi tilanteissa, joissa hintaerot eivät ole merkittävät, mutta käsiteltävänä olevassa tilanteessa, kun otetaan huomioon erittäin suuri hintojen alittavuus, seurauksena olevien vahinkojen odotetaan olevan suuret.
2.4 Varastot
(124)
Tällä tekijällä ei ole erityistä merkitystä analyysin kannalta, koska yleensä varastoja pitävät kauppiaat (varastoijat) eivätkä tuottajat. Vaikka yhteisön tuotannonala esittikin joitakin väitteitä, mitään näyttöä ei havaittu siitä, että varastojen kerryttämistä olisi tapahtunut sellaisessa määrin, joka voisi vaikuttaa merkittävästi markkinoihin lähitulevaisuudessa.
2.5 Muut tekijät
(125)
On muistettava, että yksikään kiinalaisista tuottajista ei täyttänyt markkinatalouskohtelun edellytyksiä mm. siksi, että kaikkien yritysten katsotaan edelleen toimivan valtion vaikutusvallan alaisina (yksikään ei onnistunut täyttämään vaatimusta 1 tai 3). Maailmanlaajuisen talouskriisin vallitessa on todennäköistä, että Kiinan valtio saattaa haluta puuttua enemmän näiden yritysten (tai niiden tavarantoimittajien) toimintaan ja auttaa niitä pitämään kustannukset matalina ja säilyttämään hintaetunsa EY:n markkinoilla tai jopa lisäämään sitä. Päätelmänä voidaan todeta, että kiinalaiset viejät toimivat ympäristössä, joka voi helposti tarjota niille mahdollisuuksia pitää edelleen yllä hintaetuaan siinäkin tapauksessa, että muut yhteisön markkinoiden tavarantoimittajat alentaisivat hintojaan kaventaakseen eroa tarkastelujaksolla vallinneisiin polkumyyntituonnin hintoihin. Vaikka tutkimusajanjaksolla todetun polkumyyntituonnin merkittävän hintojen alittavuuden aiheuttama paine johtaisi yhteisön tuotannonalan hintojen alennukseen, ei ole poissuljettua, että kiinalaiset viejät alentaisivat hintojaan entisestään säilyttääkseen tutkimusajanjaksolla todetun hintaeron.
3. Vahingon uhkaa koskevat päätelmät
(126)
Vahingon uhkaan vaikuttavien tekijöiden analyysiä (ks. 113-125 kappale) on tarkasteltava ottaen huomioon EY:n markkinoiden tilanne, joka muuttui tutkimusajanjakson jälkeen ja todennäköisesti pysyy ennallaan ainakin lähitulevaisuudessa. Kun kulutus on merkittävästi alentunut (ks. 91 kappale), Kiinasta tuleva tuonti on merkittävä vahingon uhka, koska
i)
tuonnin sekä absoluuttinen että suhteellinen määrä yhteisön markkinoilla on kasvanut, mikä korostaa sitä, että kyseessä on markkinoiden valtaamiseen liittyvä strategia; kehitys on jatkunut vakaana vielä tutkimusajanjakson jälkeenkin, vaikka kysyntä on supistunut;
ii)
tuonti kasvaa mahdollisesti jatkossa absoluuttisesti ja/tai suhteellisesti tarkasteltuna Kiinan suuren käyttämättömän kapasiteetin vuoksi ja muut markkinat todennäköisesti kutistuvat, mikä vapauttaisi lisämääriä Eurooppaan vietäväksi; ja
iii)
hintaero on merkittävä verrattuna yhteisön tai muista maista tulevien samankaltaisten tuotteiden hintaan, mikä todennäköisesti suosii siirtymistä kiinalaiseen polkumyyntituontiin ja alentaa hintatasoa yhteisön markkinoilla.
Näin ollen päätellään alustavasti, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti aiheuttaa välitöntä merkittävää vahinkoa haavoittuvalle yhteisön tuotannonalalle etenkin alenevan myynnin, markkinaosuuden, tuotannon ja kannattavuuden muodossa.
F. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(127)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa tai onko se vahingon uhka siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa tai vahingon uhkaa, jotta voitiin varmistaa, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(128)
Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä yli 20-kertaisesti eli 26 273 tonnista 542 840 tonniin, ja sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi yli 16 prosenttiyksikköä (1 %:sta 17,1 %:iin). Tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä ja pysyi merkittävästi alempana kuin muiden hankintalähteiden keskimääräiset hinnat.
(129)
Kiinalaisen tuonnin painotettujen keskimääräisten hintojen alittavuus oli yhteensä 24 prosenttia (ks. 65 kappale). Samalla kaudella polkumyyntituontia myytiin hinnoilla, jotka olivat merkittävästi alemmat kuin mistään muualta tulevan tuonnin hinnat (ks. 143 kappale).
(130)
Kiinasta tuleva tuonti ei aiheuttanut merkittävänä pidettävää vahinkoa vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. On kuitenkin selvä ajallinen yhteys kiinalaisen tuonnin merkittävän lisääntymisen ja joidenkin vahinkoindikaattoreiden heikkenemisen välillä; tällainen on esimerkiksi yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pieneneminen 5 prosenttiyksiköllä, vaikka kulutus lisääntyi. Polkumyynnillä Kiinasta tulleen tuonnin lisääntyminen on siis syynä siihen, että yhteisön tuotannonala ei ole pystynyt täysimittaisesti hyödyntämään yhteisön markkinoilla tapahtunutta kysynnän kasvua. On myös huomattava, että tältä osin on selvä ajallinen yhteys kiinalaisten tuotteiden markkinaosuuden nopean kasvun sekä Venäjältä ja Ukrainasta - jotka olivat tärkeimpiä kilpakumppaneita hintojen osalta - tulevan tuonnin markkinaosuuden merkittävän heikkenemisen välillä.
(131)
Kun lisäksi otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin hintojen merkittävä alittavuus yhteisön tuotannonalan hintoihin nähden, katsotaan että polkumyyntituonti aiheutti yleistä painetta hintoihin yhteisön markkinoilla tutkimusajanjaksosta alkaen ja esti näin yhteisön tuotannonalaa nostamasta myyntihintojaan siinä määrin, joka olisi tarvittu kannattavuuden säilyttämiseksi.
(132)
Vaikka tuonti Kiinasta aiheutti johtuva vahinkoindikaattoreiden heikentymistä, pääteltiin että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ei ollut merkittävä (ks. 89 kappale). Näiden päätelmien yhteydessä on kuitenkin otettava huomioon kulutuksen, tuonnin ja tiettyjen vahinkoindikaattorien kehitystä koskeva ennakoiva analyysi, joka on tehty tutkimusajanjakson jälkeiseltä kaudelta (ks. 91-112 kappale).
(133)
Kuten 93 kappaleessa todettiin, tutkimusajanjakson ja joulukuun 2008 väliseen aikaan liittyvät tiedot osoittavat, että polkumyyntituonnin määrä ei ole vähentynyt kyseisen vuoden kahden viimeisen kuukauden aikana verrattuna vuoteen 2007, vaikka yhteisön kulutuksen supistumisesta oli jo selvät merkit marras- ja joulukuussa 2008. Kulutuksen alkavalla supistumisella ei siis ollut vaikutusta tuonnin määrään, vaan tuonnin markkinaosuus päinvastoin kasvoi. Ei ole syytä uskoa, että samanlaisessa, vieläkin huonommassa lyhyen aikavälin skenaariossa, suuntaus kääntyisi.
(134)
Vaikka polkumyyntituonti vähenisi hieman absoluuttisesti mitattuna, sen markkinaosuus kuitenkin pysyy vakaana tai lisääntyy markkinoilla, joiden ennustetaan supistuvan suhteellisen nopeasti. Siinäkin tapauksessa, että kiinalaisen tuonnin määrä alkaisi vähentyä suhteessa enemmän kuin kulutuksen lasku, pelkkää halpojen kiinalaisten tuotteiden merkittävää määrää markkinoilla kulutuksen vähentyessä olisi pidettävä vahingon syynä, koska se aiheuttaa merkittävää hintojen alentamispainetta markkinoilla. Tilanteessa, jossa on ylitarjontaa ja asiakkaat yrittävät alentaa tuotantokustannuksiaan kilpailukykynsä säilyttämiseksi, tuotantopanosten hinnat todennäköisesti suuntautuvat alhaisimmalle tasolle (joka on kiinalaisen tuonnin hinta). Laatuun ja toimitusvarmuuteen liittyvät näkökohdat, jotka tähän mennessä ovat saattaneet suosia yhteisön tuotannonalaa, todennäköisesti merkitsevät jatkossa vähemmän, ja yhteisön tuotannonalan täytyy alentaa hintojaan kiinalaisten tuotteiden halpojen hintojen markkinoilla aiheuttamaan paineen vuoksi.
(135)
Yhteisön tuotannonalalle ei ole aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla, mutta se oli haavoittuvassa tilassa tutkimusajanjakson päättyessä (ks. 89 kappale), kaikki vahingon aiheutumisen edellytykset (ks. 112 kappale) samoin kuin vahingon uhkan edellytykset (ks. 126 kappale) ovat olemassa, joten voidaan päätellä, että polkumyynnillä tapahtuvan kiinalaisen tuonnin välittömän uhkan ja yhteisön tuotannonalalle ennusteiden mukaan aiheutuvan vahingon välillä on syy-yhteys.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1 Yhteisön tuotannonalan tuonti- ja vientitoiminta
(136)
Tutkimuksessa havaittiin, että jotkin yhteisön tuotannonalan jäsenet toivat jonkin verran tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta ja muista maista. Tuonti, jonka osuus oli arviolta alle 2 prosenttia kokonaistuonnista Kiinasta, tapahtui sellaisten asiakkaiden erityisvaatimusten täyttämiseksi, jotka pyysivät joko tuotteita, joita yhteisön tuotannonala ei tuota, tai tuotteita erittäin alhaisin hinnoin. Erittäin vähäisten tuontimäärien vuoksi katsotaan, että tämä tuonti ei poista edellä vahvistettua syy-yhteyttä.
(137)
Lisäksi yksi yhteisön tuottajien ryhmä on etuyhteydessä kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan vähemmistöosakkaana. Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että kyseisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ole vientimyyntiä yrityksille, jotka ovat etuyhteydessä kyseiseen yhteisön tuottajaan. Sen vuoksi katsottiin, että vähemmistöosakkuudella ei ole vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen nyt eikä todennäköisesti jatkossakaan.
(138)
Yksi yhteisön tuottajien ryhmä toi merkittäviä määriä Argentiinasta ja Meksikosta peräisin olevia teräsputkia etuyhteydessä olevilta yrityksiltä. Tuotteet olivat enimmäkseen arvokkaita tuotteita, kuten putkijohtoja ja OCTG-putkia, ja niiden osuus oli alle 10 prosenttia yhteisön tuotannosta kyseisessä tuoteryhmässä. Lisäksi mallikohtainen vertailu osoitti, että tuonti ei alittanut yhteisön tuotannonalan myyntihintoja. Sen vuoksi pääteltiin, että tuonti ei aiheuttanut eikä aiheuta tulevaisuudessa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
(139)
Kuten seuraavasta taulukosta nähdään, vientimyynnin määrä pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Myös yhteisön tuotannonalan vientitoimintaa tarkasteltiin, ja voitiin sulkea pois mahdollisuus, että se olisi vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Ensinnäkin tämän toiminnan mahdolliset vaikutukset on asianmukaisesti eritelty ja niitä on tarkasteltu tutkimuksessa. Toiseksi yhteisön tuotannonalan viennin ennustetaan pysyvän vakaana verrattuna alenevaan tuotantoon ja myyntiin yhteisön markkinoilla, kun vienti keskittyy eri markkinasegmenteille (ks. 102 kappale).
Yhteisön tuotannonala
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Vientimyynti (tonnia)
1 651 514
1 825 543
1 711 165
1 646 927
Indeksi (2005 = 100)
100
111
104
100
3.2 Tuonti kolmansista maista (Venäjä ja Ukraina)
(140)
Tuonti sekä Venäjältä että Ukrainasta on vähentynyt merkittävästi tarkastelujaksolla, kuten seuraavasta taulukosta näkyy. Niiden yhteenlaskettu markkinaosuus putosi tasaisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 15,4 prosentista 4,4 prosenttiin. Samalla myynnin keskimääräinen hinta nousi 33 prosenttia. On muistettava, että sekä Venäjältä että Ukrainasta tulevaan tuontiin on sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä vuodesta 2006 (ks. myös 86 kappale). Sen vuoksi jäljempänä olevissa taulukoissa olevat hinnat eivät ole hintoja, joilla tuotteet tosiasiallisesti tulivat EY:n markkinoille. Jos näihin hintoihin lisätään polkumyyntituli, Venäjältä ja Ukrainalta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta nousee 860 euroon tonnilta tutkimusajanjaksolla.
(141)
Kun otetaan huomioon pysyvä ero Kiinasta ja toisaalta Venäjältä ja Ukrainasta EY:n markkinoille tulevan tuonnin keskimääräisissä hinnoissa ja se, että Venäjältä ja Ukrainasta tuleva tuonti oli ilmeinen kilpailija Kiinasta tulevalle tuonnille lähimmässä hintaryhmässä, voidaan päätellä, että Venäjän ja Ukrainan markkinaosuuden jyrkkä lasku johtuu siitä, että käyttöön otetut polkumyyntitullit ovat tehneet tuonnista vähemmän kilpailukykyistä Kiinasta polkumyynnillä tulevaan tuontiin nähden, minkä vuoksi venäläisen ja ukrainalaisen tuonnin aiempi markkinaosuus on kutistunut. On myös huomattava, että markkinaosuuden kutistuminen oli niin merkittävää, että kiinalaisen tuonnin markkinaosuuden lisäkasvu tapahtuu lähimmässä hintaryhmässä olevan ilmeisimmän kilpailijan eli yhteisön tuotannonalan kustannuksella.
Venäjä ja Ukraina
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
395 926
255 394
172 155
140 910
Indeksi (2005 = 100)
100
65
43
36
Tuonnin markkinaosuus
15,4 %
9,4 %
5,5 %
4,4 %
Tuontihinta (euroa/tonni)
613
672
777
814
Indeksi (2005 = 100)
100
110
127
133
Lähde: Eurostat.
3.3 Tuonti muista kolmansista maista
(142)
Tuonti muista maista on kasvanut merkittävästi määrän ja markkinahintojen mukaan mitattuna vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Sen markkinaosuus on kuitenkin pysynyt kohtalaisen vakaana kyseisellä kaudella. Markkinahintojen analyysistä näkyy, että näistä maista tulevilla tuotteilla on erittäin korkeat hinnat verrattuna yhteisön tuotannonalan tuottamiin ja myymiin tuotteisiin ja Kiinasta polkumyynnillä tuleviin tuotteisiin.
Muut kolmannet maat
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Argentiina
Tuonti (tonnia)
54 082
53 423
60 556
70 804
Indeksi (2005 = 100)
100
99
112
131
Tuonnin markkinaosuus
2,1 %
2,0 %
1,9 %
2,2 %
Japani
Tuonti (tonnia)
40 686
61 807
45 719
41 028
Indeksi (2005 = 100)
100
152
112
101
Tuonnin markkinaosuus
1,6 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Yhdysvallat
Tuonti (tonnia)
25 866
18 006
26 875
41 226
Indeksi (2005 = 100)
100
70
104
159
Tuonnin markkinaosuus
1,0 %
0,7 %
0,9 %
1,3 %
Meksiko
Tuonti (tonnia)
16 211
18 412
30 001
25 771
Indeksi (2005 = 100)
100
114
185
159
Tuonnin markkinaosuus
0,6 %
0,7 %
1,0 %
0,8 %
Kaikki muut
Tuonti (tonnia)
63 107
64 620
77 647
90 788
Indeksi (2005 = 100)
100
102
123
144
Tuonnin markkinaosuus
2,5 %
2,4 %
2,5 %
2,9 %
Kaikki kolmannet maat yhteensä
Tuonti (tonnia)
199 952
216 268
240 798
269 617
Indeksi (2005 = 100)
100
108
120
135
Tuonnin markkinaosuus
7,8 %
8,0 %
7,6 %
8,5 %
Tuontihinta (euroa/tonni)
1 332
1 911
1 875
1 709
Indeksi (2005 = 100)
100
143
141
128
Lähde: Eurostat.
(143)
Tuontihinnat Argentiinasta ja Meksikosta ovat olleet keskimäärin merkittävästi korkeampia kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat. Argentiinan ja Meksikon hinnat eivät alittaneet yhteisön tuotannonalan hintoja, kuten 138 kappaleessa todettiin.
(144)
Tuontihinnat Japanista ja Yhdysvalloista ovat myös olleet keskimäärin merkittävästi korkeampia kuin yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat. Lisäksi tämä tuonti ei ole kasvattanut markkinaosuuttaan lainkaan. Sen vuoksi tätä tuontia ei pidetä mahdollisena vahingon aiheuttajana yhteisön tuotannonalalle.
(145)
Tuontia kaikista muista maista tulee niin vähäisessä määrin, että sen ei voida katsoa aiheuttavan mitään vahinkoa. Sen vuoksi päätellään, että muualta kuin Kiinasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle eikä ole mitään syytä uskoa, että se aiheuttaisi vahinkoa lähitulevaisuudessakaan.
3.4 Muiden yhteisön tuottajien aiheuttama kilpailu
(146)
Ei ole mitään syytä uskoa, että muut yhteisön tuottajat, jotka eivät tukeneet aktiivisesti valitusta, olisivat olleet tutkimusajanjaksolla tai tulisivat lähitulevaisuudessa olemaan merkittävästi erilaisessa tilanteessa kuin yhteisön tuotannonala. Mitkään tekijät eivät viittaa siihen, että näiden tuottajien käyttäytyminen saattaisi aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle lähitulevaisuudessa.
3.5 Tuotantokustannukset (raaka-aineet)
(147)
Kuten 80 kappaleessa todettiin, yhteisön tuotannonala onnistui ottamaan huomioon tarkastelujaksolla tapahtuneen kustannusten kohoamisen korottamalla myyntihintoja riittävästi. Tämän vuoksi voidaan todeta, että yhteisön tuotannonala osoitti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä kykenevänsä toimimaan normaaliolosuhteissa tehokkaasti ja reagoimaan asianmukaisesti ostohintojen muutoksiin.
(148)
Kustannukset ovat kohonneet merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen (ks. 107 kappale), ja niiden odotetaan kohoavan edelleen pääasiassa siksi, että suhteellisesti tarkasteltuna kiinteiden kustannusten odotetaan kohoavan alentuneen kapasiteetin käyttöasteen vuoksi. Joka tapauksessa olisi katsottava, että yhteisön tuotannonalan keskimääräisten kustannusten nousuun voi vaikuttaa myös tuotevalikoiman vaihtuminen, johon yhteisön tuotannonala saattaa olla pakotettu Kiinasta polkumyynnillä tulevien tiettyjen tuotelajien aiheuttaman vakavan laskupaineen vuoksi.
(149)
Suuren hinnan alittavuuden vuoksi yhteisön tuotannonalan tiettyjen tuotelajien markkinat voivat pienentyä merkittävästi tai hävitä kokonaan, minkä vuoksi sen olisi siirrettävä tuotantoaan tuotelajeihin, joilla on korkeampi myyntihinta mutta suhteessa myös korkeammat tuotantokustannukset (ks. 105 kappale). Toisin kuin arviointijaksolla yhteisön tuotannonalalla ei kuitenkaan vaikuta enää olevan riittäviä keinoja, joilla se voisi siirtää kustannusten kohoamisen vastaavasti myyntihintoihin, koska kiinalainen tuonti aiheuttaa paineita, jotka näkyvät markkinaosuuden menetyksenä ja myyntihinnan putoamisena.
3.6 Talouden taantumasta johtuva saumattomien putkien yhteisön markkinoiden laskusuuntaus
(150)
Kulutuksen pienentymisellä ja kysynnän kutistumisella on todennäköisesti ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalan suoriutumiseen. Todennäköisesti negatiivinen vaikutus kuitenkin saa enemmän tai vähemmän merkittävyyttä riippuen siitä, miten kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kehittyy. Vaikka talouden taantumaa voitaisiinkin näin olen pitää mahdollisena vahingon syynä marraskuusta 2008 lähtien, se ei kuitenkaan mitenkään vähennä niitä vahingollisia vaikutuksia, joita erittäin alhaisin polkumyyntihinnoin Kiinasta tuodut suuret määrät aiheuttavat EY:n markkinoilla. Esimerkiksi tilanteessa, jossa määrät vähenevät, yhteisön tuotannonala saattaisi pystyä säilyttämään hyväksyttävän hintatason ja sen vuoksi rajoittamaan kulutuksen pienenemisen negatiivisia vaikutuksia, ellei markkinoilla olisi erittäin alhaisin hinnoin polkumyynnillä tuotujen kiinalaisten tuotteiden aiheuttamaa epätervettä kilpailua, joka laskee markkinoiden yleistä hintatasoa. Sen vuoksi talouden taantumaa ei voida pitää mahdollisena syynä, joka poistaisi syy-yhteyden vahingon uhkan ja polkumyynnillä tulevan kiinalaisen tuonnin väliltä.
4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(151)
Kun otetaan huomioon toisaalta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisääntyminen, markkinaosuuden kasvaminen sekä havaittu hintojen alittavuus ja toisaalta kaikki samaan aikaan esiintyneet tekijät, jotka osoittavat selvää ja välitöntä vahingon uhkaa, joka tulee heikentämään merkittävästi yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta, on pääteltävä, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti on syynä perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun yhteisön tuotannonalalle aiheutuvaan merkittävään vahinkoon, ellei tätä tuontia vastaan ryhdytä suojatoimiin.
(152)
Muitakin tekijöitä analysoitiin, mutta niillä ei havaittu olevan ratkaisevaa vaikutusta vahinkoon, joka todennäköisesti aiheutuu. Muista maista tuleva tuonti tai kustannukset tai yleinen tarkasteltavana olevan kysynnän pieneneminen talouden taantuman vuoksi eivät voi mitenkään vähentää mahdollisia häiriöitä, joita Kiinasta tuleva tuonti uhkaa aiheuttaa yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
(153)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien mahdollisten tai todennäköisten tekijöiden vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin todennäköisesti vahingollisista vaikutuksista, päätellään, että Kiinasta peräisin oleva tuonti muodostaa välittömän uhkan yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 9 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
G. YHTEISÖN ETU
(154)
Komissio tutki, oliko polkumyyntiä, vahinkoa, vahingon uhkaa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa ole yhteisön edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin osapuoliin ja myös todennäköisiä seurauksia, jos toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi.
1. Yhteisön tuotannonalan etu
(155)
Edellä esitetyn perusteella olisi otettava käyttöön Kiinasta tulevaa tuontia koskevia toimenpiteitä. Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan johtavan kyseisestä maasta tulevan tuonnin hinnan kohoamiseen ja antavan yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden parantaa tilannettaan riittävän tuotantotason, myynnin ja näin myös markkinaosuuden säilyttämisen ansiosta. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on odotettavissa, että kulutuksen vähentyessä tuonti Kiinasta jatkuu erittäin alhaisin hinnoin, mikä lisää sen markkinaosuutta ja laskee yleistä hintatasoa markkinoilla. Tässä tilanteessa yhteisön tuotannonalaa kohtaa välitön vahingon uhka, joka johtuu kiinalaisen tuonin aiheuttamasta myyntimäärän pienenemisestä sekä mahdollisesta hintojen laskusta, joka on aiheutunut markkinahintojen laskupaineesta, kun kiinalainen tuonti yhteisön markkinoilla on lisääntynyt.
2. Muiden yhteisön tuottajien etu
(156)
Ei ole merkkejä siitä, että yhteisön muiden tuottajien, jotka eivät ole aktiivisesti tukeneet valitusta, etu eroaisi yhteisön tuotannonalan edusta. Käytettävissä olevien tietojen mukaan ei itse asiassa ole mitään syytä, miksi yhteisön tuotannonalaa koskeva analyysi ei koskisi samalla lailla näitä muita yrityksiä.
3. Etuyhteydettömien yhteisön tuojien etu
(157)
Tutkimuksessa teki yhteistyötä vain kuusi tuojaa. Vain yksi tuoja, jonka osuus Kiinasta yhteisöön tulevasta kokonaistuonnista oli noin 1,5 prosenttia, ostaa yksinomaisesti Kiinasta; kyseisen tuojan kannattavuus on alle 5 prosenttia ja se oli ainoa, joka vastusti selvästi mahdollisten toimenpiteiden käyttöönottoa. On kuitenkin syytä huomata, että tarkasteltavana olevan tuotteen osuus yrityksen liikevaihdosta oli alle 10 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Koska polkumyyntitulleja sovelletaan kaikkiin kiinalaisiin tuottajiin, on todennäköistä, että tuoja pystyy siirtämään kustannusten kohoamisen asiakkaidensa maksettavaksi, koska vaikutukset kohdistuvat sen suoriin kilpailijoihin samalla tavalla. Kaikki muut yhteistyössä toimineet tuojat ostavat myös muista lähteistä, myös yhteisön tuotannonalalta (25-95 % tarpeista), ja niiden kannattavuus on paljon suurempi.
4. Käyttäjien etu
(158)
Vain yksi viidestä yhteistyössä toimineesta käyttäjästä ostaa Kiinasta (noin 20 % ostomäärästä; loput enimmäkseen yhteisön tuotannonalalta), ja se väitti, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi suuri vaikutus sen liiketoimintaan. Yrityksen kannattavuus niiden tuotteiden osalta, joihin tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältyy, on kuitenkin erittäin suuri, yli 10 prosenttia. Laskelmien mukaan pahimmassakin tapauksessa eli silloin, jos kaikki kiinalainen materiaali ostetaan yhteisön tuotannonalan hinnoilla eikä hintojen kohoamisesta osaakaan voida siirtää asiakkaiden maksettavaksi, vaikutus käyttäjän kannattavuuteen olisi vähäinen (noin 1 % liikevaihdosta). Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden mahdollinen käyttöönotto ei millään tavalla haittaisi vakavasti tämän käyttäjän etuja.
5. Yhteisön etua koskevat päätelmät
(159)
Voidaan siis odottaa, että Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden käyttöönotolla tilanteessa, jossa kulutus pienenee, ei olisi vaikutusta EY:n markkinoille tarjottavien määrien osalta, koska yhteisön tuotannonalalla on käytettävissä riittävästi tuotantokapasiteettia. Sen vuoksi toimitusvarmuuden osalta ei ole odotettavissa negatiivisia vaikutuksia (on muistettava, että myös yhteisön tuotannonala tuottaa tuotuja tuotelajeja). Analyysin perusteella vaikuttaa myös siltä, että ei ole sellaisia merkittäviä tuojien tai käyttäjien etuja, jotka vaarantuisivat, jos toimenpiteet otetaan käyttöön, ja tuojien ja käyttäjien suhteellisen vähäinen yhteistyö asiassa tukee tätä päätelmää.
H. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
(160)
Polkumyyntiä, vahinkoa, vahingon uhkaa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan yhteisön tuotannonalalle välitöntä vahinkoa, joka muutoin aiheutuisi.
1. Vahingon korjaava taso
(161)
Kiinasta tapahtuvaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahingon uhka ylittämättä todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavaa tullin määrää laskettaessa katsotaan yleensä, että toimenpiteiden olisi mahdollistettava se, että yhteisön tuotannonala kattaa kustannuksensa ja saavuttaa yleisesti sellaisen ennen veroja lasketun voiton, jonka se voisi kohtuudella saavuttaa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(162)
Yhteisön tuotannonala on väittänyt, että 12 prosentin voittomarginaali olisi tarpeen tavanomaisen kilpailutilanteen varmistamiseksi yhteisön markkinoilla, jos vahingollista polkumyyntiä ei esiintyisi. Kiinalaisten viejien järjestö on todennut, että joissakin olosuhteissa 8 prosentin voittomarginaalia voidaan pitää asianmukaisena.
(163)
Vahingon uhkaan perustuvaan tutkimukseen sisältyy kuitenkin välttämättä enemmän arvioita ja oletuksia kuin tutkimusajanjaksolla tapahtuneeseen merkittävään vahinkoon perustuvaan tutkimukseen. Tämä johtuu siitä, että vahingon uhkan käsitteeseen sisältyy väistämättä oletus, että tehdään ennustuksia tulevasta vahingosta, jota ei esiintynyt tutkimusajanjaksolla. Tässä epävarmassa tilanteessa pidetään perusteltuna lähestymistapaa, jossa käytetään alustavasti voittomarginaalia, joka vahvistettiin samaa tuotetta koskevassa edellisessä menettelyssä (6) ja joka oli 3 prosenttia. Asiaa on kuitenkin vielä tarkasteltava lopullisessa vaiheessa, jolloin on mahdollista kerätä enemmän näyttöä ennustetusta vahingosta.
(164)
Vaadittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa samassa kaupan portaassa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan (ks. 162 kappale).
(165)
Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot (ks. 163 kappale) ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tutkimusajanjaksolle vahvistetusta cif-kokonaistuontiarvosta. Kun otetaan huomioon, että kahdelle yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle tuottajalle myönnettiin yksilöllinen kohtelu tutkimusajanjaksolla ja että yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen, väliaikainen koko maata koskeva vahingon korjaava taso laskettiin käyttämällä korkeimpia vahinkomarginaaleja, jotka vahvistettiin keskusjohtoiseen talousjärjestelmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan myymien edustavien tuotelajien osalta.
(166)
Tällä tavoin Kiinaa varten vahvistettu vahinkomarginaali oli merkittävästi alempi kuin havaittu polkumyyntimarginaali.
Yrityksen nimi
Vahinkomarginaali
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
22,3 %
Kaikki muut yritykset
24,2 %
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(167)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti; alhaisin tulli on kaikissa tapauksissa vahinkomarginaali.
(168)
Edellä esitetyn perusteella ehdotetut tullit ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
22,3 %
Kaikki muut yritykset
24,2 %
(169)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(170)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(171)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana.
I. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(172)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia raudasta tai teräksestä valmistettuja poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoisia saumattomia putkia, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) kaavan ja kemiallisen analyysin mukaan (8) enintään 0,86 ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (9) (Taric-koodit 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 ja 7304599320).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, edellä kohdassa 1 kuvattujen tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City
15,6
A948
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City
15,1
A949
Liitteessä luetellut yritykset
22,3
A950
Kaikki muut yritykset
24,2
A999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan yksityiskohdat niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2009.