Kommissionens afgørelse
af 3. marts 2004
om oprettelse af videnskabelige komitéer inden for forbrugersikkerhed, folkesundhed og miljø
(EØS-relevant tekst)
(2004/210/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152 og 153, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) De videnskabelige komitéer blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 97/404/EF af 10. juni 1997 om oprettelse af en videnskabelig styringskomité(1) og Kommissionens afgørelse 97/579/EF af 23. juli 1997 om oprettelse af videnskabelige komitéer inden for forbrugersundhed og levnedsmiddelsikkerhed(2).
(2) Ansvarsområderne for Den Videnskabelige Styringskomité (VSK) vedrørende videnskabelig rådgivning om bovin spongiform encephalopati og overførbare spongiforme encephalopatier er blevet overført til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), som blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed(3).
(3) Også ansvarsområderne for fem af de otte videnskabelige komitéer, der blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 97/579/EF, nemlig Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler, Den Videnskabelige Komité for Foder, Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel, Den Videnskabelige Komité for Veterinærforanstaltninger med henblik på Folkesundheden og Den Videnskabelige Komité for Planter, er blevet overført til EFSA.
(4) Mandatperioden er udløbet for medlemmerne af de resterende tre videnskabelige komitéer, der blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 97/579/EF, dvs. Den Videnskabelige Komité for Kosmetiske Produkter og Andre Forbrugsvarer end Levnedsmidler, Den Videnskabelige Komité for Lægemidler og Medicinsk Udstyr og Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø. Medlemmerne af disse komitéer beholder deres hverv, indtil de afløses eller får deres mandat fornyet.
(5) Det er derfor nødvendigt at lade Kommissionens afgørelse 97/404/EF og Kommissionens afgørelse 97/579/EF erstatte og at ophæve disse retsakter.
(6) Ordentlig og rettidig videnskabelig rådgivning er af afgørende betydning for Kommissionens forslag, beslutninger, afgørelser og politik vedrørende forbrugersikkerhed, folkesundhed og miljøet.
(7) De videnskabelige komitéers rådgivning i sager vedrørende forbrugersikkerhed, folkesundhed og miljøet må bygge på principperne om kompetence, uafhængighed og upartiskhed samt åbenhed, jf. Kommissionens meddelelse "Kommissionens inddragelse og udnyttelse af ekspertise: principper og retningslinjer - Større viden som grundlag for en bedre politik"(4).
(8) Det er af afgørende betydning, at de videnskabelige komitéer bedst muligt udnytter ekstern ekspertise i EU og i andre lande alt efter behovet i de enkelte sager.
(9) Det må nu være hensigtsmæssigt at ændre rådgivningsstrukturen for de videnskabelige komitéer i lyset af de praktiske erfaringer, oprettelsen af EFSA og Kommissionens behov for uafhængig videnskabelig rådgivning fremover. Strukturen skal sikre den fleksibilitet, der er nødvendig for at kunne rådgive Kommissionen i såvel spørgsmål, der falder ind under allerede fastlagte kompetenceområder, som i forbindelse med nye og nyligt identificerede sundhedsrisici og spørgsmål, der ikke sorterer under andre fællesskabsorganer med ansvar for risikovurdering.
(10) Der kan forventes et stadig stigende behov for uafhængig videnskabelig rådgivning på både traditionelle og nye emneområder under EF-kompetence, der falder ind under Den Videnskabelige Komité for Kosmetiske Produkter og Andre Forbrugsvarer end Levnedsmidler og Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø.
(11) Den Videnskabelige Komité for Lægemidler og Medicinsk Udstyr får for få anmodninger om videnskabelig rådgivning til, at det er rimeligt at lade komitéen fortsætte som en særskilt komité. På baggrund af den potentielle betydning af dette område, og navnlig af medicinsk udstyr, er det imidlertid nødvendigt at bibeholde kapaciteten til videnskabelig rådgivning via en relevant videnskabelig komité.
(12) Med henblik på at styrke den videnskabelige kohærens, synergier og en tværfaglig indfaldsvinkel og samtidig begrænse overlapningen af ansvarsområder til et minimum må de videnskabelige komitéers kompetenceområder omdefineres, ligesom der må sikres en systematisk og effektiv koordinering.
(13) Det er vigtigt, at Kommissionen kan handle proaktivt med hensyn til vurdering på et tidligt stadium af nye og nyligt identificerede risici -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
De videnskabelige komitéers rådgivningsstruktur og kompetenceområder
1. Der oprettes følgende videnskabelige komitéer:
a) Den Videnskabelige Komité for Forbrugsvarer (i det følgende benævnt "VKF")
b) Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici (i det følgende benævnt "VKSM")
c) Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici (i det følgende benævnt "VKNNPS").
2. De videnskabelige komitéers kompetenceområder er angivet i bilag I, uden at dette berører den kompetence, der i fællesskabsretten er tillagt andre fællesskabsorganer med ansvar for risikovurdering, såsom Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering.
Artikel 2
Kommissorium
1. Kommissionen anmoder de videnskabelige komitéer om en udtalelse i de tilfælde, der er fastsat i fællesskabsretten. Kommissionen kan desuden anmode de videnskabelige komitéer om en udtalelse om spørgsmål,
a) som er af særlig betydning for forbrugernes sikkerhed, folkesundheden og miljøet, og
b) som ikke falder ind under andre fællesskabsorganers kommissorium.
2. Anmodninger om en videnskabelig udtalelse om spørgsmål, der ikke kun vedrører en enkelt videnskabelig komités kompetenceområder, eller som det er nødvendigt at henvise til mere end én komité, fremsættes i overensstemmelse med forretningsordenen omhandlet i artikel 10, stk. 2, litra c). Samme regel finder anvendelse ved behov for tydeliggørelse af anmodninger om videnskabelige udtalelser fremsat i overensstemmelse med forretningsordenen omhandlet i artikel 10, stk. 2, litra b).
3. Kommissionen kan anmode om, at en videnskabelig udtalelse fra en videnskabelig komité afgives inden for en bestemt frist.
4. De videnskabelige komitéer gør Kommissionen opmærksom på specifikke og nye problemer, der hører under deres kompetence, og som efter deres vurdering udgør en reel eller en potentiel risiko for forbrugernes sikkerhed, folkesundheden eller miljøet. Kommissionen træffer beslutning om, hvilke foranstaltninger der skal træffes, herunder om nødvendigt anmodning om en videnskabelig udtalelse om spørgsmålet.
5. De videnskabelige komitéer kan anmode interesserede parter om supplerende oplysninger til brug for udarbejdelsen af en videnskabelig udtalelse, jf. dog stk. 3.
En videnskabelig komité kan fastsætte en frist for indsendelse af de nødvendige oplysninger. Er de nødvendige oplysninger ikke blevet indsendt inden fristens udløb, kan komitéen vælge at vedtage sin udtalelse på grundlag af de oplysninger, der er til rådighed.
Artikel 3
Udnævnelse af medlemmerne af de videnskabelige komitéer og associerede medlemmer
1. VKF og VKSM er hver sammensat af højst 19 medlemmer. Medlemmerne udnævnes på grundlag af deres ekspertise og i overensstemmelse hermed efter en geografisk fordeling, som afspejler de forskelligartede videnskabelige problemstillinger og fremgangsmåder i EF. Kommissionen fastsætter antallet af medlemmer i hver komité i overensstemmelse med, hvad der er behov for.
2. VKNNPS består af 13 medlemmer. Medlemmerne udnævnes på grundlag af deres brede ekspertise inden for risikovurdering og i overensstemmelse hermed efter en geografisk fordeling, som afspejler de forskelligartede videnskabelige problemstillinger og fremgangsmåder i EF.
VKNNPS kan med henblik på afklaring af specifikke spørgsmål trække på op til seks associerede medlemmer, som udvælges på grundlag af deres specifikke fagkundskaber. Associerede medlemmer har den samme ret til at deltage i drøftelserne og de samme forpligtelser som de faste medlemmer.
3. Medlemmerne af hver enkelt videnskabelig komité skal være videnskabelige eksperter inden for én eller flere af komitéens kompetenceområder, og de skal tilsammen dække det bredest mulige udsnit af videnskabelige discipliner.
4. Kommissionen udnævner medlemmerne af de videnskabelige komitéer på grundlag af en liste over egnede kandidater, som opstilles, efter at der i Den Europæiske Unions Tidende og på Kommissionens websted har været offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser.
5. Ingen kan udnævnes til medlem af mere end én af komitéerne i artikel 1, stk. 1.
Artikel 4
Opstilling af reserveliste
1. Kandidater, som er fundet egnede til hvervet i en videnskabelig komité, men ikke er blevet udnævnt, tilbydes at blive opført på en reserveliste. Reservelisten kan bruges af:
a) Kommissionen til at finde egnede kandidater til erstatning for medlemmer, jf. artikel 7, stk. 2
b) VKNNPS til at finde associerede medlemmer med den nødvendige ekspertise i specifikke spørgsmål
c) de videnskabelige komitéer til at finde udefrakommende eksperter til arbejdsgrupper.
2. Associerede medlemmer udnævnes på grundlag af reservelisten eller lister opstillet af andre fællesskabsorganer efter åbne udvælgelsesprocedurer, der tjener til at opfylde kravene om kompetence og uafhængighed.
Artikel 5
Valg af formand og næstformænd
1. Hver enkelt videnskabelig komité vælger en formand og to næstformænd blandt sine medlemmer. Valget sker ved almindeligt flertal blandt medlemmerne. Formanden og næstformanden vælges for en treårig periode, der kan fornys.
2. Proceduren for valg af formand og næstformænd for de videnskabelige komitéer fastsættes i forretningsordenen.
Artikel 6
Koordinering af de videnskabelige komitéer
Formændene bistår Kommissionen i spørgsmål vedrørende koordineringen af de tre videnskabelige komitéer i overensstemmelse med forretningsordenen omhandlet i artikel 10, stk. 2, litra d).
Artikel 7
Mandatperiode
1. Medlemmerne af de videnskabelige komitéer udnævnes for en treårig periode, og de kan højst være medlem i tre på hinanden følgende perioder. De beholder deres hverv, indtil de afløses eller får deres mandat fornyet.
Medlemmer, som har udøvet deres hverv i en videnskabelig komité i tre på hinanden følgende perioder, kan udnævnes til medlem af en anden videnskabelig komité.
2. I tilfælde af at et medlem af en videnskabelig komité ikke bidrager til arbejdet i en videnskabelig komité, eller hvis han eller hun ønsker at trække sig tilbage, ophæver Kommissionen den pågældendes medlemskab og udnævner en afløser fra den i artikel 4 omhandlede reserveliste.
Artikel 8
Arbejdsgrupper og deltagelse af udefrakommende eksperter
1. De videnskabelige komitéer kan efter aftale med Kommissionen indkalde udefrakommende eksperter, som de mener råder over relevant videnskabelig viden og ekspertise, til at deltage i deres arbejde.
2. De videnskabelige komitéer kan nedsætte særlige arbejdsgrupper med klart definerede mandater. Disse arbejdsgrupper nedsættes først og fremmest, hvis en komité har brug for ekspertise udefra til at opfylde sit kommissorium. I disse tilfælde støtter den sig på disse arbejdsgruppers ekspertise ved vedtagelsen af de videnskabelige udtalelser.
3. Arbejdsgrupperne har som formand et medlem af den komité, der har nedsat den, og aflægger rapport til denne komité.
4. Hvis et spørgsmål vedrører mere end én videnskabelig komité, nedsættes en fælles arbejdsgruppe med deltagelse af medlemmer af de relevante komitéer, associerede medlemmer og udefrakommende eksperter.
Artikel 9
Godtgørelser
Medlemmerne af de videnskabelige komitéer, associerede medlemmer og udefrakommende eksperter er berettigede til en godtgørelse for deres deltagelse i komitéens møder og for deres arbejde som ordførere for specifikke spørgsmål, jf. bilag II.
Rejse- og opholdsudgifter godtgøres af Kommissionen.
Artikel 10
Forretningsorden
1. De videnskabelige komitéer vedtager en forretningsorden i samråd med Kommissionen. Forretningsordenen skal sikre, at de videnskabelige komitéer udfører deres opgaver i overensstemmelse med principperne vedrørende kompetence, uafhængighed og åbenhed, dog således at legitime ønsker om bevarelse af forretningshemmeligheder tilgodeses.
2. Forretningsordenen skal først og fremmest omfatte:
a) valg af formand og næstformænd for den videnskabelige komité
b) procedurer for:
i) koordinering og sagsfordeling
ii) vedtagelse af udtalelser under normale omstændigheder
iii) vedtagelse af udtalelser under anvendelse af en skriftlig hasteprocedure i hastesager, hvor en sådan procedure er påkrævet
c) udpegelse af den videnskabelige komité med ansvar for at behandle spørgsmål, der vedrører mere end én videnskabelig komité
d) procedurer, der sikrer koordinering mellem de videnskabelige komitéer, herunder spørgsmål vedrørende harmonisering af risikovurdering
e) nedsættelse og organisering af arbejdsgrupperne under de videnskabelige komitéer
f) inddragelse af udefrakommende eksperter samt for VKNNPS' vedkommende af associerede medlemmer
g) udpegelse af referenter og beskrivelse af disses opgaver i forbindelse med udarbejdelsen af udkast til udtalelser fra de videnskabelige komitéer
h) videnskabelige udtalelsers format og indhold og procedurer til sikring og forbedring af overensstemmelsen mellem disse
i) procedurer til at påvise, finde en løsning på eller nærmere redegøre for divergens mellem udtalelser sammen med fællesskabsorganer og internationale organer med tilsvarende opgaver, herunder udveksling af oplysninger og afholdelse af fælles møder
j) gennemførelse af høringer med erhvervslivet og andre særlige interessegrupper
k) ansvar og forpligtelser for medlemmer, associerede medlemmer og udefrakommende eksperter i forbindelse med deres kontakt med interesserede parter, herunder enkeltpersoner og særlige interessegrupper
l) videnskabelige komitéers repræsentation i eksterne aktiviteter, navnlig i forhold til andre fællesskabsorganer eller internationale organer med tilsvarende opgaver.
Artikel 11
Afstemningsregler
Hver enkelt videnskabelig komité træffer beslutning med stemmeflertal blandt sine medlemmer.
Artikel 12
Vedtagelse af videnskabelige udtalelser
De videnskabelige komitéer vedtager deres udtalelser med stemmeflertal blandt den enkelte komités medlemmer.
Artikel 13
Divergerende udtalelser
1. De videnskabelige komitéer bistår Kommissionen med hurtigt at opdage potentielle kilder til divergens eller faktiske uoverensstemmelser mellem egne videnskabelige udtalelser og videnskabelige udtalelser, der afgives af andre fællesskabsorganer og internationale organer med tilsvarende opgaver. De bistår Kommissionen med at undgå, finde en løsning på eller nærmere redegøre for divergens mellem udtalelser.
2. Såfremt det må konstateres, at der eksisterer en alvorlig divergens med hensyn til et videnskabeligt spørgsmål, og det pågældende organ er et fællesskabsorgan, samarbejder den berørte videnskabelige komité på Kommissionens anmodning med det pågældende organ med henblik på enten at nå til enighed eller at forelægge Kommissionen et fælles dokument, hvori der redegøres nærmere for det omtvistede videnskabelige spørgsmål og for de relevante usikkerhedsmomenter i de foreliggende data. Dette dokument offentliggøres.
Artikel 14
Uafhængighed
1. Medlemmerne af de videnskabelige komitéer og associerede medlemmer udnævnes personligt. De kan ikke delegere deres ansvarsområder til andre medlemmer eller til tredjemand.
2. Medlemmerne af de videnskabelige komitéer og associerede medlemmer forpligter sig til at handle uafhængigt af ekstern indflydelse.
De afgiver med henblik herpå en erklæring, hvori de forpligter sig til at handle i almenhedens interesse, samt en interesseerklæring, hvori de anfører, om de har interesser, der kunne opfattes som værende til hinder for deres uafhængighed.
Disse erklæringer skal være skriftlige og offentligt tilgængelige. Medlemmerne af de videnskabelige komitéer afgiver erklæringerne hvert år.
3. Medlemmerne af de videnskabelige komitéer, associerede medlemmer og udefrakommende eksperter, der deltager i arbejdsgrupper, skal på hvert møde gøre opmærksom på eventuelle interesser, som kunne anses for at være til hinder for deres uafhængighed med hensyn til de punkter, der er på dagsordenen.
Artikel 15
Åbenhed
1. De videnskabelige komitéers dagsordener, mødereferater og udtalelser samt anmodninger om udtalelser offentliggøres hurtigst muligt og under hensyntagen til behovet for at bevare forretningshemmeligheder.
2. Mindretalsstandpunkter anføres altid i de videnskabelige komitéers udtalelser med angivelse af de medlemmer eller associerede medlemmer, der står for disse synspunkter.
3. Forretningsordenen offentliggøres på Kommissionens websted.
4. Navnene på medlemmerne af de videnskabelige komitéer offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. De gøres ligeledes tilgængelige på Kommissionens websted sammen med et kort curriculum vitæ for hvert enkelt medlem.
Navnene på deltagere i arbejdsgrupper oplyses sammen med den udtalelse, de har ydet deres bidrag til.
5. Den reserveliste, der er opstillet på grundlag af indkaldelsen af interessetilkendegivelser, offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Listen gøres ligeledes tilgængelig på Kommissionens websted.
Artikel 16
Tavshedspligt
Medlemmerne af de videnskabelige komitéer, associerede medlemmer og udefrakommende eksperter må ikke videregive oplysninger, som arbejdet i de videnskabelige komitéer eller én af arbejdsgrupperne giver dem kendskab til, når de er blevet gjort opmærksomme på, at de pågældende oplysninger skal behandles fortroligt.
Artikel 17
Sekretariatet for Kommissionens videnskabelige komitéer
1. De videnskabelige komitéer og deres arbejdsgrupper indkaldes af Kommissionen.
2. Kommissionen varetager de videnskabelige og administrative sekretariatsopgaver for de videnskabelige komitéer og deres arbejdsgrupper.
3. Sekretariatet yder den videnskabelige og administrative bistand, der er nødvendig for at sikre en effektiv arbejdsgang i de videnskabelige komitéer i overensstemmelse med forretningsordenen, navnlig for så vidt angår kravene vedrørende kompetence, uafhængighed og åbenhed.
4. Sekretariatet sikrer den videnskabelige og tekniske koordinering af de videnskabelige komitéers arbejde og sørger om nødvendigt for at koordinere dette arbejde med andre fællesskabsorganers og internationale organers aktiviteter.
Artikel 18
Udskiftning af de videnskabelige komitéer
De videnskabelige komitéer, der oprettes ved artikel 1, stk. 1, i denne afgørelse, erstatter de nuværende videnskabelige komitéer, der blev oprettet ved afgørelse 97/579/EF, således som det fremgår af nedenstående:
a) Den Videnskabelige Komité for Forbrugsvarer erstatter Den Videnskabelige Komité for Kosmetiske Produkter og Andre Forbrugsvarer end Levnedsmidler.
b) Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici erstatter Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø.
c) Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici erstatter Den Videnskabelige Komité for Lægemidler og Medicinsk Udstyr.
Artikel 19
Ophævelse
1. Afgørelse 97/404/EF og 97/579/EF ophæves.
Medlemmerne af de tre komitéer, der blev oprettet ved disse afgørelser, beholder dog deres hverv, indtil de videnskabelige komitéer, der oprettes ved nærværende afgørelse, træder i funktion.
2. Henvisninger til de ophævede afgørelser betragtes som henvisninger til nærværende afgørelse; henvisninger til de komitéer og sektioner, der er oprettet ved de ophævede afgørelser, betragtes som henvisninger til de komitéer, der oprettes ved nærværende afgørelse.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. marts 2004.
Komission päätös,
tehty 3 päivänä maaliskuuta 2004,
tiedekomiteoiden perustamisesta kuluttajien turvallisuuden, kansanterveyden ja ympäristön aloilla
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2004/210/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 ja 153 artiklan
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Tiedekomiteat perustettiin tieteellisen ohjauskomitean perustamisesta 10 päivänä kesäkuuta 1997 tehdyllä komission päätöksellä 97/404/EY(1) ja tiedekomiteoiden perustamisesta kuluttajien terveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden alalla 23 päivänä heinäkuuta 1997 tehdyllä komission päätöksellä 97/579/EY(2).
(2) Tieteellisen ohjauskomitean tehtävät naudan spongiformista enkefalopatiaa ja tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita koskevien tieteellisten lausuntojen osalta on siirretty Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, joka perustettiin elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 178/2002(3).
(3) Päätöksellä 97/579/EY perustetuista kahdeksasta tiedekomiteasta viiden - elintarvikealan, eläinten ravitsemusta käsittelevän, eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän, kansanterveyttä koskevia eläinlääkintätoimenpiteitä käsittelevän ja kasveja käsittelevän tiedekomitean - tehtävät on samaten siirretty Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle.
(4) Kolmen jäljellä olevan komission päätöksellä 97/579/EY perustetun alakohtaisen tiedekomitean eli kosmetiikan ja kuluttajille tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden tiedekomitean, lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita käsittelevän tiedekomitean ja myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean jäsenten toimikaudet ovat päättyneet. Kyseisten komiteoiden jäsenet jatkavat tehtävässään, kunnes heidän tilalleen nimetään uusi jäsen tai heidän toimeksiantonsa uusitaan.
(5) Tämän vuoksi on tarpeen korvata komission päätös 97/404/EY ja komission päätös 97/579/EY ja kumota nämä säädökset.
(6) Luotettavat ja oikea-aikaiset tieteelliset lausunnot ovat välttämättömiä kuluttajien turvallisuutta, kansanterveyttä ja ympäristöä koskevien komission ehdotusten, päätösten ja toimintalinjojen kannalta.
(7) Kuluttajien turvallisuutta, kansanterveyttä ja ympäristöä käsittelevien tiedekomiteoiden lausuntojen on perustuttava pätevyyden, riippumattomuuden ja puolueettomuuden sekä avoimuuden periaatteisiin siten kuin ne on esitetty komission tiedonannossa "Asiantuntijoiden hankkiminen ja käyttäminen komissiossa: periaatteet ja toimintaohjeet - Parempaa politiikkaa vankemmalta tietopohjalta"(4).
(8) Tiedekomiteoiden on ehdottomasti käytettävä ulkopuolista asiantuntemusta EU:ssa ja sen ulkopuolella parhaalla mahdollisella tavalla, siten kuin tietyn asiakysymyksen kannalta saattaa olla tarpeen.
(9) On ajankohtaista järjestää tiedekomiteoiden neuvoa-antava rakenne uudelleen operatiivisen kokemuksen, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisen ja riippumatonta tieteellistä opastusta koskevien komission tulevien tarpeiden valossa. Tällaisen rakenteen on oltava riittävän joustava, jotta se voi opastaa komissiota asioissa, jotka kuuluvat sen vakiintuneen toimivallan piiriin, sekä kehittymässä olevien ja vastikään havaittujen terveysriskien ja asioiden alalla ja asioissa, jotka eivät kuulu yhteisön muiden riskinarviointielinten toimivaltaan.
(10) Riippumattomien tieteellisten lausuntojen tarve kosmetiikan ja kuluttajille tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden tiedekomitean ja myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean toimivaltaan kuuluvilla niin vakiintuneilla kuin uusilla yhteisön vastuualueilla kasvaa todennäköisesti edelleen.
(11) Lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita käsittelevältä tiedekomitealta pyydettyjen tieteellisten lausuntojen määrä on liian pieni, jotta olisi perusteltua säilyttää se erillisenä komiteana. Tämä ala ja erityisesti lääkinnälliset laitteet saattavat kuitenkin muodostua merkittäviksi, minkä vuoksi on välttämätöntä pitää yllä kykyä tarjota tieteellisiä lausuntoja asianmukaisen tiedekomitean välityksellä.
(12) Tiedekomiteoiden tieteellisen johdonmukaisuuden, synergian ja monitieteisen toimintamallin vahvistamiseksi ja samalla päällekkäisten vastuualueiden minimoimiseksi on välttämätöntä määritellä uudelleen tiedekomiteoiden toimivalta-alueet ja varmistaa järjestelmällinen ja jäsennelty koordinointi.
(13) Komission on tärkeää kyetä omaksumaan ennakoiva toimintamalli kehittymässä olevien ja muiden vastikään havaittujen riskien arvioinnissa varhaisessa vaiheessa,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Tiedekomiteoiden neuvoa-antava rakenne ja toimivalta-alueet
1. Perustetaan seuraavat tiedekomiteat:
a) kulutustavaroita käsittelevä tiedekomitea;
b) terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevä tiedekomitea;
c) kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevä tiedekomitea.
2. Tiedekomiteoiden toimivalta-alueet esitetään liitteessä I, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön lainsäädännöllä muille riskinarviointia suorittaville yhteisön elimille, kuten Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle ja Euroopan lääkearviointivirastolle, myönnettyä toimivaltaa.
2 artikla
Tehtävä
1. Komissio pyytää tiedekomiteoilta tieteellisen lausunnon tapauksissa, joista säädetään yhteisön lainsäädännössä. Komissio voi pyytää komiteoilta lausunnon myös kysymyksistä
a) joilla on erityistä merkitystä kuluttajien turvallisuudelle, kansanterveydelle ja ympäristölle;
b) jotka eivät kuulu muiden yhteisön elinten toimivaltaan.
2. Kysymyksiä, jotka eivät kuulu yhden tiedekomitean toimivaltaan tai joita useamman kuin yhden komitean on tarkasteltava, käsitteleviä tieteellisiä lausuntoja koskevia pyyntöjä on käsiteltävä 10 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyn työjärjestystä koskevan säännöksen mukaisesti. Tieteellisiä lausuntoja koskevien pyyntöjen selvennyksiä on käsiteltävä 10 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.
3. Komissio voi vaatia, että tiedekomitea antaa tieteellisen lausunnon tietyssä määräajassa.
4. Tiedekomiteat kiinnittävät komission huomion toimivaltaansa kuuluvaan erityiseen tai kehittymässä olevaan ongelmaan, jonka ne katsovat saattavan aiheuttaa todellisen tai potentiaalisen riskin kuluttajien turvallisuudelle, kansanterveydelle tai ympäristölle. Komissio päättää toteutettavista toimista, joihin kuuluu tarvittaessa asiaa koskevan tieteellisen lausunnon pyytäminen.
5. Jollei 3 kohdasta muuta johdu, tiedekomitea voi pyytää sidosryhmiltä lisätietoja tieteellistä lausuntoa varten.
Tiedekomitea voi asettaa pyytämiensä tietojen toimittamiselle määräajan. Jos pyydettyjä tietoja ei ole toimitettu kyseisessä määräajassa, komitea voi antaa lausuntonsa käytettävissään olevien tietojen pohjalta.
3 artikla
Tiedekomiteoiden jäsenten ja ulkojäsenten nimittäminen
1. Kulutustavaroita käsittelevässä tiedekomiteassa ja terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevässä tiedekomiteassa on kummassakin enintään 19 jäsentä. Heidät nimitetään asiantuntemuksensa perusteella, ja tämän lisäksi heidän maantieteellisen jakautumisensa on heijasteltava tieteellisten ongelmien ja toimintamallien monimuotoisuutta yhteisössä. Komissio päättää kummankin komitean jäsenmäärästä ilmenneiden tarpeiden mukaan.
2. Kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevässä tiedekomiteassa on 13 jäsentä. Heidät nimitetään riskinarvioinnin soveltamista koskevan laajan asiantuntemuksensa perusteella, ja tämän lisäksi heidän maantieteellisen jakautumisensa on heijasteltava tieteellisten ongelmien ja toimintamallien monimuotoisuutta yhteisössä.
Kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevä komitea voi minkä tahansa kysymyksen osalta pyytää apua niiltä enintään kuudelta ulkojäseneltä, jotka on valittu asiantuntemuksensa perusteella. Ulkojäsenillä on samat oikeudet osallistua keskusteluihin ja samat velvollisuudet kuin varsinaisilla jäsenillä.
3. Kunkin tiedekomitean jäsenet ovat tieteellisiä asiantuntijoita yhdellä tai useammalla komitean toimivaltaan kuuluvalla alalla siten, että he yhdessä edustavat eri tieteenaloja mahdollisimman laajalti.
4. Komissio nimittää tiedekomiteoiden jäsenet soveltuvien hakijoiden luettelosta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja komission www-sivustolla julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella.
5. Jäsen voidaan nimittää vain yhteen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun tiedekomiteaan.
4 artikla
Varallaololuettelon laatiminen
1. Tiedekomiteaan soveltuviksi katsotut hakijat, joita ei kuitenkaan nimitetä jäseniksi, pyydetään sisällyttämään varallaololuetteloon. Tätä varallaololuetteloa voidaan käyttää seuraavasti:
a) komissio voi sen avulla löytää soveltuvat hakijat jäsenten tilalle 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
b) kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevä tiedekomitea voi sen avulla löytää ulkojäsenet, joilla on erityiskysymyksiä varten tarvittavaa asiantuntemusta;
c) tiedekomiteat voivat sen avulla löytää ulkopuolisia asiantuntijoita työryhmiin.
2. Ulkojäsenet valitaan varallaololuettelosta tai muiden yhteisön elinten laatimista luetteloista sellaisten avoimien valintamenettelyjen mukaisesti, joiden on tarkoitus täyttää pätevyyttä ja riippumattomuutta koskevat vaatimukset.
5 artikla
Puheenjohtajien ja varapuheenjohtajien valitseminen
1. Kukin tiedekomitea valitsee keskuudestaan komitean jäsenten yksinkertaisella enemmistöllä puheenjohtajan sekä kaksi varapuheenjohtajaa. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kolme vuotta, ja se voidaan uusia.
2. Tiedekomiteoiden puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien valintamenettely vahvistetaan työjärjestyksessä.
6 artikla
Tiedekomiteoiden koordinointi
Puheenjohtajat avustavat komissiota näiden kolmen tiedekomitean koordinointiin liittyvissä asioissa 10 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetun työjärjestystä koskevan säännöksen mukaisesti.
7 artikla
Toimikausi
1. Tiedekomiteoiden jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Jäsenet eivät voi olla tehtävässä kauemmin kuin kolme peräkkäistä toimikautta. He jatkavat tehtävässä, kunnes heidän tilalleen nimetään uusi jäsen tai heidän toimeksiantonsa uusitaan.
Jäsen, joka on toiminut kolme peräkkäistä toimikautta yhdessä tiedekomiteassa, voidaan valita jäseneksi johonkin toiseen tiedekomiteaan.
2. Jos jäsen ei enää voi osallistua tiedekomitean työhön tai hän esittää eronpyynnön, komissio voi hyväksyä hänen eronpyyntönsä ja nimetä hänen tilalleen uuden jäsenen 4 artiklassa tarkoitetusta varallaololuettelosta.
8 artikla
Työryhmät ja ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistuminen
1. Tiedekomiteat voivat komission suostumuksella kutsua osallistumaan työhönsä sellaisia ulkopuolisia asiantuntijoita, joilla ne katsovat olevan tarvittavaa tieteellistä tietämystä ja asiantuntemusta.
2. Tiedekomiteat voivat perustaa erityisiä työryhmiä, joiden toimeksiannot määritellään selkeästi. Työryhmiä on perustettava erityisesti silloin, kun komitean toimeksiannon toteuttaminen edellyttää ulkopuolista asiantuntemusta. Tällaisissa tapauksissa tiedekomitea käyttää tieteellisiä lausuntoja laatiessaan hyväkseen kyseisten työryhmien asiantuntemusta.
3. Työryhmän puheenjohtajana toimii sen tiedekomitean jäsen, joka kutsui sen koolle, ja työryhmä kertoo toimintansa tuloksista tälle tiedekomitealle.
4. Jos kysymys kuuluu useammalle kuin yhdelle tiedekomitealle, perustetaan yhteinen työryhmä, joka muodostuu tarpeen mukaan komiteoiden jäsenistä, asianomaisista ulkojäsenistä sekä ulkopuolisista asiantuntijoista.
9 artikla
Korvaukset
Tiedekomiteoiden jäsenet, ulkojäsenet ja ulkopuoliset asiantuntijat ovat oikeutettuja saamaan liitteen II mukaisesti korvauksen komiteoiden kokouksiin osallistumisesta ja esittelijänä toimimisesta jonkin erityisen kysymyksen yhteydessä.
Komissio korvaa matka- ja oleskelukulut.
10 artikla
Työjärjestys
1. Tiedekomiteat vahvistavat työjärjestyksensä komissiota kuultuaan. Työjärjestyksellä on varmistettava, että tiedekomiteat toteuttavat tehtävänsä noudattaen pätevyyden, riippumattomuuden ja avoimuuden periaatteita ottaen kuitenkin huomioon liikesalaisuuksiin liittyvät oikeutetut pyynnöt.
2. Työjärjestys kattaa erityisesti seuraavat:
a) tiedekomitean puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien valinta;
b) menettelyt
i) kysymysten koordinoimiseksi ja jakamiseksi tiedekomiteoille,
ii) lausuntojen antamiseksi tavallisissa olosuhteissa, ja
iii) lausuntojen antamiseksi nopeutetun, kirjallisen menettelyn mukaisesti, jos asian kiireellisyys edellyttää tällaista menettelyä;
c) sen tiedekomitean nimeäminen, jonka vastuulla on käsitellä useampaa kuin yhtä tiedekomiteaa koskevat kysymykset;
d) menettelyt koordinoinnin varmistamiseksi tiedekomiteoiden välillä; myös riskinarvioinnin yhdenmukaistamiseen liittyvät seikat;
e) tiedekomiteoiden työryhmien luominen ja organisointi;
f) ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistuminen sekä kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevän tiedekomitean osalta ulkojäsenten osallistuminen;
g) esittelijöiden nimittäminen ja heidän tehtäviensä kuvaus tiedekomiteoiden lausuntoluonnosten valmistelussa;
h) tieteellisten lausuntojen muoto ja sisältö ja menettelyt niiden yhtenäisyyden varmistamiseksi ja kohentamiseksi;
i) menettelyt yhteisön ja samantyyppisiä tehtäviä hoitavien kansainvälisten elinten toisistaan poikkeavien lausuntojen tunnistamiseksi, selvittämiseksi tai selventämiseksi, tiedonvaihto ja yhteiskokousten järjestäminen mukaan luettuina;
j) toimialan tai muiden erityisten eturyhmien kuulemisen järjestäminen;
k) jäsenten, ulkojäsenten ja ulkopuolisten asiantuntijoiden vastuut ja velvollisuudet yhteyksissä lausunnonpyytäjiin, erityisiin eturyhmiin ja muihin sidosryhmiin;
l) tiedekomitean edustaminen ulkoisessa toiminnassa, erityisesti suhteessa muihin yhteisön tai kansainvälisiin elimiin, joiden toiminta on tiedekomitean toiminnan kanssa päällekkäistä.
11 artikla
Äänestyssäännöt
Kukin tiedekomitea tekee päätöksensä enemmistöpäätöksinä.
12 artikla
Tieteellisten lausuntojen antaminen
Tiedekomiteat hyväksyvät lausuntonsa jäsentensä enemmistöllä.
13 artikla
Eriävät lausunnot
1. Tiedekomiteat auttavat komissiota toteamaan varhaisessa vaiheessa, esiintyykö niiden tieteellisten lausuntojen ja yhteisön ja samantyyppisiä tehtäviä hoitavien kansainvälisten elinten tieteellisten lausuntojen välillä mahdollisesti tai tosiasiassa eroavaisuuksia. Ne auttavat komissiota välttämään, selvittämään tai selventämään näitä eriäviä lausuntoja.
2. Jos on havaittu huomattava tieteellisiä kysymyksiä koskeva eroavaisuus ja jos kyseinen elin on yhteisön elin, asianomaisen tiedekomitean on komission pyynnöstä yhdessä kyseisen elimen kanssa joko ratkaistava eroavaisuus tai esitettävä komissiolle yhteinen asiakirja, jossa selvitetään erimielisyyttä aiheuttavat tieteelliset kysymykset ja tuodaan esille tiedoissa esiintyvät epävarmuustekijät. Asiakirja on julkistettava.
14 artikla
Riippumattomuus
1. Tiedekomiteoiden jäsenet ja ulkojäsenet nimitetään henkilökohtaisten ansioiden perusteella. He eivät voi siirtää tehtäviään toiselle jäsenelle tai kolmannelle henkilölle.
2. Tiedekomiteoiden jäsenten ja ulkojäsenten on toimittava ulkoisista vaikutteista riippumattomasti.
Tämän vuoksi heidän on annettava ilmoitus siitä, että he sitoutuvat toimimaan yleisen edun hyväksi, sekä ilmoitus joko sellaisten etunäkökohtien puuttumisesta tai olemassaolosta, joiden voidaan katsoa heikentävän heidän riippumattomuuttaan.
Nämä ilmoitukset on tehtävä kirjallisina ja asetettava julkisesti saataville. Tiedekomiteoiden jäsenten on tehtävä ilmoitukset vuosittain.
3. Tiedekomiteoiden jäsenten, ulkojäsenten ja työryhmiin osallistuvien ulkopuolisten asiantuntijoiden on ilmoitettava jokaisessa kokouksessa erityisistä etunäkökohdista, joiden voidaan katsoa heikentävän heidän riippumattomuuttaan esityslistalla olevien asioiden osalta.
15 artikla
Avoimuus
1. Tiedekomiteoiden lausuntopyynnöt, esityslistat, pöytäkirjat ja lausunnot asetetaan julkisesti saataville ilman tarpeetonta viivästystä ottaen kuitenkin huomioon, että liikesalaisuuksia on kunnioitettava.
2. Vähemmistön kannat ilmoitetaan aina tiedekomiteoiden lausunnoissa, ja vähemmistöön jäänyttä näkemystä tukeneiden jäsenten tai ulkojäsenten nimet mainitaan.
3. Työjärjestys julkaistaan komission Internet-sivustolla.
4. Tiedekomiteoiden jäsenten nimet julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Ne julkaistaan lisäksi kunkin jäsenen lyhyen ansioluettelon kera komission Internet-sivustolla.
Työryhmiin osallistuvien henkilöiden nimet mainitaan sen lausunnon yhteydessä, jota he ovat olleet laatimassa.
5. Kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella laadittu varallaololuettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se on myös saatavilla komission Internet-sivustolla.
16 artikla
Luottamuksellisuus
Tiedekomiteoiden jäsenet, ulkojäsenet ja ulkopuoliset asiantuntijat eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa tiedekomiteoiden tai jonkin työryhmän työssä, jos heille kerrotaan tämän tiedon olevan luottamuksellista.
17 artikla
Komission tiedekomiteoiden sihteeristö
1. Tiedekomiteat ja työryhmät kokoontuvat komission kutsusta.
2. Komissio huolehtii tiedekomiteoiden ja niiden työryhmien tieteellisistä ja hallinnollisista sihteeripalveluista.
3. Sihteeristö antaa sellaista tieteellistä ja hallinnollista tukea, jota tarvitaan, jotta tiedekomiteat voivat toimia tehokkaasti työjärjestyksen mukaisesti, erityisesti pätevyyttä, riippumattomuutta ja avoimuutta koskevien vaatimusten osalta.
4. Sihteeristö varmistaa tiedekomiteoiden toiminnan tieteellisen ja teknisen koordinoinnin ja tarvittaessa niiden ja muiden yhteisön ja kansainvälisten elinten toiminnan keskinäisen koordinoinnin.
18 artikla
Tiedekomiteoiden korvaaminen
Korvataan päätöksellä 97/579/EY perustetut nykyiset tiedekomiteat tämän päätöksen 1 artiklan 1 kohdassa perustettavilla tiedekomiteoilla seuraavasti:
a) Kulutustavaroita käsittelevä tiedekomitea korvaa kosmetiikan ja kuluttajille tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden tiedekomitean.
b) Terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevä tiedekomitea korvaa myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean.
c) Kehittymässä olevia ja vastikään havaittuja terveysriskejä käsittelevä tiedekomitea korvaa lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita käsittelevän tiedekomitean.
19 artikla
Kumoaminen
1. Kumotaan päätökset 97/404/EY ja 97/579/EY.
Kyseisillä päätöksillä perustetut kolme komiteaa jatkavat kuitenkin tehtäviään, kunnes tällä päätöksellä perustettavat tiedekomiteat aloittavat toimintansa.
2. Viittaukset kumottuihin päätöksiin katsotaan viittauksiksi tähän päätökseen; viittaukset kumottavilla päätöksillä perustettuihin komiteoihin ja jaostoihin katsotaan viittauksiksi tällä päätöksellä perustettuihin komiteoihin.
Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2004.