KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 22. september 2004
om den statsstøtte, som Det Forenede Kongerige vil give British Energy plc
(meddelt under nummer K(2004) 3474)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2005/407/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. PROCEDURE
(1)
Den 9. september 2002 iværksatte regeringen i Det Forenede Kongerige (»UK«) en redningspakke for det britiske el-selskab British Energy plc (»BE«). Kommissionen traf beslutning om at undlade at gøre indsigelse i sagen den 27. november 2002 (2). I henhold til beslutningen havde de britiske myndigheder en frist indtil den 9. marts 2003 til at forelægge en omstrukturerings- eller likvidationsplan eller til at dokumentere, at støtten var blevet tilbagebetalt.
(2)
Den 7. marts 2003 gav de britiske myndigheder Kommissionen meddelelse om en omstruktureringsplan. Den britiske regerings meddelelse blev registreret under statsstøttesag NN 45/03, da visse omstruktureringsforanstaltninger, som muligvis omfattede støtte, allerede var trådt i kraft. Der blev indsendt yderligere oplysninger den 13. marts 2003. Der blev holdt møde mellem repræsentanter fra henholdsvis Kommissionen og de britiske myndigheder den 28. marts 2003. Kommissionen anmodede de britiske myndigheder om oplysninger den 21. april 2003, og de britiske myndigheder svarede den 2. maj 2003.
(3)
Ved brev af 23. juli 2003 meddelte Kommissionen Det Forenede Kongerige, at den havde besluttet at indlede den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, fastsatte procedure, for så vidt angik støtten.
(4)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.
(5)
De britiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger vedrørende indledningen af proceduren for Kommissionen ved brev af 22. august 2003, der indgik til Kommissionen samme dag.
(6)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Den fremsendte dem til Det Forenede Kongerige, der fik lejlighed til at reagere; Det Forenede Kongeriges bemærkninger blev modtaget ved brev af 29. oktober 2003, der indgik til Kommissionen den 30. oktober 2003.
(7)
Kommissionen mødtes med de britiske myndigheder den 7. oktober 2003. Efter dette møde forelagde Det Forenede Kongerige oplysninger ved brev af 5. november 2003, som indgik den 10. november 2003. Endnu et møde fandt sted den 28. november 2003. Kommissionen anmodede Det Forenede Kongerige om oplysninger den 5. december 2003, og de britiske myndigheder svarede den 22. december 2003. Endnu et møde fandt sted den 2. februar 2004. Det Forenede Kongerige forelagde oplysninger den 4. februar 2004. Det Forenede Kongerige forelagde nye oplysninger den 10. marts 2004. Et møde fandt sted den 22. marts 2004. Kommissionen fremsendte en ny anmodning den 19. april 2004, og Det Forenede Kongerige svarede den 11. maj 2004. Et møde fandt sted den 7. juni 2004. Der blev forelagt nye oplysninger den 1. juli 2004, og der blev holdt et møde den 29. juli 2004. Det Forenede Kongerige forelagde yderligere oplysninger den 23. august 2004.
II. UDFØRLIG BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGEN
1. Støttemodtager
a) British Energy plc-gruppen
(8)
BE er et elproduktionsselskab. Det blev privatiseret af de britiske myndigheder i 1996. Med undtagelse af tre særlige aktieposter, som indehaves af de britiske myndigheder (en i BE og en i hver af selskabets to største datterselskaber i Det Forenede Kongerige), ejes BE nu helt af private investorer.
(9)
Da selskabet blev privatiseret, bestod BE’s forretning hovedsageligt af seks kernekraftværker i England og to kernekraftværker i Skotland. BE driver fortsat disse værker, hvis samlede registrerede kapacitet er på 9 820 MW, hvoraf 7 281 MW findes i England og Wales, og 2 539 MW findes i Skotland. BE er det eneste privatejede selskab i Det Forenede Kongerige, der driver kernekraftværker. Det leverer el til engrosmarkedet og visse store industri- og erhvervskunder, men ellers ikke til detailmarkedet.
(10)
Efter privatiseringen er BE gået ind i et 50/50 joint venture i USA (som hedder Amergen) med henblik på at købe og drive kernekraftværker i USA, og selskabet har ydermere købt en andel på 82,4 % i Bruce Power LP i Ontario, Canada. I Det Forenede Kongerige købte BE i 1999 South Wales Electricity, som leverer til detailmarkedet (efterfølgende solgt i 2000), og i 2000 blev det kulfyrede værk i Eggborough med en kapacitet på 1 970 MW købt for at opnå større fleksibilitet og en vis grad af sikring mod udfald på kernekraftværkerne.
(11)
Af BE’s otte kernekraftværker i Det Forenede Kongerige er syv avancerede gaskølede reaktorer (»AGR«), en udformning og teknologi, som kun findes i Det Forenede Kongerige. Det ottende, Sizewell B, er en trykvandsreaktor (»PWR«), en udformning og teknologi, som er vidt udbredt på internationalt plan.
(12)
BE’s vigtigste datterselskaber i Det Forenede Kongerige er som følger:
-
British Energy Generation Ltd (»BEG«), som ejer og driver de seks kernekraftværker i England og har tilladelse til direkte levering
-
British Energy Generation (UK) Ltd (»BEGUK«), som ejer og driver de to kernekraftværker i Skotland
-
Eggborough Power (Holdings) Ltd (»EPL«), som ejer og driver det kulfyrede kraftværk i Eggborough, England
-
British Energy Power & Energy Trading Ltd (»BEPET«), som står for salget af hele BE's output (med undtagelse af den direkte levering) og forvaltningen af markedsrisici.
b) Den seneste udvikling
(13)
Som følge af det betragtelige fald i elpriserne på det marked, hvor BE opererer, samt manglende risikoafdækning fra BE’s side og en række uforudsete udfald på kraftværkerne faldt indtægterne fra BE’s kraftværker markant i 2002. Den store andel af uundgåelige omkostninger (4) i BE’s omkostningsstruktur for kernekraftværkerne har også betydet, at selskabet kun i ringe grad har kunnet reagere på lavere priser ved at reducere omkostningerne.
(14)
Det prisfald på 8,56 GBP/MWh i løbet af de to år forud for 2002 svarer til et årligt indtægtsfald på 642 mio. GBP om året ved en produktion på 75 TWh (produktionen på BE’s kraftværker i det pågældende finansår). Hverken elsalgskontrakter eller det direkte salg har i tilstrækkeligt omfang kunnet afbøde virkningerne af dette prisfald for BE’s indtægter.
(15)
Som følge af disse faktorer forværredes BE’s likviditet betydeligt i løbet af sommeren 2002, hvor likviditeten blev reduceret fra 231 mio. GBP i begyndelsen af april 2002 til kun 78 mio. GBP i slutningen af august 2002 med den største reduktion fra slutningen af juni 2002. Ud over den betydelige forværring af likviditeten forventede BE betydelige udbetalinger i perioden fra september 2002 til marts 2003. Disse udbetalinger omfattede betalinger til British Nuclear Fuel Limited (»BNFL«) i henhold til aftalerne vedrørende forvaltning af brugt brændsel, betydelige kapitaludgifter på BE’s anlæg Bruce Power i Canada og tilbagebetaling af første lånetranche vedrørende selskabets obligationer, som forfaldt til betaling den 25. marts 2003.
(16)
Den 5. september 2002 meddelte selskabets juridiske rådgivere BE’s bestyrelse, at det på baggrund af en fejlslagen obligationsudstedelse om sommeren og usikkerhed om selskabets evne til at udnytte sine bankfaciliteter ikke ville være muligt for selskabet at opnå kredit. Da bestyrelsesmedlemmerne ikke så sig i stand til at udtale, at de mente, at selskabet kunne indfri en eventuel kredit, ville opnåelse af kredit have svaret til at handle uden realistisk mulighed for at undgå insolvens. Dette fik BE til at søge om økonomisk støtte fra de britiske myndigheder med henblik på at undgå insolvensbehandling. Denne økonomiske støtte blev godkendt som redningsstøtte ved Kommissionens beslutning af 27. november 2002.
(17)
I denne beslutning henvises der til, at den britiske regering forpligtede sig til at give Kommissionen meddelelse om en likvidations- eller omstruktureringsplan eller forelægge dokumentation for, at hele kreditbeløbet var blevet indfriet, og/eller at der ikke længere blev stillet garanti, senest seks måneder efter der var blevet givet tilladelse til redningsstøtten. Den 7. marts 2003 gav de britiske myndigheder Kommissionen meddelelse om BE’s omstruktureringsplan.
2. Omstruktureringsplanen
a) Årsagerne til BE’s vanskeligheder
(18)
Den britiske regering har peget på følgende årsager til BE’s vanskeligheder:
(19)
I modsætning til de øvrige elselskaber i den private sektor har BE ikke noget detailsalg, som giver en naturlig risikoafdækning for prisrisikoen i forbindelse med salget af el på engrosmarkedet. BE sælger i stedet primært sin elektricitet på engrosmarkedet og en begrænset andel til store industri- og erhvervskunder.
(20)
BE’s stilling på markedet for detailsalg til store industri- og erhvervskunder gav ikke nogen risikoafdækning mod engrosprisernes fald. Dette marked har været åbnet helt op for konkurrence siden 1994. Det er konkurrencepræget med prisfølsomme forbrugere. Priserne på dette marked er også faldet. Prisfaldet kommer stort set direkte kunderne til gode. Følgelig har der ikke været nogen stigning i overskuddet fra detailsalget, som har kunnet afbøde virkningen af faldende engrospriser.
(21)
Kernekraftværkers omkostningsstruktur er præget af meget store uundgåelige omkostninger og lave undgåelige omkostninger (5).
(22)
Visse af BE’s uundgåelige omkostninger er særlige for kernekraftværker. For det første er der ingen sammenhæng mellem nedlukningsforpligtelserne for kernekraftværker og disses produktion, med mindre der er tale om tidsplanen herfor, som er afhængig af tidsplanen for nedlukningen af værkerne. For det andet er omkostningerne til forvaltning af brugt brændsel - udgifterne til oparbejdning, deponering og endelig bortskaffelse af brugt brændsel - heller ikke undgåelige, for så vidt angår brændsel, som allerede er blevet påfyldt reaktoren.
(23)
På den anden side er kernekraftværkers undgåelige omkostninger lavere end andre værkers, herunder grundbelastningselværkers, undgåelige omkostninger.
(24)
Markedsprisernes fald har medført en stor reduktion i forskellen mellem BE’s indtægter og undgåelige omkostninger. Følgelig er det beløb, der er til rådighed til at dække de høje uundgåelige omkostninger, som hovedsageligt vedrører finansieringsomkostninger og nukleare forpligtelser i forbindelse med tidligere aktiviteter, blevet stærkt reduceret. Dette har medført vanskeligheder med at betale gælden til kreditorerne, hvilket har nødvendiggjort en finansiel omstrukturering af virksomheden.
(25)
Ud over uundgåelige omkostninger på langt sigt, som skyldes nukleare forpligtelser, har BE også lidt under store mere kortsigtede uundgåelige omkostninger i form af finansieringsomkostninger, som er steget som følge af udbetaling af afkast på kapital til aktionærerne og overtagelserne i Eggborough og Nordamerika, og omkostningerne forbundet med energiforsyningsaftaler.
(26)
Nedgangen i BE’s indtægter efter faldet i engrospriserne på el blev yderligere forværret af betydelige uforudsete udfald på BE’s værker Torness 2 og Dungeness B. Den 13. august 2002 meddelte BE, at målsætningen for produktionen på kernekraftværkerne i Det Forenede Kongerige var blevet reduceret fra 67,5 TWh til 63 TWh (± 1 TWh) efter de uforudsete udfald på Torness.
b) Omstruktureringsforanstaltningerne
(27)
Omstruktureringspakken består af nedennævnte syv foranstaltninger, som blev aftalt mellem BE, de største kreditorer (herunder den offentligt ejede virksomhed BNFL, som behandler kernekraftbrændsel) og den britiske regering:
- Foranstaltning A
:
Foranstaltninger vedrørende finansieringen af nukleare forpligtelser.
- Foranstaltning B
:
Foranstaltninger vedrørende det brændselskredsløb, som er aftalt med BNFL.
- Foranstaltning C
:
Standstill-foranstaltninger.
- Foranstaltning D
:
En omstruktureringspakke for de vigtigste kreditorer.
- Foranstaltning E
:
Indførelse af en ny handelsstrategi.
- Foranstaltning F
:
Afhændelse af aktiver som et bidrag til finansieringen af omstruktureringen.
- Foranstaltning G
:
Udsættelse af lokale skatter.
(28)
Der findes en mere detaljeret redegørelse for disse foranstaltninger i betragtning 29 til 102.
(29)
Nukleare forpligtelser opstår primært som følge af behovet for at oparbejde eller deponere og sluttelig bortskaffe brugt atombrændsel (»back end-forpligtelser«) og behovet for at nedlukke kernekraftværker, når de ikke længere kan anvendes kommercielt (»nedlukningsforpligtelser«).
(30)
Hvad angår visse af »back end-forpligtelserne« har BE indgået aftale med BNFL om levering af tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt brændsel (»forpligtelser, der er indgået aftale om«). »Forpligtelser, der er indgået aftale om«, repræsenterer beløb, som BE er kontraktligt forpligtet til at betale BNFL i fremtiden for oparbejdning og/eller deponering af brugt AGR-brændsel og andre tjenesteydelser forbundet med forvaltningen af brugt brændsel. Aftalerne omfatter oparbejdning og deponering af brugt brændsel og dermed forbundne affaldsprodukter fra AGR-værkernes brændsel indtil tidligst 2038 eller 2086. I disse aftaler er der primært aftalt faste priser, og alle de tekniske risici forbundet med deponeringen og oparbejdningen af det brugte atombrændsel bæres af BNFL. BE er dog fortsat ejer af alt brugt brændsel og det meste af det dermed forbundne affald i hele aftalernes løbetid.
(31)
Der findes andre »back end-forpligtelser«, som muligvis er forbundet med det samme brugte brændsel, og som ikke på nuværende tidspunkt er blevet gjort til genstand for en tjenesteydelsesaftale (»forpligtelser, der ikke er indgået aftale om«). »Forpligtelser, der ikke er indgået aftale om«, vedrører hovedsageligt endelig bortskaffelse af brugt brændsel, plutonium, uran og affald fra oparbejdningen af AGR-brændsel, deponering og endelig bortskaffelse af brugt PWR-brændsel, herunder konstruktion af et tørlager ved Sizewell B, og deponering og bortskaffelse af affald fra driften.
(32)
Nedlukningsforpligtelser vedrører omkostningerne forbundet med udtømning af brændsel samt dekontaminering og nedlukning af kernekraftværkerne, når disse ikke længere producerer el. Normalt forløber nedlukningen i tre faser:
-
Fase 1: Udtømning af brændsel fra reaktoren kort efter nedlukningen af værket og bortskaffelse af brændsel fra værket.
-
Fase 2: Demontering af unødvendige udenomsbygninger og sikring af reaktorkomplekset, bl.a. således at det bliver vejrfast, hvorefter det vedligeholdes og overvåges, normalt over længere perioder.
-
Fase 3: Demontering af reaktoren, således at grunden kan bruges igen (for AGR-værkers vedkommende mindst 85 år efter, at der ikke længere produceres el, og for PWR-værkers vedkommende op til 50 år efter).
(33)
På nuværende tidspunkt er der blevet fastlagt en række ordninger for finansiering af de nukleare forpligtelser. Da privatiseringen fandt sted, blev der oprettet en separat fond, Nuclear Decommissioning Fund (»NDF«), i form af et aktieselskab, hvis aktier ejedes af en uafhængig fond. Formålet med denne var at skabe en separat fond, som skal anvendes til dækning af en del af nedlukningsforpligtelserne. Finansieringen af alle andre nukleare forpligtelser forventedes at blive dækket af de operationelle cash flows forbundet med BE’s fortsatte forretningsaktiviteter. Som følge af faldet i BE’s indtægter er de nuværende ordninger dog ikke tilstrækkelige til at finansiere de nukleare forpligtelser.
(34)
Den britiske regering har i sin omstruktureringsplan medtaget en række instrumenter med henblik på at overtage det finansielle ansvar for en del af finansieringen af de nukleare forpligtelser. Disse nye instrumenters udformning vil blive fastlagt sammen med nye ordninger for BE’s økonomiske bidrag til dækning af omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser samt forvaltningen af BE’s nukleare forpligtelser.
(35)
Omstruktureringsplanen indeholder bestemmelser om, at den eksisterende NDF skal udvides til eller suppleres med en ny fond, Nuclear Liabilities Fund (»NLF«). Det er hensigten, at NLF skal være et aktieselskab, hvis aktier ejes af en uafhængig fond. Det er hensigten, at NLF skal dække omkostningerne forbundet med »forpligtelser, der ikke er indgået aftale om« og nedlukningsforpligtelser for:
a)
alt AGR-brændsel, som er blevet påfyldt BE’s reaktorer før den dato, hvor alle betingelserne for gennemførelse af omstruktureringen var blevet opfyldt, herunder Kommissionens beslutning om omstruktureringsplanen (ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen) for alt PWR-brændsel, samt for deponering og bortskaffelse af affald fra driften af kraftværkerne
b)
alle BE’s nedlukningsforpligtelser i fase 1
c)
alle BE’s nedlukningsforpligtelser i fase 2 og 3, for så vidt at den samlede værdi af NDF er utilstrækkelig til at dække nedlukningsforpligtelserne i fase 2 og 3, når de skyldige beløb forfalder.
(36)
Når omstruktureringen er på plads, vil BE bidrage til NLF gennem betaling af:
a)
et fast nedlukningsbidrag på 20 mio. GBP om året - indekseret efter detailprisindekset - men gradvist reduceret efterhånden som værkerne lukkes
b)
150 000 GBP, indekseret efter detailprisindekset, for hvert ton PWR-brændsel, som er blevet påfyldt Sizewell B-reaktoren efter den dato, hvor alle de betingelser, som gjaldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, var opfyldt. I henhold til de britiske myndigheder svarer 150 000 GBP pr. ton til omkostningerne på internationalt plan for forvaltning af brugt brændsel
c)
275 mio. GBP i nye obligationer til NFL. De nye obligationer vil være højt rangerende og usikrede
d)
beløb, der indledningsvis svarer til 65 % af BE’s samlede netto cash flow fratrukket skat og finansieringsomkostninger og efter finansiering af kontantreserver (NLF-betalingerne). Disse betalinger vil herefter blive betegnet som »mekanisme til deling af det frie cash flow«. NLF’s forvaltere vil også ved visse lejligheder have ret til at konvertere alle eller en del af NLF-betalingerne til aktier i BE. Så længe disse aktier indehaves af NLF, giver de ingen stemmeret, hvis de ellers ville have givet adgang til 30 % eller flere af stemmerne i BE.
(37)
Den procentdel af cash flow, som NLF-betalingerne er baseret på, kan fra tid til anden tilpasses på et retfærdigt og rimeligt grundlag, således at aktionærerne kan nyde godt af et tilbageholdt cash flow og indtægterne fra nye tegninger af aktier i BE, og således at NLF og aktionærerne ikke lider skade ved en opsplitning af virksomheden, udstedelse af værdipapirer til aktionærereller andre tiltag fra virksomhedens side.
(38)
Betalingen af det faste bidrag på 20 mio. GBP om året (indekseret og gradvist reduceret i takt med, at værkerne lukkes) til NLF og NDF til dækning af nedlukningsforpligtelser vil blive fremskyndet på grundlag af nettonutidsværdien (kalkuleret på grundlag af en kalkulationsrente, som er passende for henholdsvis NLF og NDF) og øjeblikkeligt forfalde til betaling, hvis BEG eller BEGUK bliver insolvent. De fremskyndede betalinger vil blive garanteret af alle hovedvirksomhederne i BE-gruppen og sikret ved hjælp af sikkerhed i deres aktiver.
(39)
NLF’s forvalteres eneste opgave eller forpligtelse vil være at forvalte fonden og dens investeringer og at betale rimelige udgifter. Dette vil omfatte vurdering af, om det vil være til fordel for NLF at udsætte visse NLF-betalinger eller at konvertere NLF-betalingerne til aktier. NLF’s forvaltere vil ikke have beføjelser til at fastlægge ændringer med hensyn til forpligtelserne og finansieringskravene eller til at fastsætte størrelsen af BE's bidrag.
(40)
Den britiske regering vil træffe følgende fire foranstaltninger vedrørende finansiering af nukleare forpligtelser:
- Overtagelse af ansvaret for BE’s forpligtelser i henhold til tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel
(41)
Den britiske regering påtager sig at overtage ansvaret for BE’s forpligtelser i henhold til aftaler mellem BE og BNFL (tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel) vedrørende i) oparbejdning og/eller deponering af brugt AGR-brændsel, som er påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, og ii) andre tjenesteydelser vedrørende beholdervedligeholdelse, oxidforvaltning og jernbanetransport i henhold til eksisterende aftaler med BNFL.
(42)
Den påtager sig ikke at dække betalingerne for brændsel, som er påfyldt AGR’erne efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen; disse omkostninger vil fortsat blive dækket af BE på grundlag af nye aftaler, som er indgået på grundlag af handelsforhandlinger mellem BE og BNFL. Det omfatter ikke betalinger vedrørende PWR-brændsel, da PWR ikke oparbejdes af BNFL, men forvaltes direkte - dvs. deponeres - af BE.
- Forpligtelse til at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, i fase 1
(43)
Den britiske regering påtager sig at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, i fase 1 (herunder omkostningerne forbundet med bygning af tørlageret til Sizewell B og endelig bortskaffelse af brændsel).
- Forpligtelse til at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningsforpligtelser i fase 2 og 3
(44)
Den britiske regering påtager sig at dække en eventuel manko med hensyn til NLF’s finansiering af nedlukningens fase 2 og 3.
- Specifik skattefritagelse
(45)
De førnævnte forpligtelser, som den britiske regering har påtaget sig, vil blive bogført som et aktiv på BE’s balance med en kreditpost svarende dertil på resultatopgørelsen. Under normale omstændigheder ville beløbet skulle beskattes. I henhold til den britiske regering ville beskatning nødvendiggøre, at den britiske regering øger omfanget af den støtte, som BE får i omstruktureringsprocessen, med det beløb, som ville skulle betales i skat af støttebeløbet, for at sikre, at BE forbliver solvent efter omstruktureringen.
(46)
For at undgå dette er de britiske myndigheder i færd med at indføre en lovgivning om specifik skattefritagelse via loven om elmarkedet (Electricity Bill). Uden denne lovgivning om skattefritagelse ville der være tale om en skattepligtig indtægt på ca. 3 152 mio. GBP. I henhold til den britiske regering er lovgivningen om skattefritagelse blevet udformet med henblik på at sikre, at BE ikke får nogen urimelig skattelettelse i fremtiden. Senere stigninger i værdien af forpligtelsen, hvad enten disse skyldes prisændringer eller opjusteringer, vil være skattepligtige, hvorved den skattelettelse, som BE fik, vil blive udlignet, når de ekstra udgifter registreres på resultatopgørelsen.
(47)
Tabel 1 indeholder de britiske myndigheders værdiansættelse af de støtteinstrumenter, der er beskrevet ovenfor. Disse værdiansættelser er behæftet med en betydelig usikkerhed. Både de omkostninger til nukleare forpligtelser, som ophæves, og BE’s bidrag til disse omkostninger er behæftet med stor usikkerhed. Faktisk vil betalingen af forpligtelserne finde sted over ekstremt lange perioder. F.eks. forventer BE først at begynde nedlukningen af et AGR-værk tidligst 85 år, efter værket har stoppet produktionen, mens forvaltningen af brugt brændsel skal fortsætte på ubestemt tid. Derudover findes der mange opgaver, herunder nedlukning af AGR-værker, for hvilke der ikke er noget direkte erfaringsgrundlag. Den anslåede værdi af støtten er blevet ændret, siden meddelelsen blev indsendt. De vigtigste årsager er den øgede indtægt fra BE’s mekanisme til deling af det frie cash flow, som skyldes forbedringer af selskabets prognoser, inflationens betydning, regulering af de skyldige beløb i henhold til forpligtelsen omhandlende tidligere indgåede aftaler vedrørende brugt brændsel, forøgelsen af mængden af brugt AGR-brændsel fra tidligere på grund af den senere ikrafttrædelsesdato for omstruktureringen og værdiforøgelsen af aktiverne i Nuclear Generation Decommissioning Fund, med henblik på at afspejle den seneste markedsværdi.
Tabel 1
Værdiansættelse af støtteinstrumenterne under foranstaltning A på grundlag af prognoserne fra juli 2004 (6)
(mio. GBP)
Oprindelig meddelelse
Aktuelle prognoser
Aktuel nettoværdi
(kalkuleret ved 5,4 % nominelt (7))
Samlede fremtidige kontantbetalinger
(ikke kalkulerede)
Aktuel nettoværdi
(kalkuleret ved 5,4 % nominelt (7))
Samlede fremtidige kontantbetalinger
(ikke kalkuleret)
Forpligtelse vedrørende tidl. indgåede aftaler vedr. brugt brændsel
2 185
3 218
2 377
3 067
Forpligtelse vedrørende forpligtelser, der ikke er indgået aftale om
750
3 166
951
3 375
Forpligtelse vedrørende nedlukningsforpligtelser
879
4 917
1 115
5 062
BE’s bidrag til NLF
- 1 432
- 1 845
- 2 007
- 2 510
Nettobeløb, der skal udbetales af ministeriet
197
6 238
59
5 927
Skattefritagelse
916
946
1 047
1 077
I alt
3 298
10 402
3 483
10 071
Oprindelig meddelelse: Cash flows værdiansat i marts 2003 i de priser, der gjaldt i december 2002.
Aktuelle prognoser: Cash flows værdiansat i marts 2004 i de priser, der gjaldt i marts 2004.
(48)
BNFL leverer både atombrændsel til BE til alle AGR-reaktorerne og oparbejder eller deponerer dette brændsel, når det er blevet brugt (8).
(49)
Som en del af omstruktureringsplanen har BNFL, som er BE’s største enkelte kreditor, accepteret at ændre aftalerne med BE, både hvad angår levering af brændsel og oparbejdning af brugt brændsel.
(50)
De aftaler vedrørende levering af brændsel, som er indgået mellem BE og BNFL forud for omstruktureringen, er fra 1997 og 1995 for henholdsvis BEG og BEGUK. Det var meningen, at de skulle gælde indtil den 31. marts 2006, hvor det dog var hensigten, at aftalerne skulle genforhandles og forlænges fra den dato, for så vidt angår BEG, og at der skulle være mulighed for forlængelse, for så vidt angår BEGUK.
(51)
Prisen for levering af brændsel omfattede et fast årligt beløb og derudover et variabelt beløb pr. leveret brændselselement. Priserne skulle fastlægges på grundlag af inflationsindekset.
(52)
De genforhandlede betingelser for levering af brændsel trådte i kraft den 1. april 2003 og var fastlagt i et tillæg til de tidligere aftaler. De nye betingelser vil også udgøre grundlaget for nye livstidsaftaler vedrørende levering af AGR-brændsel efter den 31. marts 2006, som skal træde i kraft den 1. april 2006.
(53)
I henhold til de nye betingelser vil det faste årlige beløb i henhold til de tidligere aftaler blive reduceret med 5 mio. GBP om året, og der vil være en yderligere reduktion, som beregnes på grundlag af prisen på el fra grundbelastningselværker, men med et loft på 15 mio. GBP (både i 2003-priser og indekseret efter detailprisindekset). Derudover vil priserne forblive som fastsat i de tidligere aftaler.
(54)
Hvad angår leveringen af brændsel efter den 1. april 2006, og under forudsætning af at mindst fire af de syv AGR-værker forbliver åbne, vil det faste årlige beløb, som BE skal betale, være 25,5 mio. GBP med fradrag af den reduktion, der er beskrevet ovenfor, og med en variabel pris - som det også gør sig gældende i de nuværende aftaler - svarende til 191 000 GBP pr. ton uran. Priserne er i 2002-tal, og vil blive indekseret på grundlag detailprisindekset.
(55)
Hvad angår den periode, hvor kun tre eller færre værker stadig er åbne, kan prisen fastsættes på grundlag af de anbefalinger, som en gruppe bestående af repræsentanter fra både BE og BNFL fremsætter efter gennemførelse af en undersøgelse af programmet for lukning af BNFL’s brændselsproduktionsfabrik på de bedst mulige vilkår.
(56)
I 1995 indgik BEG’s og BEGUK’s forgængere (henholdsvis Nuclear Electric og Scottish Nuclear) langtidsaftaler med BNFL vedrørende deponering og oparbejdning af bestrålet AGR-brændsel og dermed forbundne tjenesteydelser. BEGUK (tidligere Scottish Nuclear) indgik i 1995 endvidere aftale om langtidsdeponering af alt det brugte AGR-brændsel, som produceredes ud over den mængde, for hvilken der allerede var indgået aftale om oparbejdning. I 1997 indgik BEG endvidere aftale om tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt brændsel omfattende hele produktionen af bestrålet AGR-brændsel - ud over produktionen i henhold til aftalen fra 1995 - fra BEG’s reaktorer i disses levetid. Alle de aftaler, der er nævnt ovenfor, vil herefter blive betegnet som »eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel«. De sikrer tjenesteydelser mindst indtil 2038 eller 2086 (alt afhængig af affaldskategorien).
(57)
I henhold til de eksisterende aftaler vedrørende brugt brændsel bevarer BE ejendomsretten til alt brugt brændsel. På langt sigt skal BEG og BEGUK modtage forglasset højaktivt affald, brugt brændsel, visse former for mellemaktivt affald og oparbejdet uran og plutonium fra BNFL’s depoter for at opfylde deres forpligtelser vedrørende bortskaffelse heraf.
(58)
Prisen for disse aftaler er i hovedsagen fast, men skal dog tilpasses inflationen, og er, hvad angår deponerings- og oparbejdningsforpligtelser, baseret på de mængder brændsel, der leveres. I forbindelse med prisfastsættelsen i de første aftaler fra 1995 tages der også hensyn til udgifterne til nedlukning af THORP (Thermal Oxide Reprocessing Plant (anlægget for termisk oxidoparbejdning af nukleart brændstof)) i Sellafield, hvor der oparbejdes AGR-brændsel. Grundet arten af de tjenesteydelser, som BNFL leverer, er BE forpligtet til at fortsætte betalingerne for brændsel, som er leveret, uanset om aftalerne vedrørende brændsel, som endnu ikke er leveret, opsiges eller ej.
(59)
Betalingsstrømmene vedrørende aftalerne om deponering og oparbejdning fra 1995 er fastsat og gælder indtil aftalernes udløb i 2086 med månedlige betalinger. Betalingsstrømmen vedrørende aftalen fra 1997 er baseret på tidsplanen for levering af brændsel til BNFL og mængden af brændsel. Disse faste priser svarer til et fast beløb, som indbetales på grundlag af en på forhånd fastsat tidsplan.
(60)
De genforhandlede aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel (herefter betegnet som »de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel«) anvendes på forskellig vis, alt afhængig af om det brændsel, der forvaltes, blev påfyldt før eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen.
(61)
De betydelige ændringer, som gælder for brændsel, der er blevet påfyldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil være som følger:
a)
Tidsplanen for betaling vil blive forkortet, således at nettonutidsværdien af fremtidige betalinger beregnet ved hjælp af den britiske offentlige sektors kalkulationsrente forbliver uændret.
b)
Opsigelsesbestemmelserne i aftalerne vil blive ændret således, at aftalerne opsiges, uden at der fremsættes krav mod BE, hvis selskabet bliver insolvent på trods af omstruktureringen. De britiske myndigheder har udtalt, at i så tilfælde er det sandsynligt, at det vil være nødvendigt at fortsætte med at forvalte dette brændsel på BNFL’s område i Sellafield, og at den britiske regering eller NLF ville være nødt til at indgå aftale med BNFL eller en eventuel efterfølger herom. De britiske myndigheder har udtalt, at i så tilfælde vil de forvente, at de nye ordninger baseres på en gennemgang af alle relevante forhold på det pågældende tidspunkt, herunder en gennemgang af eksisterende kontraktuelle forpligtelser.
(62)
De betydelige ændringer, som gælder for brændsel, der er blevet påfyldt på eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil være som følger:
a)
Ejendomsrettighederne til det brugte brændsel overgår til BNFL, når virksomheden overtager risikoen for forvaltningen af det brugte brændsel (dvs. når det brugte brændsel leveres til BNFL), hvorefter BE ikke har flere forpligtelser vedrørende dette.
b)
Tjenesteydelserne vedrørende brugt brændsel skal betales, når det ubestrålede brændsel påfyldes BE’s reaktorer og ikke på et senere tidspunkt (f.eks. når det brugte brændsel leveres til BNFL), og betalingstidspunktet fastsættes med udgangspunkt i en påfyldningsplan, som fastlægges en gang om året.
c)
Basisprisen for brugt brændsel vil være 150 000 GBP pr. ton uran i 2003-priser og skal betales, når det ubestrålede brændsel påfyldes. Derefter vil den blive indekseret efter detailprisindekset. Hvert år vil prisen også blive justeret i opadgående eller nedadgående retning ved hjælp af en formel, som er baseret på den mængde elektricitet, der produceres på AGR-kraftværkerne, og prisen på el fra grundbelastningselværker i England og Wales, hvorved BE beskyttes mod prisudsving på elektricitetsmarkedet. Basisprisen for forvaltning af brugt brændsel svarer til 0,6 GBP/MWh før justeringen i opadgående eller nedadgående retning.
(63)
Tabel 2 viser betydningen af ændringerne af BNFL’s aftaler om levering af brændsel for BE, som de vurderes af de britiske myndigheder i forbindelse med tre mulige scenarier for udviklingen på elektricitetsmarkedet.
Tabel 2
Betydningen af ændringer af BNFL’s aftaler om levering af brændsel
(mio. GBP)
Beregning af besparelser, som vedrører leveringen af brændsel
Året indtil den 31. marts
2004
2005
2006
2007
2008
Omkostninger før omstruktureringen
-
»Bank-finansiering« og »optimistisk vurdering«
221
247
232
203
213
-
»Pessimistisk vurdering«
216
241
227
198
208
Omkostninger efter omstruktureringen
-
»Bank-finansiering«
206
231
218
188
201
-
»Optimistisk vurdering«
207
231
227
198
207
-
»Pessimistisk vurdering«
200
220
205
176
186
Besparelse
-
»Bank-finansiering«
15
16
14
15
12
-
»Optimistisk vurdering«
14
16
5
5
6
-
»Pessimistisk vurdering«
16
21
22
22
22
(64)
De britiske myndigheder har oplyst, at det er vanskeligt at give præcise skøn over BE’s besparelser efter 2006, da det er planlagt, at de aftaler om levering af brændsel, der blev indgået før omstruktureringen, skal udløbe i 2006. Ethvert skøn over BE’s fordele ved ændringerne skal derfor på en eller anden måde tage hensyn til de fordele, som BNFL opnår, ved at aftalerne forlænges til at omfatte levetiden for BE’s værker, hvilket afspejles i priserne i de nye aftaler. Under hensyntagen til denne usikkerhed har de britiske myndigheder oplyst, at BE's interne skøn over omkostningsbesparelserne set over værkernes levetid er på 239 mio. GBP (ikke kalkuleret på grundlag af en rentesats) og 140 mio. GBP (kalkuleret på grundlag af en realrentesats på 3,5 % (9)). Tabel 3 viser betydningen for BE af ændringer af BNFL’s aftaler vedrørende brugt brændsel fra AGR-værker, som de vurderes af de britiske myndigheder under de samme tre scenarier (10). Nettonutidsværdien beregnes ved hjælp af den britiske offentlige sektors realkalkulationsrente på 3,5 %. Denne tabel vedrører kun betydningen af prisændringer i aftaler vedrørende brændsel, der påfyldes på eller efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Det er vanskeligt at kvantificere betydningen af ændringer i aftaler vedrørende brændsel, der er påfyldt forud for ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, da disse ændringer kun vil komme til udtryk, hvis BE bliver insolvent. Derudover er det ifølge de britiske myndigheder vanskeligt at give et skøn over fordelene for BE ved overførsel af ejendomsrettighederne til brugt brændsel og de dermed forbundne forpligtelser til BNFL. De britiske myndigheder har ikke desto mindre oplyst, at i henhold til et subjektivt skøn vil fordelene for BE ved denne overførsel af ejendomsretten repræsentere en værdi på ca. 1 421 mio. GBP (ikke kalkuleret på grundlag af en rentesats) og 148 mio. GBP (kalkuleret på grundlag af en nominel rentesats på 5,4 %). Denne fordel er ikke medtaget i tabel 3.
Tabel 3
Betydningen for den aktuelle nettoværdi af ændringer af fremtidige aftaler vedrørende brugt brændsel fra AGR-værker (11)
(mio. GBP)
Aktuel nettoværdi
Samlede ikke-kalkulerede betalinger
Før omstruktureringen
-
»Bank-finansiering«
592
1 117
Efter omstruktureringen
-
»Bank-finansiering«
418
558
-
»Optimistisk vurdering«
881
1 204
-
»Pessimistisk vurdering«
3
4
Besparelse
-
»Bank-finansiering«
174
559
-
»Optimistisk vurdering«
- 289
- 87
-
»Pessimistisk vurdering«
589
1 113
(65)
Oprindeligt købte begge de virksomheder, som nu er BEG og BEGUK, selv uranholdigt materiale, som blev overført til BNFL og anvendt af denne virksomhed i forbindelse med fremstillingen af atombrændsel til deres AGR-værker. Den virksomhed, der nu er BEGUK, overførte senere sine aftaler vedrørende indkøb af uranholdigt materiale til BNFL. De tidligere aftaler løb over en lang periode og vedrørte under alle omstændigheder kun de relativt små mængder materiale, som BEGUK havde behov for, og derfor gav denne ændring kun BNFL et begrænset grundlag for udvikling af en enhed med ansvar for indkøb og levering af uranholdigt materiale.
(66)
I forbindelse med BE og BNFL's genforhandling af aftalerne vedrørende BNFL’s fremtidige produktion og leverancer af atombrændsel til BE blev det aftalt, at BEG også skulle overføre sine aftaler vedrørende indkøb af uranholdigt materiale til BNFL, som således kommer til at bære ansvaret for fastlæggelse af fremtidige ordninger for indkøb af uranholdigt materiale til atombrændsel, der skal anvendes i BEG’s AGR-værker.
(67)
Samtidig vil BNFL købe BEG's lagre af uranholdigt materiale, hvis bogførte værdi skønnes at beløbe sig til 67 mio. GBP.
(68)
Som en del af omstruktureringsplanen har BE på visse betingelser opnået aftaler (»standstill-aftalerne«) om standstill med hensyn til de beløb, som er forfaldne til betaling til BNFL og en række betydelige finansielle kreditorer (»de betydelige kreditorer«), som omfatter indehaverne af størstedelen af de sterling-obligationer med løbetid til henholdsvis 2003, 2006 og 2016, som er blevet udstedt af BE (»obligationsejerne«), Eggborough bankkonsortium, herunder Royal Bank of Scotland (»RBS«) som rembursudsteder (tilsammen de långivende banker) og modparterne i tre af energiforsyningsaftalerne og differencekontrakterne (contracts for differences): Teaside Power Limited (»TPL«), Total Fina Elf (»TFE«) og Enron (herunder samlet benævnt »energiforsyningsaftalernes modparter«).
(69)
I henhold til standstill-aftalerne begyndte standstill-perioden den 14. februar 2003 og sluttede senest den 30. september 2004 eller tidligere, hvis der inden denne dato indtraf en begivenhed, som medfører opsigelse, eller omstruktureringen blev afsluttet. BNFL og de betydelige kreditorer har aftalt med BE, at de i denne periode ikke vil tage initiativ til at indlede insolvensbehandling eller kræve eller fremskynde betaling af beløb, som er forfaldne til betaling fra BE's side.
(70)
Der redegøres for BE’s og BNFL’s og de betydelige kreditorers forpligtelser i henhold til standstill-aftalerne i betragtning 71 til 73.
(71)
Følgende fremgår af standstill-aftalerne:
a)
Der vil stadig blive betalt renter til obligationsejerne og Eggborough-bankerne i overensstemmelse med de eksisterende ordninger.
b)
Der vil blive betalt 6 % p.a. i rente til RBS (vedrørende rembursen) af et beløb på 34 mio. GBP og til energiforsyningsaftalernes modparter af de beløb, som de har til gode (RBS: 37,5 mio. GBP, TPL: 159 mio. GBP, TFE: 85 mio. GBP og Enron: 72 mio. GBP).
c)
EPL vil modtage beløb til dækning af driftsomkostninger og kapitaludgifter.
d)
BE vil fortsat købe elektricitet af TPL til faste priser og i et omfang, der fastlægges på grundlag af den priskurve, der på nuværende tidspunkt forventes for elektricitet indtil omstruktureringens afslutning.
e)
De beløb, som BNFL har til gode i henhold til aftalerne vedrørende forvaltning af brugt brændsel fra den 1. april 2003, vil blive tilskrevet renter, som dog vil bortfalde, hvis omstruktureringen gennemføres. Beløb, som skal betales i henhold til de eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel, for så vidt angår brændsel påfyldt før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen, vil blive indefrosset i det omfang, at de overstiger de beløb, som skulle have været betalt, hvis de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel havde været gældende fra den 1. april 2003, og vil bortfalde, hvis omstruktureringen gennemføres.
(72)
Følgende fremgår af standstill-aftalerne:
a)
Fra november 2002 og indtil den 31. marts 2003 vil BNFL indefryse alle udestående beløb i henhold til de eksisterende aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel fra den 1. april 2003, og BNFL vil gennemføre standstill, for så vidt angår differencen mellem udestående beløb i henhold til de eksisterende og de nye aftaler vedrørende forvaltning af brugt brændsel.
b)
Der vil for obligationsejernes vedkommende være standstill med hensyn til tilbagebetalinger af hovedstolen på obligationer med løbetid indtil 2003.
c)
Eggborough-bankerne vil gennemføre standstill, for så vidt angår tilbagebetalinger af hovedstolen og andre udestående beløb i henhold til aftalen vedrørende kapacitet og afgifter (Capacity and Tolling Agreement (»CTA«)) med undtagelse af de beløb, som er omfattet af BE’s løbende forpligtelser.
d)
RBS vil gennemføre standstill, for så vidt angår RBS’ forskellige former for garantistillelse eller remburs.
e)
Energiforsyningsaftalernes modparter vil gennemføre standstill, for så vidt angår alle udestående beløb i henhold til disse aftaler med undtagelse af de beløb, som er omfattet af BE’s løbende forpligtelser.
(73)
De betydelige kreditorers forpligtelser i henhold til aftalen om standstill med hensyn til betalingerne vil ikke længere finde anvendelse, hvis en af nedennævnte begivenheder indtræffer, og de betydelige kreditorer meddeler BE, at aftalen opsiges:
a)
Forfaldne beløb, som ikke er blevet udsat, betales ikke til den betydelige kreditor inden for 20 hverdage efter forfaldsdatoen.
b)
BE eller et af datterselskaberne går konkurs, begæres sat under administration eller sættes under administration.
c)
Den britiske regering fremsætter skriftlig anmodning om indfrielse af gæld i henhold til kreditaftaler eller erhvervsbankers erstatningsfaciliteter, for hvilke der stilles garanti af den britiske regering, og BE’s og selskabets datterselskabers dermed forbundne garantistillelse til fordel for den britiske regering.
d)
Der opnås ikke de nødvendige godkendelser fra agenten for Eggborough kreditfaciliteten, RBS, TPL-bankkonsortiet eller Enron.
e)
BE eller et af datterselskaberne forelægger dokumentation for distribution til andre betydelige kreditorer end dem, der er nævnt i den principaftale, som de betydelige kreditorer har godkendt.
(74)
I tabel 4 redegøres der for de kontantbeløb, som BE kan spare ved hjælp af standstill-aftalerne ifølge de britiske myndigheder, hvis ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen bliver den 31. marts 2004.
Tabel 4
Kontantbeløb, som BE sparer ved hjælp af standstill-aftalerne
(mio. GBP)
Det år, der slutter i marts 2003
Det år, der slutter i marts 2004
BNFL
132
265
Obligationsejere
110
0
Eggborough-bankerne
47
40
TPL
13
33
TFE
3
14
Enron
4
19
Betydning for momsbeløbet
0
- 8
Betydning for renterne
- 9
- 21
Betydningen af standstill
300
342
Samlet kontantbeløb
300
642
(75)
Ud over standstill-aftalerne indeholder omstruktureringsplanen bestemmelser om, at de betydelige kreditorers krav skal omstruktureres og omlægges. Den 14. februar 2003 indgik BE en ikke-bindende aftale med de betydelige kreditorer om delvis opfyldelse og prioritering af deres krav.
(76)
Som det fremgår af BE’s ureviderede regnskab for halvåret indtil den 30. september 2002, havde de betydelige kreditorer følgende krav, som vil blive delvist opfyldt:
-
Obligationsejere: 408 mio. GBP
-
De långivende banker: 490 mio. GBP
-
Energiforsyningsaftalernes modparter: 365 mio. GBP.
(77)
I principaftalen er kravene vedrørende energiforsyningsaftalerne blevet fastsat til 316 mio. GBP, for så vidt angår omstruktureringspakken.
(78)
Passiverne vil blive omstruktureret og omlagt på følgende måde:
a)
Nye obligationer til en værdi af 275 mio. GBP vil blive udstedt til obligationsejerne, de långivende banker, RBS, TPL, TFE og Enron.
b)
Der vil blive indgået en revideret CTA-aftale med Eggborough-bankerne med et afkast til bankerne svarende til 150 mio. GBP i nye obligationer.
c)
Ordinære aktier i BE vil blive udstedt til obligationsejerne, de långivende banker, RBS, TPL, TFE og Enron.
(79)
BE har revideret sin handelsstrategi, idet selskabet har tilstræbt at mindske risiciene forbundet med produktions- og prisudviklingen. Denne revision udgør et af de elementer i omstruktureringspakken, som forbedrer BE’s finansielle styrke.
(80)
BE er et af de største elproduktionsselskaber i Det Forenede Kongerige og står for over 20 % af Det Forenede Kongeriges elproduktion. Denne elproduktion består af kernekraftproduktion (83 % af kapaciteten) og kulfyrede værkers produktion (17 % af kapaciteten) og kan være på op til ca. 75 TWh om året.
(81)
BEPET, som er BE’s handelsafdeling, er ansvarlig for at sælge BE's produktion, at forvalte de risici, som BE løber på grund af udsving i markedspriserne, og at maksimere de salgspriser, som BE opnår på markedet. Da 83 % af BE’s produktion stammer fra kernekraftværkerne, fokuserer BEPET især på salg af denne i hovedsagen løbende produktion.
(82)
Det kulfyrede værk i Eggborough udgør også et vigtigt element i handelsporteføljen. Det giver produktionsfleksibilitet, således at der kan tages hensyn til kundernes varierende efterspørgsel, og en værdifuld »forsikring« i tilfælde af udfald på kernekraftværkerne. Det giver også fleksibilitet, for så vidt angår de store industri- og erhvervskunder og en del af engrossalget.
(83)
For at kunne forvalte risiciene for BE forbundet med udviklingen i markedspriserne, samtidig med at de salgspriser, som opnås på markedet, maksimeres, sælger BEPET produktionen på forhånd. BEPET tilstræber i lighed med andre producenter at have solgt 100 % af produktionen, når elektriciteten rent faktisk produceres, for at undgå den risiko, som de meget ofte svingende priser i balanceringsmekanismen medfører. Ved at sælge på forhånd kan virksomheden sikre, at den fremtidige produktionsmængde sælges til de priser, som gælder på det pågældende tidspunkt, og i visse tilfælde, at priserne for den fremtidige produktion fastsættes på forhånd.
(84)
BEPET har en række kanaler, som kan anvendes til salg af BE’s produktion, og 32 % af den samlede produktion sælges som direkte levering. Omfanget af den direkte levering er vokset organisk og udgør et nøgleelement i BE’s forretningsstrategi.
(85)
I forhold til andre betydningsfulde producenter i Storbritannien sælger BE kun en beskeden del af sin produktion på detailmarkedet. BE’s vækst på dette marked er snarere baseret på en målsætning om diversificering, for så vidt angår leveringskanalerne for produktionen, end en målsætning om vækst på detailmarkedet. BE opnår en bruttofortjeneste på ca. 2 % (12) på det direkte salg, hvilket er et udtryk for, at markedet er meget konkurrencepræget.
(86)
Grundene til de finansielle vanskeligheder, som BE var udsat for i september 2002, omfattede tre aftaler om køb af elektricitet, som i hovedsagen var på out-of-the-money-basis, og en række CPD’er, som BE havde indgået som del af tidligere handels- og erhvervsaktiviteter. Hver enkelt var omfattet af den kompromisaftale, som blev indgået med de betydelige kreditorer som en del af omstruktureringspakken.
(87)
Den første er aftalen med TFE. Sammenlignet med de fremherskende markedspriser i dag er exerciseprisen i denne aftale meget høj. Aftalen blev indgået i 1997 på et tidspunkt, hvor de gennemsnitlige priser var meget højere, end det er tilfældet i dag. Aftalen er i hovedsagen på out-of-the-money-basis for BE, og TFE’s tilgodehavende er på 85 mio. GBP.
(88)
Den anden vedrører swap-aftalen med Enron fra den 1. april 1996, som er et finansielt instrument baseret på forskellen mellem basispriserne i og uden for peak-perioder. BE indgik aftalen, før værket i Eggborough blev overtaget. Den skulle bruges som en sikring mod de udsving, som skyldes BE’s stigende handel med industri- og erhvervskunder. Det anerkendes i omstruktureringspakken, at Enron har et tilgodehavende hos BE vedrørende denne out-of-the-money energiforsyningsaftale på 72 mio. GBP.
(89)
Den tredje vedrører en aftale med TPL, som BE overtog, da selskabet i 1999 overtog SWALEC. Aftalen blev oprindeligt underskrevet den 26. juni 1991. Aftalen er hovedsageligt på out-of-the-money-basis. Det anerkendes i omstruktureringspakken, at TPL har et tilgodehavende vedrørende denne out-of-the-money-energiforsyningsaftale på 159 mio. GBP.
(90)
Som en del af omstruktureringspakken har BE besluttet at sikre et større salg af produktionen på mellemlangt sigt til faste priser. Ifølge den britiske regering vil gennemførelsen af denne strategi reducere udsvingene med hensyn til cash flowet og styrke virksomhedens rentabilitet på langt sigt.
(91)
Under den nye strategi vil terminssalg af produktionen til faste priser medføre, at virksomheden sælger en større del af sin produktion på forhånd til en fast pris de næste tre til fem år, således at BEPET kan fastsætte værdien af en større andel af den fremtidige produktion.
(92)
Den nye handelsstrategis vigtigste målsætninger er i) at begrænse risiciene forbundet med prisudviklingen gennem indgåelse af yderligere fastprisaftaler, ii) at bevare stabile salgskanaler for betydelige produktionsmængder og iii) at sikre en større kontantbeholdning for at råde over tilstrækkelige finansielle reserver.
(93)
Siden den nye strategi blev formuleret i begyndelsen af december 2002, er det lykkedes BE at sælge eller forlænge aftalerne vedrørende direkte levering af yderligere 14,8 TWh i perioden 2003 til 2006 gennem fornyelse af årlige aftaler og forlængelse af visse flerårige aftaler. I perioden indtil den 6. marts 2003 havde BE også ført forhandlinger med en række modparter inden for engrossalg vedrørende struktureret handel.
(94)
Den 6. februar 2003 blev der indgået en betydelig aftale med British Gas Trading Limited om salg af ca. 10 TWh om året indtil den 1. april 2007, hvoraf mere end halvdelen er til fast pris.
(95)
De nye aftaler med BNFL giver også BE en vis grad af risikoafdækning mod ændringer af elektricitetspriserne, da de priser, der skal betales for levering af AGR-brændsel og tjenesteydelser vedrørende forvaltning af brugt AGR-brændsel, varierer alt afhængig af elektricitetspriserne. Med de nuværende markedspriser opnår BE ved hjælp af de nye aftaler med BNFL delvis risikoafdækning, for så vidt angår ca. 60 % af AGR-produktionen på ca. 58 TWh om året.
(96)
BE foreslår at fokusere på følgende målsætninger i forbindelse med strategien på mellemlangt sigt:
a)
Sikring af, at BE's kernekraftværker lever op til standarden for sikkerhed og ydelse på verdensplan.
b)
Forøgelse af sikkerheden parallelt med forbedring af produktiviteten og konkurrenceevnen.
c)
Reduktion af risiciene forbundet med udviklingen i elektricitetspriserne på engrosmarkedet i Det Forenede Kongerige, samtidig med at en pålidelig adgang til markedet bevares. Dette vil blive opnået ved hjælp af en kombination af aftalebetingelser samt adgang til fleksibel produktion gennem Eggborough og direkte levering, idet der primært fokuseres på sektoren for industri- og erhvervskunder.
d)
Udvikling af en overskudsgivende forretning inden for vedvarende energi, som skal støtte konkurrenceevnen inden for direkte levering.
e)
Et fortsat engagement i støtte til EU-støttede og sikkerhedsrelaterede aktiviteter i det tidligere Sovjetunionen og Østeuropa.
(97)
Den 23. december 2002 meddelte BE, at selskabet havde indgået en bindende principaftale om afhændelse af sin andel på 82,4 % i Bruce Power på følgende måde: 79,8 % til et konsortium bestående af Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust og TransCanada PipeLines Limited (tilsammen »Konsortiet«) og 2,6 % til Power Workers’ Union Trust No1 og The Society. Derudover gik Konsortiet ind på at overtage BE’s andel på 50 % i Huron Wind, et vindmølleprojekt i Ontario. Salget af Bruce Power og Huron Wind til Konsortiet blev afsluttet den 14. februar 2003. Handlen indbragte BE et kontantbeløb på 678 mio. CAD. Derudover forventer BE at modtage op til 140 mio. CAD på grundlag af eventualfordringer vedrørende genopstart af to Bruce A-enheder og fra spærrede konti (escrow accounts).
(98)
Overskuddet, som i første omgang er på 275 mio. GBP med fradrag af visse transaktionsomkostninger, er blevet indbetalt på en konto, der er godkendt af og til fordel for DTI i henhold til redningskreditaftalen.
(99)
Exelon Generation Company, LLC (»Exelon«) og British Energy Investment Ltd har indhentet forslag vedrørende deres respektive andele i AmerGen med henblik på salg af AmerGen. Den 22. december 2003 anerkendte BE’s aktionærer, at BE’s andel på 50 % i AmerGen afhændes til Exelon Generation Company LLC. BE modtog et kontantbeløb på ca. 277 mio. USD.
(100)
En antal lokale myndigheder har accepteret at udsætte betalingen af de skatter og afgifter, som de har til gode hos BE.
(101)
Ifølge de oplysninger, som de britiske myndigheder har fremsendt, drejer det sig om følgende myndigheder:
-
Lancaster City Council, for så vidt angår værket i Heysham og et beløb på 1 775 240 GBP.
-
Shepway District Council, for så vidt angår værket i Dungeness og et beløb på 578 524 GBP.
-
Hartlepool Borough Council, for så vidt angår værket i Hartlepool og et beløb på 447 508 GBP.
-
North Ayrshire Council, for så vidt angår værket i Hunterston og et beløb på 735 947 GBP.
-
East Lothian Council, for så vidt angår værket i Torness og et beløb på 765 986 GBP.
(102)
I alt blev betalinger på så meget som 4 303 205 GBP udsat fra november 2002 til februar 2003. For så vidt angår foranstaltning G, indbetalte BE hele beløbet i februar 2003, og morarenterne på 65 656,24 GBP blev betalt den 7. oktober 2003. Beregningen af renten er baseret på Kommissionens referencerentesats for Det Forenede Kongerige på 6,01 % indtil den 31. december 2002 og 5,42 % derefter.
c) De finansielle konsekvenser af omstruktureringspakken
(103)
De britiske myndigheder redegjorde for de økonomiske forhold vedrørende elektricitetsproduktion på kernekraftværker, før de beskrev konsekvenserne af omstruktureringsplanen for BE’s rentabilitet. I forbindelse med vurderingen af BE’s produktionsaktiviteter sondres der i meddelelsen mellem undgåelige og uundgåelige omkostninger forbundet med driften af BE’s værker. Kernekraftværker er karakteriseret ved meget høje uundgåelige omkostninger og relativt lave undgåelige omkostninger, navnlig marginale omkostninger på kort sigt. Ifølge de britiske myndigheder er det økonomisk set rationelt at drive kernekraftværker, da beslutningen om at producere er motiveret af omfanget af undgåelige omkostninger, og kernekraftværker har de laveste marginale omkostninger på kort sigt.
(104)
De britiske myndigheder gør således gældende, at hvis omstruktureringen af BE lykkes, vil virksomhedens struktur ikke være af en sådan art, at den giver underskud. Ifølge de britiske myndigheder kan man ved hjælp af planen løse de problemer, der ligger til grund for BE’s vanskeligheder, og opnå rentabilitet på langt sigt. Den vil navnlig forbedre BE’s handelsstrategi med henblik på at forsøge at afhjælpe den manglende risikoafdækning, fritage BE for nogle af de meget høje faste omkostninger ved at overtage de nukleare forpligtelser fra tidligere indgåede aftaler samt sætte virksomheden i stand til at opnå tilstrækkelige kontantreserver til sikring af aktiviteterne.
(105)
Formålet med BE’s omstruktureringsplan er at omstrukturere BE’s omkostninger og passiver og at etablere en stabil kapitalstruktur, således at BE fortsat kan drives som en rentabel enhed på langt sigt. For at BE kan betragtes som rentabel, går den britiske regering ud fra, at virksomheden set over en vis periode skal give overskud, have et positivt cash flow og være i stand til at finansiere sine aktiviteter løbende.
(106)
Følgende komponenter i omstruktureringsplanen blev udviklet med henblik på at nå målet vedrørende rentabilitet:
a)
Salg af BE’s andel i Bruce Power og AmerGen med henblik på at etablere en kontantbeholdning i virksomheden, øge virksomhedens styrke og reducere omfanget af dens erhvervsaktiviteter.
b)
Reduktion af BE’s løbende omkostninger gennem handelsforhandlinger med eksisterende betydelige kreditorer med henblik på afvikling af deres krav vedrørende tidligere aftaler og indgåelse af standstill-aftaler, indtil omstruktureringen gennemføres, som modydelse for udstedelse af nye gældsbeviser og aktier i BE efter omstruktureringens afslutning.
c)
Den britiske regering overtager omkostningerne forbundet med visse nukleare forpligtelser og nye handelsforhandlinger med BNFL vedrørende front end- og back end-aftaler om atombrændsel; de nye handelsaftaler med BNFL har også reduceret risiciene for BE forbundet med en ugunstig udvikling i elektricitetsprisen.
d)
Gennemførelse af en ny handelsstrategi for at reducere risiciene for BE forbundet med mængderne af elektricitet på engrosmarkedet og prisudviklingen.
(107)
Ifølge de britiske myndigheder er omstruktureringsplanen blevet udviklet med henblik på at tage hensyn til et af hovedkravene vedrørende rentabilitet, nemlig virksomhedens evne til at finansiere sine aktiviteter. Da virksomheden forventer vanskeligheder med at opnå finansiering på bank- eller obligationsmarkedet, navnlig i betragtning af det relativt begrænsede antal långivere, som er villige til at finansiere et kernekraftværk, skal omstruktureringsplanen betragtes som et alternativ til ekstern finansiering. Planen forudsætter etablering af en kontantbeholdning og styrkelse heraf. Denne kontantbeholdning skal sætte virksomheden i stand til at indgå aftaler om elektricitetshandel, hvor der kræves yderligere sikkerhedsstillelse, og at kunne bære en reduktion af kontantbeholdningen uden at skulle optage eksterne lån. Følgelig forudsætter omstruktureringsplanen oprettelse af to reserver: en reservekontantbeholdning til yderligere sikkerhedsstillelse og en reserve, der kan anvendes i forbindelse med udfald og likviditetsproblemer. Selv om der altså skal etableres to separate reservebeholdninger, er det meningen, at disse reservers udformning skal tillade brug af den reserve, der skal anvendes i forbindelse med udfald og likviditetsproblemer, hvis der stilles krav om yderligere sikkerhedsstillelse og vice versa. Dette skal give BE yderligere styrke.
(108)
BE har gennemført følgende tiltag for at forbedre sin likviditet:
a)
Reduktion af sæsonudsvingenes betydning gennem bedre styring af betalingsprofilerne, hvor det er muligt.
b)
Yderligere initiativer vedrørende omkostningsreduktion.
c)
Sikring af indtægter fra det direkte salg.
(109)
Derudover gennemgik BE en aktivitetsplanlægningsproces, som resulterede i ajourførte finansielle overslag, og virksomheden foretog også en detaljeret gennemgang af spørgsmål vedrørende værkets resultater.
(110)
I perioden indtil den 31. marts 2004 blev kontantbeholdningen styrket ved hjælp af to kilder: standstill-aftalerne (foranstaltning C) og afhændelse af aktiver (foranstaltning F) efter betaling af udestående forpligtelser i henhold til redningskreditaftalen.
(111)
De britiske myndigheder har udviklet tre finansielle scenarier for at tage hensyn til de variabler, som har særligt stort potentiale for at påvirke BE’s finansielle stilling: elektricitetsproduktion og elektricitetspriser. De finansielle overslag blev gennemgået af Deloitte & Touche, som fungerer som konsulenter for den britiske regering, for så vidt angår spørgsmål om økonomi og energimarkedet. De antagelser vedrørende produktionen og kapitalomkostningerne, som er inkorporeret i de forskellige aktivitetsplanlægnings-cases, er blev gennemgået af WS Atkins, som fungerer som teknisk rådgiver for BE og Citigroup, og af Stone & Webster Management Consultants, Inc., som fungerer som teknisk rådgiver for den britiske regering.
(112)
I forbindelse med gennemgangen er der blevet taget hensyn til tre vigtige ændringer, der er sket siden den oprindelige meddelelse i marts 2003: elektricitetsprisernes størrelse, programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet, som har til formål at forbedre kernekraftværkets pålidelighed, samt sikkerhedsstillelsen i forbindelse med handler.
(113)
Der er sket en betydelig udvikling i elektricitetspriserne i de seneste måneder. Ifølge de britiske myndigheder ligger elektricitetspriserne på nuværende tidspunkt på over 28 GBP/MWh sammenlignet med 16,4 GBP/MWh i marts 2003. Hovedårsagerne til ændringerne i prognoserne for elektricitetsprisen er bevægelserne i de underliggende brændselspriser (kul, gas og olie), de priser på fossilt brændsel, som er blevet indført ved den europæiske emissionshandelsordning, og kapacitetsreservernes omfang.
(114)
BE’s kernekraftværker har historisk set været mindre effektive end værkerne i andre lande. De ældste værker har lidt under underinvestering, og alle værkerne har et stort potentiale for forbedringer og en stor risiko for udfald på kort sigt. BE har derfor udarbejdet genopretningsplaner for værkerne. Fordelene ved programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet kommer fra ændringer af virksomhedskulturen og organisationen samt øgede investeringer i kapital og personale. Dette burde med tiden medføre, at værkerne bliver mere pålidelige, og at produktionen øges.
(115)
BE har også taget hensyn til de betydeligt øgede krav til sikkerhedsstillelse, som er blevet gjort gældende på det seneste, og som skyldes stigningen i markedspriserne.
(116)
For at fastlægge betydningen af alternative antagelser vedrørende elektricitetsproduktion og -priser for BE’s finansielle stilling har BE taget udgangspunkt i henholdsvis en optimistisk og en pessimistisk vurdering, hvor der tages hensyn til udviklingen i elektricitetspriserne, fordelene ved programmet til forbedring af det finansielle resultat og driftsresultatet samt forventningerne vedrørende sikkerhedsstillelse:
a)
Den optimistiske vurdering, som er grundlag for BE’s budget for året og anvendes til fastlæggelse af præstationsmålsætninger; den svarer stort set til den optimistiske vurdering, der beskrives i beslutningen om at indlede proceduren.
b)
En situation med en ny notering, som danner grundlag for offentliggørelse i offentlige erklæringer og det prospekt, der udstedes ved noteringen; det skal opfattes som »bankfinansiering«. Priserne i forbindelse med den nye notering er fastlagt på grundlag af den forventede priskurve og under anvendelse af en markedsmodel, som tager hensyn til BE’s forventninger til brændselsomkostninger og priserne på kul.
c)
Den »realistiske worst case« (RWC), som svarer til den pessimistiske vurdering og tager hensyn til usikkerheden med hensyn til priser og produktion; RWC-priserne er baseret på en priskurve udviklet af BE.
(117)
Den britiske regering har anvendt virksomhedens talmæssige angivelser af spillerum som grundlag for vurderingen af BE's rentabilitet. De er nået frem til følgende prognose for perioden 2005-2010:
Tabel 5
Talmæssige angivelser af spillerum
(mio. GBP)
Situation med ny notering/Bankfinansiering
2005
2006
2007
2008
2009
2010
Likviditetsreserve
[…] (14)
Betydningen af sæsonudsving og indtægtsfaciliteten
Spillerum under hensyntagen til sæsonudsving
Samlet betydning af svage punkter med hensyn til kontantbeholdning, produktion og sikkerhedsstillelse (13)
Spillerum under hensyntagen til svage punkter
Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse
Spillerum efter de ledelsesmæssige tiltag
RWC/Pessimistisk vurdering
Likviditetsreserve
Betydning af sæsonudsving og indtægtsfaciliteten
Spillerum under hensyntagen til sæsonudsving
Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse
Spillerum under hensyntagen til svage punkter
Samlet betydning af ledelsesmæssige tiltag, for så vidt angår kontantbeholdningen og sikkerhedsstillelse
Spillerum efter de ledelsesmæssige tiltag
(118)
De britiske myndigheder har også forelagt den forventede resultatopgørelse for perioden 2005-2009, for så vidt angår situationen med en ny notering.
Tabel 6
Resultatopgørelse i situationen med en ny notering
Prognose med tidshorisont på fem år
Resultatopgørelse
2005
2006
2007
2008
2009
Produktion på kernekraftværkerne i TWh
[…]
Indtægter
Salg af produktionen
Andre former for salg
Indtægter i alt
Driftsomkostninger
Brændselsomkostninger
Personaleudgifter
Materialer og tjenesteydelser
Kapital anført på resultatopgørelsen
Afskrivning og amortisation
Samlede driftsomkostninger
Driftsresultat
Bidrag fra nye forretningsaktiviteter (overskud før skat og renter)
AmerGen (inden opjustering)
Overskud før finansieringsudgifter og skat
Finansieringsudgifter
Opjustering (netto)
Nettorenter og andre finansieringsudgifter
Samlede finansieringsudgifter
Overskud før skat
17
171
186
336
355
Minoritetsinteresser (andel af overskud før skat)
0
0
0
0
0
Overskud før skat (og betalinger til staten)
17
171
186
336
355
Bevægelser i betalingerne til staten
0
- 96
- 133
- 206
- 156
Overskud før skat (og ekstraordinære omkostninger)
17
75
53
130
199
Ekstraordinære omkostninger
4 068
0
0
- 40
0
Overskud før skat (efter ekstraordinære omkostninger)
4 085
75
53
90
199
Skat
0
0
0
- 26
- 87
Overskud efter skat og ekstraordinære omkostninger (før skat på ekstraordinære omkostninger)
4 085
75
53
64
112
Kilde: BE.
Note: Tallene for 2004 og 2005 er blevet udarbejdet på pro forma-basis (dvs. for at forbedre sammenligneligheden; af regnskabsmæssige hensyn afspejler brændselsomkostningerne og tallene for opjusteringen
(119)
Denne vurdering viser, at overskuddet før skat, minoritetsinteresser, betalinger til den britiske regering og ekstraordinære omkostninger steg fra 17 mio. GBP i 2005 til mellem 171 mio. GBP og 355 mio. GBP i de efterfølgende år. I 2005 vedrører de ekstraordinære omkostninger, at det i regnskabet medtages, at den britiske regering forpligter sig til at betale de nukleare forpligtelser, der er nævnt under foranstaltning A.
(120)
Overskuddet før skat reduceres betragteligt af bidragene til NLF fra 2005. Disse bidrag udgør dog 65 % af det cash flow, som er til rådighed efter betaling af renter og afdrag, og skal ikke betales, hvis der er tale om et negativt cash flow, eller der er behov overførsler for at opretholde en kontantbeholdning af det omfang, der er fastlagt i målsætningen.
(121)
En analyse af BE’s finansielle overslag viser, at i situationen med en ny notering forventes den omstrukturerede virksomhed at skabe et overskud og cash flows, der muliggør, at der kan betales renter og afdrag til de forskellige interessenter, og at det forventes, at der ydes betragtelige bidrag til afviklingen af forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og nedlukningsforpligtelserne, før der kan udbetales et afkast til aktionærerne.
3. Begrundelse for at indlede proceduren
(122)
I sin beslutning om at indlede proceduren noterede Kommissionen, at omstruktureringsplanen medfører, at BE opnår en selektiv konkurrencemæssig fordel inden for en sektor, hvor der er samhandel i EU. Foranstaltning A og G omfatter direkte de britiske centrale og lokale myndigheders budgetter og dermed offentlige midler. Der er tale om statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning. Det er endvidere muligt, at foranstaltning B og i det mindste til dels foranstaltning C omfatter offentlige midler, fordi det statsejede selskab BNFL ikke handler efter det markedsøkonomiske investorprincip. Det synes derfor at fremgå, at disse foranstaltninger også udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(123)
Kommissionen vurderede støtten på basis af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (15) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«).
(124)
På basis af denne vurdering nærede Kommissionen betænkeligheder med hensyn til støttens forenelighed med Fællesmarkedet på følgende områder:
(125)
Kommissionen betvivlede, at planen resulterer i reetablering af rentabiliteten i BE inden for en rimelig tidsfrist. Nogle af foranstaltningerne har en meget lang tidshorisont (indtil mindst 2086). Endvidere ser det ud til, at forbedringen i BE’s situation udelukkende skyldes ekstern støtte, fra regeringen og de vigtigste kreditorer, frem for nogen fysisk intern omstrukturering. Hvis der er tale om statsstøtte, kan genforhandlingen af forsynings- og forvaltningspriserne med BNFL endvidere betragtes som livslang driftsstøtte til nuklearanlæg, som vil være i strid med kravet om, at BE alene skal konfrontere markedet efter omstruktureringen, og med forureneren-betaler-princippet.
(126)
Kommissionen betvivlede, at støtten kan godkendes, uden at der tilbydes kompensationsforanstaltninger for at udligne støttens virkning på konkurrenterne. Kommissionen erkendte i denne forbindelse, at der sandsynligvis ikke er nogen eller kun lidt strukturel overkapacitet på det relevante marked. Kommissionen fandt imidlertid, at der i betragtning af markedets meget konkurrenceprægede karakter og det betydelige støttebeløb sandsynligvis vil være behov for kompensationsforanstaltninger, hvis støtten skal være forenelig med det indre marked, selv om disse foranstaltninger ikke består i en definitiv nedlukning af kraftværker.
(127)
Kommissionen betvivlede, at støtten er begrænset til et minimum. Kommissionen noterede i denne forbindelse, at planen omfatter en mekanisme, hvorved BE deltager i omstruktureringsomkostningerne med en procentsats af virksomhedens frie cash flow. I betragtning af navnlig de store usikkerhedsmomenter med hensyn til støttens størrelse var Kommissionen på dette stadium ikke i stand til at vurdere, om denne støtte er begrænset til et minimum på dette stadium.
(128)
På baggrund af ovennævnte betragtninger konkluderede Kommissionen, at der var tvivl med hensyn til, hvorvidt omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i rammebestemmelserne, og hvorvidt den støtte, som den britiske regering allerede havde indrømmet eller agtede at indrømme BE, kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen besluttede derfor at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2.
(129)
I samme beslutning tilføjede Kommissionen også, at beslutningen om at indlede proceduren ikke berører anvendelsen af Euratom-traktaten. Visse foranstaltninger, navnlig foranstaltning A og B, skal vurderes på baggrund af formålet med Euratom-traktaten. Derfor anmodede Kommissionen Det Forenede Kongerige om at forelægge alle oplysninger, der kan bidrage til vurderingen af foranstaltningerne, navnlig foranstaltning A og B, på baggrund af formålet med Euratom-traktaten.
III. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(130)
Efter offentliggørelsen af beslutningen om at indlede procedurer og inden for den frist, der blev fastsat i forbindelse med offentliggørelsen, modtog Kommissionen kommentarer fra 20 tredjeparter, herunder BE selv. De kan opsummeres således:
(131)
BE understreger, at der på grund af den måde, som elektricitetsmarkedet fungerer på, og kernekraftværkernes økonomiske struktur er tale om en usædvanlig sag.
(132)
BE påpeger, at omkostningerne vedrørende tidligere aktiviteter i form af BE’s nukleare forpligtelser ikke længere kunne bæres af BE på grund af det betydelige fald i elektricitetspriserne, der har været i Det Forenede Kongerige. I omstruktureringsplanen kræves det også, at BE betaler en stor del af omkostningerne forbundet med tidligere aktiviteter. Med hensyn til nedlukningsomkostningerne og de øvrige nukleare forpligtelser, som ikke er omfattet af de nye aftaler med BNFL, vil der blive ydet et bidrag gennem NDF/NLF. Andre foranstaltninger, som påvirker BE og selskabets investorer, omfatter salget af BE’s aktiver i Nordamerika, de tidligere aktionærers tab af hele deres investering, forliget med de tidligere investorer samt udstedelsen af nye obligationer.
(133)
BE understreger, at udbetaling af et engangsbeløb ikke vil være hensigtsmæssigt, navnlig fordi en del af udgifterne først vil opstå i en meget fjern fremtid. Afvisning af BE’s omstruktureringsplan, fordi den en gang for alle fritager BE for visse klart afgrænsede forpligtelser, som ganske vist ikke kan kvantificeres på nuværende tidspunkt, ville skabe præcedens mod godkendelse af omstruktureringsstøtte, som nødvendiggøres af omkostninger forbundet med tidligere aktiviteter.
(134)
BE mener ikke, at der kan drages slutninger på baggrund af en sammenligning af ordningerne med de privatejede kreditorer. Navnlig hvad angår BNFL, ville en betydelig del af virksomhedens kerneforretning blive truet og muligvis blive urentabel, hvis driften af BE’s værker blev urentabel.
(135)
BE understreger, at BNFL indtog en ekstremt kompromisløs holdning og sandsynligvis kun i sidste ende gjorde indrømmelse af frygt for, at BE ellers ville blive insolvent. De betingelser, som blev fastlagt ved genforhandlingen, var efter BE’s mening et markedsøkonomisk minimum for en virksomhed, som ville fremstå med en vis styrke efter omstruktureringen. Ifølge BE kan Kommissionen have misforstået det kommercielle indhold af de nye aftaler med BNFL som følge af, at den har misforstået kendsgerningerne og navnlig forløbet. BE har forelagt et bilag til sin meddelelse, hvori virksomheden redegør for grundene til, at den ikke finder priserne i de nye aftaler specielt gunstige.
(136)
BE minder om, at det problem, som omstruktureringsplanen skal løse, hovedsageligt er, at BE ikke længere kan bære omkostningerne forbundet med tidligere aktiviteter i en situation, hvor elektricitetspriserne på engrosmarkedet er meget lavere. Ifølge BE findes der en hensigtsmæssig løsning på dette problem i omstruktureringsplanen.
(137)
Med hensyn til støttepakkens virkninger for konkurrencen hævder BE, at fordi BE's kernekraftværkers kortsigtede marginalomkostninger er så meget lavere end alle andre grundbelastningselværkers kortsigtede marginalomkostninger, vil BE’s kernekraftværker altid være i drift. Men det præcise omfang af BE’s kortsigtede marginalomkostninger er irrelevant for fastlæggelsen af elektricitetspriserne, som afspejler den marginale leverandørs kortsigtede marginalomkosntinger.
(138)
BE forklarer, at kernekraftværker teknisk og økonomisk set er ufleksible, og at drift af sådanne værker som andet end grundbelastningselværker er uøkonomisk. Hvad angår handelsstrategien, forklarer BE, at de økonomiske forhold vedrørende elektricitetsproduktion på kernekraftværker har tendens til at få BE til at fokusere på at sælge sin produktion på forhånd på markedet for langsigtede terminsaftaler.
(139)
Efter BE’s mening er der ikke overkapacitet med hensyn til elektricitetsproduktion i Det Forenede Kongerige. Hvad angår kompensationsforanstaltninger, hævder BE, at det ville være økonomisk uhensigtsmæssigt at lukke BE’s kernekraftværker for tidligt i forhold til planen, da formålet med støttepakken er at bevare BE’s kapacitet inden for kernekraftproduktion, som, hvad angår elektricitetsproduktion, er den mest omkostningseffektive kapacitet på det britiske marked og har det lavest mulige undgåelige ressourceforbrug. Derudover ville det krænke den britiske regerings ret til at vælge energiforsyningskilder i Det Forenede Kongerige og øge emissionen af miljøskadelige gasser i atmosfæren.
(140)
BNFL er et offentligt ejet selskab i kernekraftsektoren. Det leverer og oparbejder eller deponerer BE’s AGR-atombrændsel. Ud over brændselskredsløbsaktiviteterne driver BNFL også nogle få Magnox-kernekraftværker, og selskabet medvirker også ved tegning af kernekraftværker.
(141)
I BNFL’s meddelelse fokuseres der på spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning B og C omfatter støtte til BE. BNFL meddeler, at alle BNFL’s tiltag, hvad angår BE’s omstruktureringsplan, fulgte det markedsøkonomiske investorprincip og derfor ikke indeholder støtteelementer.
(142)
BNFL forklarer, at på råd fra deres økonomiske rådgivere (NM Rothschild & Sons Limited - »Rothschild«) konkluderede BNFL allerede i april 2002, at en »hensigtsmæssig redningspakke« af værdi for BNFL var at foretrække frem for BE’s insolvens på grund af BNFL’s sårbare stilling som BE’s største kreditor, manglen på sikkerhed og svaghederne forbundet med virksomhedens retsstilling. BNFL tilføjer dog, at bestyrelsen godkendte en omstrukturering af de eksisterende aftaler med BE, på betingelse af at BE ikke skulle forblive solvent for enhver pris, og af at det i forbindelse med alle de pakker, som skulle foreslås BE, skulle dokumenteres, at de var kommercielt fordelagtige for BNFL, da BNFL’s egen balance udviste et underskud.
(143)
BNFL fremlægger oplysninger om rækken af forslag og modforslag fra hver side samt om Rothschilds holdning til dem. BNFL giver også en meget detaljeret redegørelse for rækkefølgen og indholdet af de drøftelser, der fandt sted mellem BE og BNFL, og denne viser, at BNFL allerede gav udtryk for vilje til at hjælpe BE, før BE henvendte sig til den britiske regering med anmodningen om hjælp, men indså, at dette ville være umuligt uden en omfattende omstruktureringsplan. Drøftelserne begyndte allerede i maj 2000, hvor BE - uden held - første gang anmodede om anvendelse af den nødklausul, der findes i aftalerne. Der blev indledt nye drøftelser i 2002.
(144)
BNFL understreger også, at virksomheden ikke deltog i drøftelserne mellem BE og den britiske regering. På grundlag af analysen fra virksomhedens uafhængige juridiske og økonomiske rådgivere konkluderede BNFL, at gennemførelse af en omstrukturering med henblik på at opnå solvens var i dens bedste forretningsmæssige interesse, og den nåede til enighed med BE om de endelige vilkår den 28. november 2002. Det var først, efter at den var nået til enighed med BE om de endelige vilkår, at den fik kendskab til enkelthederne vedrørende den britiske regerings engagement.
(145)
På baggrund af sammenligningen mellem vilkårene fra den 3. september og de endelige vilkår konkluderer BNFL, at der er betydelige ligheder mellem de to sæt af vilkår, og at det endelige resultat var betragteligt tættere på BNFL’s udgangspunkt end på BE’s.
(146)
BNFL redegør for sin vurdering af de forretningsmæssige fordele for virksomheden ved en omstrukturering med henblik på at opnå solvens sammenlignet med BE’s insolvens på grundlag af en analyse udarbejdet af dens økonomiske og juridiske rådgivere. Den peger på, at BNFL ville løbe betydelige risici, hvis BE blev insolvent, navnlig fordi der var en stor udokumenteret långivning mellem de enkelte virksomheder i BE-gruppen, og fordi BNFL’s aftaler med BE på mange måder var enestående og der derfor kun i begrænset omfang kunne trækkes på erfaringerne fra tidligere tilfælde af insolvens. Derudover ville den britiske regering skulle spille en central rolle, for så vidt angår følgerne af insolvensen, da den er den eneste kreditor, som har sikkerhed i BE’s kernekraftværker. BNFL kunne dog ikke få adgang til oplysninger om den britiske regerings sandsynlige tilgang til en eventuel insolvensbehandling.
(147)
Mens BNFL’s rolle som BE’s hovedleverandør muligvis kunne forventes at give virksomheden en stærk forhandlingsposition i forbindelse med en insolvensbehandling, blev dens mulighed for på troværdig vis at true med at stoppe leveringen af varer og tjenesteydelser til BE undermineret af en række faktorer. BNFL bemærker navnlig, at BNFL som BE’s største enkelte kreditor ville lide det største økonomiske tab, hvis BE’s kernekraftværker skulle lukkes som følge af, at denne trussel blev ført ud i livet. Derudover er det tvivlsomt, om den på lovlig vis kunne opsige aftalerne og returnere brugt brændsel og affald, som den allerede havde modtaget, til BE, da dette ville være i modstrid med Det Forenede Kongeriges lovgivning om nuklear sikkerhed. Sluttelig var BNFL som en ansvarlig virksomhed, der leverer tjenesteydelser inden for kernekraft, nødt til at levere tjenesteydelser til BE, i det omfang at det ville være farligt, herunder muligvis også for tredjeparter, at stoppe leveringen.
(148)
Inden for rammerne af BNFL’s analyse af BE’s insolvens blev der fokuseret på tre mulige konsekvenser: lukning af BE’s kernekraftværker, hvilket ville medføre inddrivelse af en minimal del af tilgodehavendet, BNFL's overtagelse af ejerskabet af BE’s kernekraftværker, hvilket ville medføre, at også alle BE’s nukleare forpligtelser overtages, hvilket er meget risikabelt og uinteressant, samt den britiske regerings overtagelse af ejerskabet, samtidig med at de eksisterende kreditorer anmodes om at acceptere meget betydelige afskrivninger.
(149)
Følgelig syntes den foreslåede omstrukturering med henblik på at opnå solvens at være den forretningsmæssigt mest interessante løsning, da den reducerer den risiko, som BNFL løber på grund af BE, og sikrer større og sikrere indtægtskilder for BNFL end i tilfælde af insolvens. BNFL skønnes derfor at have handlet som enhver anden privat kreditor.
(150)
Sluttelig sammenlignede BNFL den andel af deres tilgodehavende, som andre større kreditorer tilsammen kunne inddrive, med den andel, den selv kunne inddrive, for at sikre, at vilkårene medførte, at BNFL fik en rimelig aftale. For at beskytte sin stilling yderligere sørgede BNFL også for, at de endelige vilkår kom til at omfatte en klausul om, at de foreslåede indrømmelser ophæves, hvis andre større kreditorer tilbydes gunstigere vilkår end BNFL. Rothschild ajourførte sin analyse, efter at de nærmere vilkår, som BE skulle aftale med sine øvrige større kreditorer, var blevet fastlagt, og analysen bekræftede, at BNFL’s ordninger faktisk ikke var ringere end de øvrige større kreditorers. Ydermere vil ingen af de reviderede ordninger træde i kraft, før omstruktureringen er gennemført i sin helhed.
(151)
Hvad angår foranstaltning C, oplyser BNFL, at det med bistand fra Rothschild blev kontrolleret, at virksomheden ikke giver afkald på mere end de øvrige betydelige kreditorer i forbindelse med gældsmoratoriet. Da BNFL blev opmærksom på, at andre kreditorer opnåede gunstigere vilkår end BNFL i henhold til standstill-aftalerne (BNFL’s stilling kunne ganske vist ikke sammenlignes direkte med de øvrige større kreditorers stilling), overvejede virksomheden, om den skulle forsøge at få genforhandlet aftalen og anmode om betaling af renter. Den konkluderede, at det var usandsynligt, at BE kunne betale renter til BNFL og skabe et overskud i standstill-perioden, som var stort nok til, at omstruktureringen med henblik på at opnå solvens kunne fortsætte. Ydermere ville BNFL på trods af sin stilling i henhold til standstill-aftalerne samlet set opnå inddrivelse af en større del af sit tilgodehavende, hvis omstruktureringen med henblik på at opnå solvens kunne iværksættes.
(152)
BNFL oplyser, at beslutningen om at indgå aftaler med BE var BNFL’s egen beslutning og ikke et krav fra den britiske regerings side. At BNFL er en offentligt ejet virksomhed giver ikke grundlag for at hævde, at BNFL’s beslutninger kan tilegnes den britiske regering. Selv om den britiske regering er BNFL’s eneste aktionær, er BNFL uafhængig af den britiske regering, for så vidt angår de daglige forretningsmæssige aktiviteter, og det er et krav, at virksomheden drives på kommercielt grundlag. BNFL redegør for sin retlige status ved hjælp af et supplerende dokument. BNFL tilføjer, at i hele den periode, hvor der blevet ført forhandlinger med BE, har BNFL holdt sin aktionær (DTI (det britiske handels- og industriministerium)) underrettet om drøftelserne med BE. Den beskriver dette som en typisk forretningsmæssig situation, hvor en virksomhed har en kontrollerende aktionær. DTI gjorde BNFL opmærksom på, at det kun ville godkende (under BNFL’s ordninger for virksomhedsstyring med DTI) reviderede ordninger med BE, som var på et kommercielt grundlag for BNFL.
(153)
Greenpeace Limited er den britiske afdeling af Greenpeace International, der som to af sine hovedaktiviteter arbejder for at stoppe brugen af kernekraft og at fremme brugen af rene og vedvarende energikilder i Det Forenede Kongerige.
(154)
Greenpeace hævder, at ved at lægge et loft på BE’s bidrag til finansieringen af de nukleare forpligtelser udgør foranstaltning A uberettiget driftsstøtte til BE og/eller BE’s aktionærer, da den gør BE mere attraktiv for investorerne på markedet.
(155)
Ifølge Greenpeace udgør foranstaltning B og C uberettiget driftsstøtte, da de medfører, at BNFL, som fungerer eller skønnes at fungere som staten eller på statens vegne, yder vedvarende støtte, idet:
a)
BNFL er en virksomhed i krise, som kun overlever på grund af statsstøtte
b)
BNFL deltog sammen med regeringen og BE i de tresidede forhandlinger, som førte til udarbejdelsen af omstruktureringspakken, umiddelbart efter at BNFL selv havde afvist at ændre betingelserne i aftalerne med BE; Greenpeace har derfor anmodet Kommissionen om at bede BNFL forelægge kopier af interne BNFL-dokumenter, så det kan fastslås, om BNFL deltog i BE’s drøftelser med den britiske regering
c)
aftalerne under alle omstændigheder er mangelfulde, hvad angår reelt kommercielt indhold; BNFL's aftaler med BE er ikke og har aldrig været handelsaftaler og ligner mere en kunstig ordning, som har til formål at sikre BNFL en fast indtægt; omstruktureringspakken vil fortsat sikre BNFL denne fast indtægt
d)
de genforhandlede prisfastsættelsesvilkår ikke afspejler de faktiske omkostninger forbundet med den leverede tjenesteydelse, men er derimod afhængige af engrospriserne; da de fordele, som aftalerne giver, er vedvarende og baseret på en tidsubestemt aftale, er støtten en langsigtet hjælp til BE og ikke en engangsforeteelse, som har til formål at genetablere virksomhedens rentabilitet; der er derfor tale om »driftsstøtte« og ikke »omstruktureringsstøtte«, hvilket ikke kan være foreneligt med fællesmarkedet.
(156)
Greenpeace deler alle Kommissionens betænkeligheder og konkluderer, at støtten er uforenelig med EF-traktaten. Organisationen understreger navnlig, at omstruktureringsstøtten ikke kun ville have betydning for de eksisterende operatører, men også ville afholde nye konkurrenter fra at træde ind på markedet, fordi andre etablerede virksomheder og nye virksomheder forhindres i at udnytte deres potentiale. Støtte til operatører inden for kernekraft ville ydermere være i modstrid med regeringens erklæring vedrørende brug af forskellige energikilder, herunder vedvarende energikilder.
(157)
Hvad angår spørgsmålet om overkapacitet, mener Greenpeace, at den »planlægningsmargin«, som de ansvarlige for det nationale strømforsyningsnet anvender til planlægning af den fremtidige produktion, som er nødvendig for opretholdelse af en sikkerhedsmæssigt forsvarlig kapacitet, ikke er det relevante udgangspunkt for en vurdering af, hvorvidt der er overkapacitet på markedet. Ifølge Greenpeace er det sandsynligt, at der findes en betydelig strukturel overkapacitet på det pågældende marked, og denne forventes at stige.
(158)
Greenpeace betvivler, at lukning af nogle af BE’s værker ville medføre større udgifter for skatteyderne, da det er tvivlsomt, om BE formår at bidrage til at betale det udestående, som virksomheden allerede har. Greenpeace tilføjer, at der på kort sigt ikke er grund til at betvivle, at Det Forenede Kongerige skulle kunne nå sine målsætninger i henhold til Kyoto-protokollen.
(159)
Greenpeace oplyser, at i henhold til de rapporter, organisationen har ladet udarbejde, er det både praktisk muligt og sikkert at lukke kernekraftværker med det samme eller efterhånden. Greenpeace konkluderer, at delvis eller gradvis lukning af BE’s værker kan medføre, at der bliver behov for en mindre omfattende støtte.
(160)
Ifølge Greenpeace udelukker Euratom-traktaten ikke en analyse af statsstøtte under EF-traktaten. I fraværet af sektorregler for støtte til kernekraftindustrien i Euratom-traktaten bør de generelle bestemmelser om statsstøtte i EF-traktaten derfor finde anvendelse. Greenpeace citerer i den forbindelse de forenede sager 188 og 190/80 Frankrig m. fl. mod Kommissionen (16). Greenpeace hævder endvidere, at støtteforanstaltningerne kun vedrører forhold, der reguleres af Euratom-traktaten, i det omfang, at de vedrører sikkerheden ved nukleare anlæg eller sikkerhedsaspekterne ved nedlukning. Greenpeace konkluderer, at de pågældende foranstaltninger er unødvendige for at nå de fastlagte mål, og at vedvarende driftsstøtte af enhver art ikke kan betragtes som nødvendig for at bevare sikkerheden under forhold, hvor der findes en sikker og realistisk mulighed for en gradvis total eller delvis lukning af BE’s værker. Ifølge Greenpeace burde Kommissionen tage hensyn til Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse (17).
(161)
Powergen er en af de største aktører i elektricitetssektoren i England og Wales. Virksomheden står for 11 % af produktionskapaciteten (BE står for 14 %) og leverer betydelige mængder til store industri- og erhvervskunder samt smv'er og private husstande. Den ejes af E-ON.
(162)
Powergen er imod støttepakken. Den hævder, at støtten vil give BE mulighed for at fortsætte driften af sine kernekraftværker, som ellers ville være blevet lukket. I den sammenhæng er Powergen uenig med de britiske myndigheder i, at driften af værkerne ville fortsætte under alle omstændigheder. Powergen frygter, at støtten vil give BE mulighed for at tilbyde kunstigt lave priser med henblik på at vinde markedsandele på markedet for levering til store kunder og komme ind på markedet for levering til private husstande. BE vil muligvis også få mulighed for at finansiere investeringer inden for produktion på andre værker end kernekraftværker.
(163)
Med hensyn til kompensationsforanstaltninger ønsker Powergen at blive hørt, før der gennemføres kompensationsforanstaltninger, og virksomheden foreslår tre muligheder:
(164)
For det første fremskyndelse af lukningen af atomreaktoren Dungeness B til april 2004. Ifølge Powergen vil markedet have tilstrækkelig tid til at opbygge den kapacitet, som derved mistes, for at bevare en tilstrækkelig margin, hvis den fremskyndede lukning offentliggøres tilstrækkeligt tidligt.
(165)
For det andet øremærkning af støtten gennem et forbud mod overførsel af støtten mellem BE's tabsgivende aktiver (AGR-værkerne) og andre dele af BE's forretning, opdeling af BE's afdeling for produktion og levering i separate enheder med separate regnskaber samt gennemførelse af specifik kontrol af BE’s udgifter for at sikre, at beløb, som staten har udbetalt med henblik på finansiere de nukleare forpligtelser, ikke anvendes til andre formål. Disse foranstaltninger skal have en varighed svarende til varigheden af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen.
(166)
For det tredje forebyggelse af konkurrenceforvridning på detailmarkedet for elektricitet ved at forbyde BE at sælge elektricitet til priser under kostprisen (udgifterne til køb af elektricitet på engrosmarkedet plus andre salgsrelaterede omkostninger), indførelse af et loft over BE’s andel af markedet for levering til industri- og erhvervskunder (der foreslås et loft på 20 %) samt et forbud mod at gå ind på nye detailmarkeder for BE. Disse foranstaltninger skal have en varighed svarende til varigheden af foranstaltningerne i omstruktureringsplanen, og deres effektivitet bør underkastes en gennemgang af Kommissionen fem år efter gennemførelsen.
(167)
Med hensyn til genetablering af rentabiliteten hævder Powergen, at de scenarier, som de britiske myndigheder har anvendt til vurdering af BE’s fremtidige rentabilitet, er for optimistiske, navnlig hvad angår BE’s værkers kapacitet set i forhold til tidligere fastlagte benchmarks.
(168)
Sluttelig mener Powergen, at det er velkendt, at statsstøttereglerne i EF-traktaten finder anvendelse på den nukleare industri uanset bestemmelserne i Euratom-traktaten. Powergen henviser til den samme sag fra 1990, som Greenpeace henviser til.
(169)
InterGen er et verdensomspændende elproduktionsfirma med aktiviteter i hele verden. Det står for 2 % af produktionskapaciteten i England og Wales og har to værker, som er i drift, og et, som er under konstruktion (BE står for 14 %). Det sælger det meste af produktionen på engrosmarkedet og en del på grundlag af langtidsaftaler. Firmaet er også at finde på gasmarkedet. Det ejes af Shell og Bechtel i fællesskab.
(170)
InterGen hævder, at der er grund til at være bekymret for forsyningssikkerheden i Det Forenede Kongerige, og at den nukleare sikkerhed kunne forvaltes af bobestyrere. Firmaet henleder Kommissionens opmærksomhed på, at støtten til BE har skadet og fortsat skader InterGen, og at andre af InterGens konkurrenter som f.eks. Teeside Power Limited, som er blandt BE’s kreditorer, også begunstiges i forhold til InterGen inden for rammerne af omstruktureringsplanen. InterGen mener, at firmaet og dets associerede virksomhed bør modtage skadeserstatning, hvis Kommissionen godkender støtten.
(171)
Denne tredjepart hævder, at rapporter i pressen, som har været offentliggjort tidligere, viser, at før BE’s omstrukturering var prisen for oparbejdning på ca. 1 000 GBP pr. kg tungmetal. BNFL og BE har aftalt en pris på ca. 150 GBP pr. kg tungmetal efter BE’s omstrukturering, hvilket er 85 % under prisen i den oprindelige aftale. Det tilføjes, at det oprindeligt var aftalt mellem BNFL og BE, at priserne skulle være baseret på omkostninger plus avance, hvilket betyder, at grundbelastningselværkernes kunder kun kunne opnå oparbejdning på grundlag af en aftale, hvis de accepterede (pro rata) betaling af alle omkostningerne forbundet med oparbejdningen plus en avance. Hvis de oparbejdningsomkostninger, som er aftalt med grundbelastningselværkernes kunder, kun dækker omkostninger med en pris på 1 000 GBP pr. kg tungmetal, medfører dette, at den nye pris, der nu er blevet aftalt med BE, langt fra kan dække omkostningerne. Selv hvis der er tale om nye aftaler, beløber prisen sig til 1 000 GBP pr. kg. tungmetal (2003-priser).
(172)
Denne tredjepart konkluderer, at disse priser tyder på, at BNFL ikke har fulgt det markedsøkonomiske investorprincip i forbindelse med sine forhandlinger med BE, med mindre BNFL også vil være villig til at tilbyde andre kunder disse gunstige vilkår.
(173)
Drax er den største producent af elektricitet fra kulfyrede værker i Vesteuropa. Virksomheden indgik tidligere i AES Corporation, som er en energiproduktionskoncern baseret i USA, der beskæftiger sig med produktion, distribution og levering af elektricitet i hele verden. Den 5. august overlod AES Corporation kontrollen af Drax til sine kreditorer. Den 30. august 2003 bekendtgjorde Drax, at virksomheden havde indgået eksklusivaftale med International Power PLC om deltagelse i omstruktureringen af Drax.
(174)
Ifølge Drax udgør foranstaltning A, B og G alle statsstøtte, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Drax er enig i, at foranstaltning D, E og F ikke udgør statsstøtte. Ifølge Drax er det vanskeligt at foretage et skøn over støttebeløbets størrelse. Hvad angår foranstaltning A, mener Drax, at beløbet kan være betydeligt større, end det skønnes på nuværende tidspunkt, navnlig fordi der ikke foreligger en oversigt over nedlukningsforpligtelserne i Det Forenede Kongerige, og at det er usandsynligt, at BE vil komme til at bidrage til at dække omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser. Den britiske regering vil i sidste ende altid bære ansvaret for back end- og nedlukningsforpligtelserne. Den britiske regering vil aldrig tillade, at BE’s forretning slår fejl. Ifølge Drax bør skattefritagelsen som sådan anmeldes som støtte.
(175)
Med hensyn til genforhandlingen af aftalerne med BNFL mente Drax, at ingen privat investor nogensinde ville være gået ind på forretningsmæssigt set så dårlige vilkår, som forpligter virksomheden til tab nu og i fremtiden uanset nødklausulen og det forhold, at BE er dens største kunde. Det er tydeligt, at genforhandlingen forværrede BNFL’s stilling betragteligt. Den vil medføre en reduktion af den faste årlige betaling vedrørende aftalen om levering af brændsel på mellem 5 mio. GBP og 20 mio. GBP om året. Dette synspunkt bekræftes af BNFL’s regnskab for 2004. Derudover fremgår det, at selv om BE skulle blive sat under administration, ville BE’s værker fortsætte driften og have det samme behov for levering af brændsel, forvaltningstjenesteydelser samt oparbejdning og bortskaffelse af brugt brændsel. Spørgsmålet bør derfor være, om administratoren ville have været i stand til at opnå de samme vilkår hos BNFL. Derudover ville BNFL kunne forfølge andre forretningsmuligheder, hvis omfanget af forretningerne med BE blev reduceret. BNFL er ikke organiseret på grundlag af det markedsøkonomiske investorprincip. Følgelig udgør foranstaltning B statsstøtte.
(176)
Ifølge Drax udgør standstill-aftalen i foranstaltning C også statsstøtte, da BNFL i modsætning til de øvrige deltagende kreditorer ikke får renter i standstill-perioden.
(177)
Drax kommenterede også støttepakkens forenelighed med det indre marked. Drax er ikke i tvivl om, at BE er et firma i vanskeligheder. Drax mener dog, at BE’s manglende risikoafdækning udelukkende skyldtes ledelsens besynderlige beslutning om at afhænde forretningsområdet detailsalg. Ydermere kunne BE have reduceret sine omkostninger ved at lukke nogle af eller alle sine værker, da det er dyrere at drive kernekraftværker end at lukke dem midlertidigt.
(178)
Hvad angår genoprettelse af rentabiliteten, er den foreslåede plan ifølge Drax ikke nogen rigtig omstruktureringsplan. BE’s stilling er i øvrigt og vil altid være anderledes end konkurrenternes stilling. Virksomheden vil fortsætte med at producere elektricitet og sælge det på markedet uanset prisen og vil konstant presse prisen ned til skade for alle andre konkurrenter.
(179)
Drax mener ikke, at det er rigtigt af den britiske regering at bruge de kortsigtede marginalomkostninger som udtryk for BE’s rentabilitet. Omstruktureringen medfører, at BE slipper for at betale størstedelen af de omkostninger, som et kernekraftværk har. En virksomheds beslutning om at gå ind på et bestemt marked eller fortsætte med at konkurrere på markedet vil afhænge af, om den set over en periode af en vis længde kan dække sine gennemsnitlige omkostninger og opnå et rimeligt afkast på sin investering. Dette er ikke tilfældet for BE, som ikke løber nogen forretningsmæssig risiko.
(180)
Med hensyn til støttens varighed mener Drax, at støtte til forpligtelser med ubestemt varighed, som rækker så langt ind i fremtiden, ikke er forenelig med rammebestemmelserne. Det hævdes også, at løbende driftsstøtte ikke kan betragtes som værende begrænset til den mindst mulige støtte. Hvad angår BE’s eget bidrag, bemærker Drax ydermere, at der er usikkerhed med hensyn til overskuddet fra salget af aktiver, og at BE’s bidrag til NLF stammer fra det støttede cash flow, som ikke kan tages i betragtning.
(181)
Hvad angår overkapacitet og kompensation til kreditorerne, bemærker Drax, at den kapacitetsmargin på 20 %, der er anført i beslutningen om at indlede proceduren, kun vedrører spidsbelastningsefterspørgselen om vinteren. Ifølge NGC er kapacitetsmarginen på 20,3 % over den gennemsnitlige spidsbelastningsefterspørgsel om vinteren. Ifølge Drax vil det, uanset hvem der driver BE, være en rationel beslutning at lukke for en del af produktionskapaciteten i sommermånederne. Dette ville resultere i en nettobesparelse.
(182)
Ifølge Drax kunne en række kompensationsforanstaltninger og/eller ændringer af omstruktureringsplanen til en vis grad sikre, at omstruktureringen er forenelig med rammebestemmelserne og giver konkurrenter, som ikke modtager støtte, kompensation. Drax foreslår følgende:
a)
BE udelukkes fra det konkurrenceprægede marked gennem oprettelse af en ordning, hvor det er obligatorisk at købe elektricitet fra kernekraftværker til en fast pris, i stil med forpligtelsen vedrørende vedvarende energi (Renewable Obligation). BE kan aldrig blive omstruktureret således, at virksomheden kan konkurrere på de vilkår, der gælder for konkurrenter, der ikke modtager støtte. Hvis BE’s produktion ikke kan udelukkes fra markedet, ville den bedste løsning være, at BE’s produktion adskilles fra det konkurrenceprægede marked. Prisen på elektricitet produceret på et kernekraftværk ville skulle reguleres og kunne fastsættes på grundlag af kapitaludgifterne og andre traditionelle parametre for prisregulering. Dette ville være svaret på den britiske regerings bekymringer med hensyn til forsyningssikkerheden og den nukleare sikkerhed, og der ville ikke længere forekomme nogen konkurrenceforvridning.
b)
Reduktion af varigheden og afbalancering af risikoen forbundet med BNFL’s aftaler til fordel for BNFL.
c)
Afhændelse af Eggborough.
d)
Forbud mod yderligere overtagelser eller en dominerende position på markedet.
e)
Opnåelse af tilsagn fra den britiske regerings side om engangsprincippet (one time, last time).
(183)
Drax kommenterede også forholdet mellem Euratom-traktaten og EF-traktaten. Målene i EF-trakaten og Euratom-traktaten supplerer hinanden og er ikke i modstrid med hinanden ifølge Drax.
(184)
Der blev også modtaget kommentarer fra Trade Unionists for Safe Nuclear Energy (within a Balanced Energy Policy) - TUSNE (18), Robert Freer (19), The UK Chemical Industries Association (»CIA«) (20), John Hall Associates (»JHA«) (21), the Energy Intensive Users Group (»EIUG«) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy (»TVO«) (25), National Grid Transco (26), the Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited (»EECL«) (28), the Energy Information Centre Ltd (»EIC«) (29), Major Energy Users' Council Ltd (»MEUC«) (30) og yderligere en tredjepart, som ønsker at være anonym.
(185)
TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC og MEUC giver alle udtryk for, at de er bekymrede for forsyningssikkerheden i Det Forenede Kongerige og hævder, at nedlukning af BE’s kernekraftværker vil skabe risiko for strømafbrydelser og derfor være i modstrid med forbrugernes interesser. Nogle af disse understreger, at lukning af BE’s kernekraftværker vil gøre det vanskeligt for Det Forenede Kongerige at leve op til forpligtelserne i henhold til Kyoto-protokollen, da fortsat drift af værkerne bidrager til, at der anvendes forskellige energikilder. De hævder, at de økonomiske omkostninger forbundet med at lade BE gå konkurs langt overstiger omkostningerne forbundet med omstruktureringen, og at støtten er nødvendig.
(186)
Den anonyme tredjepart hævder, at BE anvender statsstøtten til en aggressiv indsats for at vinde markedsandele ved hjælp af dumpingpriser. Den anonyme tredjepart henviser til tilfælde, hvor BE angiveligt tilbød priser, der lå 10-15 % under konkurrenternes. Det hævdes, at det ikke kan lade sig gøre, at tilbyde sådanne priser uden statsstøtte, og det kan derfor ikke hævdes, at disse priser bidrager til genetablering af virksomhedens rentabilitet.
(187)
Ifølge TVO bør det på grundlag af de vanskeligheder, som BE har oplevet, ikke konkluderes, at kernekraft ikke kan være konkurrencedygtig på et liberaliseret elektricitetsmarked.
(188)
Ifølge National Grid Transco er den nuværende kapacitetsmargin i England og Wales mindre end oprindeligt planlagt og kan ikke betragtes som strukturel overkapacitet. Ifølge National Grid Transco er der ikke tale om overkapacitet, før der er en overkapacitet på over 20 %. National Grid Transco forudser, at sikkerhedsmarginen vil være på under 20 % mindst indtil 2006 i et optimistisk scenarium. I et pessimistisk scenarium vil sikkerhedsmarginen hele tiden være på under 20 % og endda falde til 8,5 % i 2009. National Grid Transco konkluderer, at hvis der skulle blive anmodet om lukning af et værk som kompensationsforanstaltning, skal de relevante markedsdeltagere have meddelelse herom i god tid i forvejen (tre til fire år), således at der på markedet kan tages højde for lukningen.
(189)
Ifølge EECL er alle elektricitetsproducenter (ikke kun BE) blevet ramt af de lave engrospriser på elektricitet i Det Forenede Kongerige. EECL er ikke enig med de britiske myndigheder i, at de kortsigtede marginalomkostninger skal bruges som benchmarks, når de handelsforvridende virkninger af støtten skal fastlægges, da disse omkostninger ikke afspejler et givet værks rentabilitet på mellemlangt til langt sigt. Ifølge EECL er markedspriserne på elektricitet til levering i fremtiden den bedste indikator for strukturel overkapacitet på markedet.
IV. BEMÆRKNINGER FRA DET FORENEDE KONGERIGE OM INDLEDELSE AF PROCEDUREN
(190)
De britiske myndigheder meddelte Kommissionen, at de lokale skatter sluttelig blev betalt med normal rente.
(191)
Som indledende kommentar anfører de britiske myndigheder, at, selv hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltning B omfatter støtte, sikrer aftalernes udformning, at midlertidige økonomiske fordele, som BE måtte opnå, automatisk vil blive krævet tilbagebetalt med renter, hvis der ikke bliver givet tilladelse til støttepakken. De nye aftaler indeholder bestemmelser om, at disse ikke får varig gyldighed, hvis der ikke gives tilladelse til støttepakken.
(192)
Derudover fremsætter Det Forenede Kongerige bemærkninger vedrørende overholdelsen af det markedsøkonomiske investorprincip. Ifølge Det Forenede Kongerige optrådte BE, som enhver anden privat kreditor ville have gjort. Navnlig understreger de britiske myndigheder, at de vilkår, som BNFL accepterede, ikke kan betragtes som gunstigere end de vilkår, som en privat kreditor i en lignende situation ville have accepteret. Ifølge Det Forenede Kongerige er det nødvendigt at vurdere, om BNFL optrådte på samme måde som private kreditorer i forbindelse med genforhandlingen af aftalerne og som defineret af Domstolen i afgørelsen i sagen vedrørende DM Transport (31).
(193)
Ifølge Det Forenede Kongerige ser det ud til, at Kommissionen har misforstået begivenhedernes rækkefølge. Ifølge de britiske myndigheder modsatte BNFL sig ikke brug af nødklausulen, men gav i modsætning til Kommissionens overbevisning udtryk for, at virksomheden var villig til at overveje mulige ændringer af de eksisterende aftaler, før det blev bekendtgjort, at BE havde påbegyndt forhandlinger med den britiske regering. Efter drøftelser med BE stod det dog klart, at BNFL ikke med rimelighed kunne fremsætte et tilbud, som isoleret set ville kunne være en løsning på BE’s finansielle krise. Udvikling af en mere omfattende omstruktureringsplan medførte, at forhandlingerne mellem BE og BNFL kunne genoptages, og der blev opnået enighed om en række vilkår, som i stort omfang svarede til vilkårene i BNFL’s oprindelige tilbud. Ifølge Det Forenede Kongerige optrådte BNFL på samme måde som en privat kreditor.
(194)
Det Forenede Kongerige tilføjer, at BNFL som den eneste tilbageværende kommercielle leverandør af tjenesteydelser inden for atombrændselskredsløbet i Det Forenede Kongerige ville være særligt udsat i tilfælde af BE's insolvens; virksomheden ville ikke umiddelbart have nogen fast indtægt fra deponering eller oparbejdning af de store mængder AGR-brændsel, som den allerede har modtaget, og begrænset udsigt til at kunne inddrive sit udestående i forbindelse med insolvensbehandlingen. Den ville have skullet forhandle om en ny aftale vedrørende brugt brændsel med kuratoren eller regeringen med en betydelig usikkerhed med hensyn til omfanget af løbende indtægter. Stillet over for samme risiko, forstyrrelser og usikkerhed ville en privat kreditor ifølge Det Forenede Kongerige utvivlsomt have tilstræbt at komme til at deltage i en omstrukturering, som nødvendigvis ville have omfattet genforhandling af aftalerne med BE med henblik på at maksimere de samlede indtægter og at sikre genoprettelse af BE’s rentabilitet.
(195)
Ifølge Det Forenede Kongerige medførte det forhold, at BNFL er offentligt ejet, ydermere ikke, at BNFL af den grund handlede på et mindre kommercielt grundlag. Det Forenede Kongerige understreger, at BNFL er et aktieselskab i henhold til selskabsloven fra 1985 (Companies Act) i Storbritannien. Det har en bestyrelse bestående af ledere, som deltager i de forretningsmæssige aktiviteter, og eksterne bestyrelsesmedlemmer med ledelsesmæssig erfaring fra andre aktiviteter i den private sektor. BNFL’s bestyrelse har pligt til at handle uafhængigt og i virksomhedens interesse. Det Forenede Kongerige tilføjer, at den britiske regering ikke forsøgte at påvirke BNFL til at træffe beslutninger, som ikke var baseret på forretningsmæssige motiver.
(196)
Sluttelig har Det Forenede Kongerige forelagt en analyse af kreditorens krav og de tilgodehavender, som vil blive delvist indfriet inden for rammerne af omstruktureringspakken.
(197)
De britiske myndigheder konkluderer, at det ikke kan siges, at foranstaltning B omfatter statsstøtte.
(198)
Ifølge Det Forenede Kongerige finder mange af de argumenter, der findes i betragtning 191 til 197, vedrørende foranstaltning B i lige så høj grad anvendelse på foranstaltning C. Det Forenede Kongerige understreger navnlig, at det er nødvendigt at se BNFL’s optræden i sammenhæng med virksomhedens særlige situation som BE’s største kreditor og med BE som BNFL’s største kunde. På baggrund af de nuværende langvarige handelsforbindelser mellem de to og omfanget af BE’s udestående med BNFL er det ikke overraskende, at standstill-aftalen vedrørende dette udestående, udgør den absolut største andel af den fordel, som BE opnår i kraft af standstill-aftalerne. En privat kreditor i samme situation som BNFL - som særligt udsat i tilfælde af BE’s insolvens - ville efter al sandsynlighed have handlet på tilsvarende vis.
(199)
Ifølge Det Forenede Kongerige er det forkert at sammenligne standstill-aftalerne med BNFL på den ene side med standstill-aftalerne med alle de andre private kreditorer på den anden side. Uden en eller flere af de betydelige kreditorers deltagelse ville ordningerne som helhed ikke kunne fungere. Det Forenede Kongerige har forelagt en sammenligning af alle BE’s udestående gældsbeløb med hver enkelt parts bidrag til standstill-aftalerne og konkluderer, at BNFL rent faktisk bidrager med mindre som en procentdel af sit tilgodehavende end de fleste af de privatejede kreditorfirmaer.
(200)
De britiske myndigheder gør opmærksom på, at det i punkt 32 i rammebestemmelserne ikke kræves, at støtteforanstaltningerne er af begrænset varighed. Det kræves, at varigheden af omstruktureringsplanen er så kort som mulig, og at rentabiliteten på langt sigt genoprettes »inden for et rimeligt tidsrum«. Ifølge Det Forenede Kongerige synes hensigten med rammebestemmelserne at være, at støtten skal tildeles en gang for alle, og at den ikke må udgøre løbende driftsstøtte. Hensigten er ikke at udelukke støtte til afvikling af forpligtelser med mere langsigtede konsekvenser.
(201)
Det Forenede Kongerige oplyser, at omstruktureringen vil blive afsluttet, at rentabiliteten vil blive genoprettet inden for en rimelig tidshorisont, og at støtten tildeles en gang for alle, selv om BE’s forpligtelser er af mere langsigtet karakter. BE vil være likviditetsskabende fra 2004 og have positive årlige cash flows fra driften fra 2005. I situationen med en ny notering vil BE's rentabilitet være genoprettet i 2005. Det er hensigten med omstruktureringsplanen, at BE skal kunne stå alene uden yderligere støtte i form af ordninger med den britiske regering, når omstruktureringen er gennemført. Hvis virksomheden skaber reservebeholdninger af dette omfang, er det tilstrækkeligt til at sikre rentabilitet, selv hvis den realistiske worst case bliver aktuel, fremgår det af omstruktureringsplanen.
(202)
Hvad angår fritagelse for løbende omkostninger, minder den britiske regering om, at regeringen kun har påtaget sig at dække forpligtelser, der er indgået aftale om på et tidligere tidspunkt, nedlukningsforpligtelser og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og som hænger sammen med AGR-brændsel, der er blevet brugt tidligere, alt brugt PWR-brændsel og driftsaffald samt andre dermed relaterede forpligtelser. Det Forenede Kongerige oplyser, at de forpligtelser vedrørende brugt brændsel, der er indgået aftale om på et tidligere tidspunkt, vedrører AGR-brændsel, der er blevet påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. I henhold til tilladelsen til at drive kernekraftværker er BE forpligtet til at forvalte dette brændsel, og følgelig vil virksomheden pådrage sig omkostninger i den forbindelse. Disse omkostninger kan derfor ikke undgås.
(203)
En lignende argumentation kan anvendes, for så vidt angår nedlukningen af værker. For så vidt angår disse omkostninger, vil BE via indbetalinger til Nuclear Decommissioning Fund bidrage til nedlukningen af reaktorer, og følgelig bidrager den i betydelig grad til de overordnede nedlukningsomkostninger.
(204)
Hvad angår forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og som hænger sammen med AGR-brændsel, der er blevet brugt tidligere, oplyser Det Forenede Kongerige, at disse forpligtelser kun vedrører AGR-brændsel, der er blevet påfyldt reaktorerne før ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Forpligtelserne forbundet med brugt PWR-brændsel vedrører alle de forpligtelser, som er opstået på grund af det PWR-brændsel, der er blevet påfyldt Sizewell B-reaktoren. Hvad angår fremtidige forpligtelser, vil BE bidrage med 150 000 GBP for hvert ton PWR-brændsel, der påfyldes Sizewell B efter ikrafttrædelsesdatoen for omstruktureringen. Der er blevet fastsat benchmarks for bidragets størrelse på grundlag af omkostningerne på internationalt plan for forvaltning af brugt brændsel med henblik på at dække alle fremtidige omkostninger forbundet med PWR-brændsel. De øvrige forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, vedrører forskellige former for affald, der ikke stammer fra brændsel, og som er forbundet med driften af BE’s værker, og forventes ikke at blive særligt store.
(205)
Omkostningerne forbundet med nedlukning og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, ligger stort set fast, og BE har kun meget begrænsede muligheder for at øge dem i betydeligt omfang som følge af den normale drift af værkerne. Alle betydelige forøgelser af forpligtelserne, der skyldes ændringer af driftsprocedurerne, som BE vælger at gennemføre med henblik på at opnå økonomiske fordele, eller skyldes manglende overholdelse af en minimumspræstationsnorm, skal dækkes af BE selv. Derudover er det vigtigt at bemærke, at selv om regeringen direkte dækker de af BE’s forpligtelser, der er indgået aftale om, har regeringens støtte til nedlukning og forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, form af en garantiforpligtelse. Det Forenede Kongerige mener derfor ikke, at foranstaltning A bør kategoriseres som vedvarende fritagelse for løbende omkostninger. Den regnskabsmæssige behandling af foranstaltning A, som på BE’s balance optræder som et aktiv, er i overensstemmelse med denne konklusion. BE modtager ikke vedvarende støtte, fordi foranstaltning A ikke på nogen måde vedrører BE’s løbende aktiviteter, og de omkostninger, som foranstaltning A dækker, skal afholdes uanset varigheden og omfanget af BE's fremtidige aktiviteter.
(206)
Hvad angår foranstaltning B, accepterer Det Forenede Kongerige ikke, at den udgør statsstøtte.
(207)
Det Forenede Kongerige hævder også, at det er forkert at betragte foranstaltning A som uacceptabel, fordi den fritager BE fra en del af virksomhedens »forureneren betaler-forpligtelser«. I henhold til omstruktureringsplanen vil BE betale for de forureningsomkostninger, som de fremtidige aktiviteter medfører. Derudover vil virksomheden bidrage til de forureningsomkostninger, der er opstået tidligere, gennem sin mekanisme til deling af det frie cash flow og sine andre bidrag til NLF. Uden regeringens indsats ville BE blive insolvent og ude af stand til at dække fremtidige »forureneren betaler-forpligtelser«.
(208)
Det Forenede Kongerige udtaler sig også om de betænkeligheder, som Kommissionen giver udtryk for i sin beslutning om at indlede proceduren med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt genopretningen af BE’s rentabilitet kan siges hovedsageligt at være på grundlag af interne ressourcer. Det Forenede Kongerige fremfører, at hovedårsagen til BE’s nuværende problemer, er virksomhedens manglende evne til betale sine uundgåelige forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter samt lovkrav og minimumssikkerhedskrav. Det Forenede Kongerige fremfører, at de interne foranstaltninger, som BE har truffet, ikke desto mindre er af et ikke ubetydeligt omfang. BE har solgt sin andel i Bruce Power og AmerGen og er i færd med at gennemføre en omfangsrig intern omstrukturering, som vil omfatte […]. Virksomheden har også øget andelen af aftaler, som indgås på mellemlangt sigt til faste priser, herunder med store industri- og erhvervskunder, med henblik på at begrænse risiciene forbundet med prisudviklingen på engrosmarkedet. Derudover er virksomhedens mest betydningsfulde interne foranstaltning genforhandlingen af aftalerne vedrørende levering af brændsel og forvaltning af brugt brændsel med BNFL.
(209)
Sluttelig mener Det Forenede Kongerige, at det af rammebestemmelserne fremgår, at der skal være balance mellem statens bidrag, private bidrag og virksomhedens eget bidrag, men ikke at virksomheden selv skal kunne genoprette rentabiliteten uden støtte fra statens side.
(210)
Efter at have mindet om, hvorfor det er umuligt at give en præcis kvantificering af omkostningerne forbundet med de nukleare forpligtelser, fremførte de britiske myndigheder, at det i dette tilfælde ikke er nødvendigt at kende støttens præcise omfang eller at afgøre, hvilke foranstaltninger der udgør støtte, for at kunne tage stilling, om støtten i pakken er begrænset til et minimum. Regeringens indsats, som dækker klart afgrænsede kategorier af forpligtelser, er af afgørende betydning for omstruktureringspakken og genoprettelsen af BE’s rentabilitet. De britiske myndigheder hævdede, at omfanget af den støtte, som BE modtager, er strukturelt minimeret gennem salget af aktiver (Bruce Power og AmerGen), reduktion af forpligtelser over for kreditorer, BE’s fortsatte bidrag til dækning af virksomhedens nukleare forpligtelser, andre interne omkostningsreducerende foranstaltninger og den mekanisme, hvorigennem BE i fremtiden vil bidrage til dækningen af nukleare forpligtelser med 65 % af virksomhedens frie cash flow.
(211)
De britiske myndigheder mindede om de argumenter, der blev forelagt i meddelelsen, og hvoraf det fremgik, at støtten ikke har betydning for konkurrencesituationen, da den ikke har betydning for BE’s marginale omkostninger på kort sigt, som er afgørende for den daglige drift af et værk. På baggrund af ajourførte data og sammenligninger med andre medlemsstater mindede de også om, at der ikke er strukturel overkapacitet på markedet, hvorfor der ifølge de britiske myndigheder ikke bør indføres kompensationsforanstaltninger.
V. DET FORENEDE KONGERIGES BEMÆRKNINGER TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
(212)
De britiske myndigheder fokuserer i forbindelse med deres bemærkninger på de kommentarer, hvori der gives udtryk for uenighed med Det Forenede Kongeriges synspunkter, og der gøres også opmærksom på kommentarer, hvori der gives udtryk for enighed.
(213)
De britiske myndigheder gentager først deres argumentation, for så vidt angår BE’s kortsigtede marginalomkostninger, og deres udtalelse om, at støttepakken ikke får betydning for konkurrenterne. Denne argumentation støttes yderligere af tallene vedrørende BE’s tilbud på markedet for direkte levering, som viser, at BE ikke har noget incitament til ikke at maksimere overskuddet gennem prisfastsættelse på grundlag af marginalomkostningerne. Derefter bemærker de britiske myndigheder, at BE ikke har noget incitament til at bevare værker på markedet, som ikke kan få dækket deres undgåelige omkostninger. I den forbindelse forelægger de en omkostningsanalyse, som på grundlag af realistiske antagelser vedrørende priserne på elektricitetsmarkedet skal bevise, at Dungeness B-værket reelt får dækket sine undgåelige omkostninger.
(214)
Derefter gentager de britiske myndigheder, at de ikke mener, at der er strukturel overkapacitet på markedet. De anfører, at Powergen havde genåbnet en række værker før vinteren 2003-2004, hvilket tyder på, at Powergen selv mener, at der ikke er strukturel overkapacitet på markedet. De britiske myndigheder gentager, at de ikke mener, at der er behov for kompensationsforanstaltninger og redegør for deres holdning til hver enkelt foranstaltning foreslået af Powergen.
(215)
De britiske myndigheder gentager derefter deres holdning til foranstaltning B og C og understreger navnlig, at BNFL havde benyttet ekstern rådgivning. De hævder, at Powergens holdning til disse foranstaltninger er baseret på fejlagtige antagelser vedrørende datoerne.
(216)
For så vidt angår rentabilitet, er de britiske myndigheder uenige i Powergens syn på pålideligheden af BE’s værker, og de har forelagt Kommissionen en rapport fra en ekstern konsulent, som havde til formål at kontrollere hypotesen om rentabilitet.
(217)
Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at hvis elektricitetspriserne skulle stige igen, ville tilbagebetalingsmekanismen, i modsætning til hvad Powergen hævder, sikre, at BE ikke tildeles unødvendig støtte.
(218)
De britiske myndigheder deler ikke Greenpeaces opfattelse af, at støtten bør undersøges som støtte til aktionærer. En sådan teori ville medføre, at enhver form for støtte til et aktieselskab ville udgøre støtte til aktionærerne. De britiske myndigheder oplyser, at BE’s aktionærer eftergiver 97,5 % af deres andel i BE’s egenkapital.
(219)
De britiske myndigheder gentager, at BNFL efter deres mening ikke handlede under pres fra regeringen i forbindelse med genforhandlingen af aftalerne med BE, og bemærker, at BNFL's egen detaljerede redegørelse for hændelsesforløbet, som også blev sendt til Kommissionen, ville underbygge dette. Uddraget af BE’s rapport fra 2002/2003 og artiklen i »The Business« vedrørende sammenbruddet i forhandlingerne mellem BNFL og BE i august/begyndelsen af september 2002 fortolkes fejlagtigt af Greenpeace som et tegn på, at BNFL senere handlede under pres fra regeringen. Rapporten og artiklen ville derimod godtgøre, at BNFL ikke var rede til at deltage i BE’s planer, uden at andre kreditorer ydede et tilsvarende bidrag. De britiske myndigheder bemærker, at BNFL allerede havde forelagt de interne dokumenter, som Greenpeace foreslog, at Kommissionen skulle anmode om. Hvad angår de aftaler mellem BE og BNFL, som ifølge Greenpeace er udformet med henblik på at give BNFL en garanteret fast indtægt, bemærker de britiske myndigheder, at de fleste af disse aftaler blev underskrevet eller genforhandlet, efter BE var blevet privatiseret, og at regeringen derfor ikke kan have pålagt BE disse aftaler. Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at forbindelsen mellem BNFL’s indrømmelser og elektricitetspriserne er dokumentation for, at BNFL handlede ud fra forretningsmæssige interesser, idet virksomheden krævede, at BE skulle have andel i de eventuelle fordele og ikke det modsatte.
(220)
De britiske myndigheder gentager deres syn på anvendelsen af »forureneren betaler-princippet« i denne sag. De mener, at Greenpeace intet nyt tilføjede i denne sammenhæng.
(221)
Hvad angår støttens betydning for konkurrencen, udtaler de britiske myndigheder først, at de er uenige i Greenpeaces synspunkt om, at støttepakken medfører, at en ineffektiv producent bevares på markedet. BE kan ikke betragtes som en ineffektiv producent, da virksomhedens undgåelige omkostninger er blandt de laveste på markedet. Dens problemer hænger sammen med forpligtelser, der vedrører tidligere aktiviteter. Ydermere gentager de britiske myndigheder, at støtten ikke forårsager konkurrenceforvridning og derfor ikke afholder andre fra at forsøge sig på markedet.
(222)
De britiske myndigheder anfører, at Greenpeaces bemærkninger om overkapacitet var fejlbehæftede, fordi de var baseret på forældede prognoser, NGTranscos benchmarks for kapacitetsmargin blev fejlfortolket, der blev anvendt forkerte tal vedrørende den nuværende kapacitetsmargin, kun det mest optimistiske af de tre mulige fremtidsscenarier blev taget i betragtning, og der blev ikke taget hensyn til vanskelighederne forbundet med genåbning af visse værker.
(223)
Derefter sætter de britiske myndigheder spørgsmålstegn ved de økonomiske forudsætninger i Greenpeaces argumenter vedrørende betydningen af den eventuelle lukning af BE’s værker for skatteyderne. De oplyser, at Greenpeace selv anerkendte, at denne lukning ville øge elektricitetspriserne. Ydermere viste en undersøgelse gennemført af Deloitte & Touche, at fremskyndet lukning af et enkelt kernekraftværk kan medføre yderligere omkostninger. Fremskyndet lukning af mere end et værk ville medføre endnu flere omkostninger på grund af den begrænsede kapacitet på Sellafield-værket, som anvendes til behandling af radioaktivt materiale. Sluttelig anfører de britiske myndigheder, at begge de rapporter, der er vedlagt Greenpeaces bemærkninger (udarbejdet af Large & Associates og ILEX), er baseret på forældede kapacitetstal fra NGTransco og for optimistiske hypoteser. De vedlægger deres bemærkninger en modekspertise vedrørende rapporterne udarbejdet af George Yarrow og Tim Keyworth fra DKY Limited.
(224)
Sluttelig anholder de britiske myndigheder på grundlag af ovenstående Greenpeaces udsagn om, at støtten ikke er af et rimeligt omfang.
(225)
For det første er de britiske myndigheder uenig med Drax i, at støttepakken viser, at den britiske regering aldrig vil lade BE gå konkurs. De gentager, at pakken kun gennemføres, hvis regeringen accepterer, at der er udsigt til, at BE’s rentabilitet kan genoprettes.
(226)
Hvad angår foranstaltning A, gentager de britiske myndigheder, at den britiske regering ikke vil overtage alle BE’s nedlukningsforpligtelser, men kun dække de manglende indbetalinger til NLF. Hvad angår overslaget over omkostninger i forbindelse med foranstaltning A, bemærker Det Forenede Kongerige, at et krav om, at der overhovedet ikke må være usikkerhed med hensyn til beregningen, ville gøre det umuligt at give støtte til så langsigtede forpligtelser, hvilket ville medføre en urimelig anvendelse af statsstøttereglerne og være i modstrid med målsætningerne i Euratom-traktaten. De britiske myndigheder afviser også Drax’ påstand om, at der er tale om en statsgaranti, fordi den britiske regering bærer det endelige ansvar for nuklear sikkerhed i henhold til internationale aftaler, og gentager, at den britiske rigsrevisions engagement i den forbindelse er irrelevant, da den er uafhængig af regeringen.
(227)
Hvad angår foranstaltning B, bemærker de britiske myndigheder, at BNFL’s bemærkninger modsiger Drax’ udtalelse om, at BNFL ville klare sig lige så godt, hvis BE skulle blive insolvent. De gentager også, at genforhandlingen af BNFL’s aftaler med BE blev gennemført på normale markedsvilkår. Hvad angår foranstaltning C, anfører de britiske myndigheder, at BE's fritagelse for betaling af renter til BNFL i standstill-perioden skal ses som en del af hele BNFL’s engagement i omstruktureringsplanen snarere end som et separat element, da pakken blev forhandlet som en helhed. Som helhed stiller pakken ikke BNFL dårligere end BE’s øvrige kreditorer.
(228)
Hvad angår foranstaltning G, gentager de britiske myndigheder, at de tidligere har forelagt dokumentation for, at BE sluttelig har betalt skatter og afgifter, inkl. renter.
(229)
Hvad angår omstruktureringsplanens forenelighed med rammebestemmelserne, er de britiske myndigheder uenige med Drax i, at planen ikke vil medføre genoprettelse af BE's konkurrenceevne, fordi BE ikke vil dække alle virksomhedens nuværende undgåelige og uundgåelige omkostninger. De britiske myndigheder gentager, at hvis BE skal overleve, er det nødvendigt, at virksomheden fritages for en del af fortidens byrder - de uundgåelige omkostninger. Men så snart dette er sket, vil BE igen blive konkurrencedygtig, da virksomheden ikke kun vil blive i stand til at betale alle sine løbende omkostninger, men også til at yde et betydeligt bidrag til de uundgåelige omkostninger, der vedrører tidligere aktiviteter. Økonomisk set er det derfor mere effektivt at drive BE’s kernekraftværker videre, således at der kan opnås et bidrag til betalingen af uundgåelige omkostninger, der vedrører tidligere aktiviteter. En fremskyndelse af lukningen af BE’s værker ville rent faktisk medføre flere omkostninger.
(230)
De britiske myndigheder afviser Drax’ påstand om, at støtten vil tilskynde BE til at sælge på markedet uanset prisen. De hævder, at som grundbelastningselværk har BE ikke nogen produktionsreserve, som kan sælges, hvis prisen reduceres. Virksomheden er derimod interesseret i at sælge sin produktion til den højest mulige pris. BE’s obligationsejere og aktionærer vil også sikre, at BE maksimerer sit overskud, da det være til deres fordel.
(231)
De britiske myndigheder afviser også Drax påstand om, at omstruktureringsplanen har en for lang varighed. De oplyser, at kravet i rammebestemmelserne rent faktisk er, at BE’s rentabilitet skal genoprettes inden for en rimelig tidshorisont. Ifølge dem vil virkningen af foranstaltning A, som ifølge de britiske myndigheder er den eneste, der udgør statsstøtte, umiddelbart fremgå af BE’s balance.
(232)
Med hensyn til overkapacitet på markedet anfører de britiske myndigheder, at Drax’ vurdering er baseret på forældede tal og en fejl med hensyn til det benchmark, som NGTransco anvender for kapacitetsmarginen. De økonomiske fordele ved Drax' forslag om at lukke kernekraftværkerne om sommeren er tvivlsomme, og det kunne også give anledning til betænkeligheder vedrørende den nukleare sikkerhed og forsyningssikkerheden. De britiske myndigheder undersøger derefter de fire kompensationsforanstaltninger og konkluderer, at gennemførelse heraf enten ville kunne forstyrre balancen i omstruktureringsplanen eller påvirke BE’s muligheder for genoprettelse af rentabiliteten.
(233)
De britiske myndigheder oplyser, at den pris, som denne tredjepart nævner (ca. 1 000 GBP/kgU), vedrører priserne i aftalerne om forvaltning af brugt brændsel fra grundbelastningselværker. Aftalerne vedrørende grundbelastningselværker var det første sæt af aftaler, som BNFL underskrev med BE eller virksomheder, som nu er en del af BE. Det var hensigten med disse aftaler, at de skulle omfatte de fleste af de faste omkostninger forbundet med BNFL’s anlæg til forvaltning af brugt brændsel. Senere - efter aftalerne om brændsel til grundbelastningselværker - underskrev BNFL med BE eller virksomheder, som nu er en del af BE, aftaler omfattende trinvist stigende beløb, som ikke længere skulle omfatte et omkostningselement forbundet med tilbagebetalingen af faste omkostninger. Priserne i de nye aftaler blev fastsat til […], hvilket er en pris, som er meget lavere end den, som denne tredjepart har anført. En relevant sammenligning af de priser, som BNFL har krævet af BE før og efter genforhandling af deres ordninger, skal snarere end på priserne i aftalerne vedrørende brændsel til grundbelastningselværker være baseret på priserne i de aftaler, der blev indgået efter aftalerne om brændsel til grundbelastningselværker, da det er disse priser, som var gældende i perioden lige før genforhandlingen.
(234)
De britiske myndigheder accepterer ikke EECL’s påstand om, at offentliggørelsen af støttepakken har fået engrospriserne til at falde yderligere. Ifølge de britiske myndigheder var spotpriserne svingende både før og efter den britiske regerings offentliggørelse af sit engagement i redningen af BE den 9. september 2002. Der var dog ikke tale om et kraftigt fald. Terminspriserne blev stort set ikke påvirket. Sluttelig steg terminspriserne på elektricitet fra grundbelastningselværker til levering i sommeren 2004 efter september 2003 på trods af vedtagelsen af omstruktureringspakken.
(235)
De britiske myndigheder anholder derefter EECL’s bemærkning om, at de britiske myndigheder fejlagtigt baserer deres konklusion på den forudsætning, at BE ville træffe beslutning om, hvorvidt kernekraftværkerne skulle lukkes, på grundlag af en undersøgelse af deres kortsigtede marginalomkostninger frem for deres undgåelige omkostninger. De britiske myndigheder undersøgte rent faktisk støttepakkens betydning for BE’s undgåelige omkostninger og dokumenterede, at disse forblev noget under terminspriserne, hvilket er det rette grundlag for, at en operatør kan beslutte at undlade at lukke et værk.
(236)
Sluttelig gentog de britiske myndigheder deres argumenter vedrørende fravær af overkapacitet på markedet.
(237)
De britiske myndigheder udtaler, at de er uenige i InterGens synspunkt om, at den nødvendige forsyningssikkerhed ville kunne opnås via en garantiordning med bobestyreren, selv hvis BE var insolvent. De britiske myndigheder anfører herefter, at rammebestemmelserne ikke indeholder bestemmelser om nogen form for økonomisk erstatning af den type, som Intergen mener at have krav på. Hvad angår de forskellige typer af ordninger mellem BE og virksomhedens kreditorer, herunder bl.a. Intergen, TFE og Centrica, anfører de britiske myndigheder, at der er tale om komplekse ordninger, som alle blev gjort til genstand for kommercielle forhandlinger før omstruktureringen. De vedrører ikke statsstøttepakken.
(238)
De britiske myndigheder har forelagt kvantitative oplysninger, som har til formål at dokumentere, at BE’s priser i segmentet for produktion, der sælges som direkte levering, konsekvent har ligget over engrospriserne, og at BE opnåede mindre end 20 % af de ordrer, som virksomheden afgav bud på, hvilket modbeviser denne tredjeparts påstand om, at BE tilbudte urealistisk lave priser. De britiske myndigheder gentager, at de mener, at BE som producent af elektricitet fra grundbelastningselværker ikke har nogen interesse i at tilbyde kunstigt lave priser.
VI. VURDERING
(239)
En del af de pågældende foranstaltninger vedrører spørgsmål, som er omfattet af Euratom-traktaten, og skal derfor vurderes i overensstemmelse hermed (32). Men i det omfang foranstaltningerne ikke er nødvendige for eller er mere vidtrækkende end Euratom-traktatens målsætninger eller forvrider eller truer med at forvride konkurrencen på det indre marked, skal de vurderes på grundlag af EF-traktaten.
1. Euratom-traktaten
(240)
De foranstaltninger, der er til vurdering, særlig foranstaltning A og B, ville få betydning for finansieringen af nukleare forpligtelser og behandlingen af brugt brændsel. Inden for nuklearindustrien er korrekt og forsvarlig drift ensbetydende med udgifter til nedlukning og affaldsforvaltning. En af nuklearindustriens vigtigste opgaver er at beskytte mod de farer, som er forbundet med ioniserende stråling. Kommissionen har bemærket, at disse to led i den nukleare kæde får stadig større betydning for arbejdstagernes og befolkningens sikkerhed.
(241)
Euratom-traktaten tager behørigt hensyn til denne målsætning, samtidig med at den sigter mod at skabe »betingelserne for udviklingen af en stærk kerneenergiindustri, der vil kunne stille store mængder energi til rådighed …«. Disse målsætninger gentages i Euratom-traktatens artikel 1, hvori det hedder, at »Fællesskabet har til opgave gennem skabelsen af de nødvendige betingelser for den hurtige dannelse og udvikling af en kerneenergiindustri at bidrage til højnelse af levestandarden i medlemsstaterne«. Som det fremgår af den grønbog, Kommissionen offentliggjorde for nylig - »Towards a European strategy for the security of energy supply« (COM (2002) 321 final of 22 June 2002) (foreligger ikke på dansk) - er denne målsætning også relevant i dag. I Euratom-traktatens artikel 2, litra b), hedder det endvidere, at til opfyldelse af sin opgave skal Fællesskabet indføre ensartede sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed og overvåge deres anvendelse. I Euratom-traktatens artikel 2, litra e), hedder det også, at Fællesskabet ved passende kontrol skal garantere, at nukleart materiale ikke anvendes til andre formål end dem, det er bestemt til. Ved Euratom-traktaten oprettes derfor Det Europæiske Atomenergifællesskab, som tillægges de instrumenter og det ansvar, der er skal til for at realisere de pågældende målsætninger. Som bekræftet af Domstolen hører nuklear sikkerhed således ind under Fællesskabets kompetencer og skal knyttes til beskyttelse mod farer fra ioniserende stråling, som omhandlet i artikel 30 i Euratom-traktatens kapitel 3 om sundhedsbeskyttelse (33). Kommissionen skal sikre, at traktatens bestemmelser finder anvendelse, og kan derfor træffe beslutninger, som angivet i traktaten, eller afgive udtalelser, hvis den anser det for nødvendigt.
(242)
Kommissionen bemærker, at ifølge bilag fra de britiske myndigheder tjener de foranstaltninger, der er til revision, bl.a. til at bevare kernekraftværkers sikkerhed, sikre forsvarlig forvaltning af de nukleare forpligtelser, forbedre forsyningssikkerheden ved at bevare forskellige brændselskilder i Storbritannien og undgå carbondioxidudslip. I afsnit III og IV gengives de argumenter, som de britiske myndigheder og tredjeparter har fremsat i den forbindelse.
(243)
Kommissionen har i forbindelse med at skulle vurdere disse informationer og navnlig afgøre, om foranstaltningerne er nødvendige eller falder ind under Euratom-traktatens målsætninger, bemærket, at statens støtte og foranstaltninger sigter mod de risici, der er forbundet med BE’s nuværende situation og dens eventuelle konsekvenser for de pågældende målsætninger i traktaten. De britiske myndigheder har faktisk besluttet at intervenere til fordel for BE bl.a. med det formål at fastholde betingelserne for en sikker nuklearindustri samtidig med, at kernekraftværkerne bliver ved med at fungere som en betydelig energikilde. Interventionen har fundet sted på et tidspunkt, hvor Storbritanniens store kraftværksoperatør var truet af konkurs. Videreførelsen af en bestemt økonomisk aktør er ikke direkte knyttet til videreførelsen af aktørens nukleare aktiviteter. Men i forbindelse med insolvens er det nødvendigt at behandle spørgsmålet om sikkerhed og/eller forsyningssikkerhed. Kommissionen kan derfor se, at de britiske myndigheder har behandlet de givne risici korrekt og ansvarligt i overensstemmelse med Euratom-traktatens målsætninger.
(244)
De tre kompensationsforanstaltninger, som beskrives i det følgende, medvirker i endnu højere grad til at realisere Euratom-traktatens målsætninger ved at sikre, at offentlig intervention kun anvendes til at finansiere nukleare forpligtelser. Endelig vil en ordning med lofter og tærskler for de tre former for finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter sikre, at der er tilstrækkelige midler til at nå målene, samtidig med at interventionen begrænses til et minimum.
(245)
Kommissionen konkluderer, at de foranstaltninger, som de britiske myndigheder har planlagt, er egnet til at realisere den givne kombination af målsætninger, som har fuld dækning i Euratom-traktaten.
2. Støtte efter artikel 87, stk. 1, i EF-traktaten
(246)
I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, defineres statsstøtte som støtte, der ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(247)
Statens intervention i BE’s omstruktureringsplan er helt klart selektiv, for den kommer kun én virksomhed til gode.
(248)
Det Forenede Kongerige og andre medlemsstater handler med elektricitet via samkøringslinjer til Frankrig og Irland. Medlemsstaterne har længe handlet med elektricitet, navnlig siden Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet (34) trådte i kraft. I henhold til Det Forenede Kongeriges tal i meddelelsen har BE den andenstørste elproduktionskapacitet i England og Wales og den tredjestørste i Skotland. Derfor kan statens intervention i omstruktureringsplanen let få konsekvenser for medlemsstaternes samhandel.
(249)
Tre af de syv omstruktureringsforanstaltninger: foranstaltning D (Omstruktureringspakke for de vigtigste kreditorer), foranstaltning E (Ny handelsstrategi) og foranstaltning F (Afhændelse af aktiver) er ikke baseret på offentlige ressourcer. De kan derfor ikke betegnes som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(250)
Foranstaltning A er derimod baseret på offentlige ressourcer, for den består af en række betalinger eller løfter om betalinger fra den britiske regering. Da betalingerne fra den britiske regering vil dække en del af de nukleare forpligtelser, som BE normalt skulle have indfriet, giver foranstaltning A også BE en fordel. Af ovennævnte årsager konkluderer Kommissionen, at foranstaltning A er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Det bestrides ikke af Det Forenede Kongerige.
(251)
Foranstaltning B og C er (henholdsvis helt og delvist) baseret på ressourcer fra BNFL, som er en offentlig virksomhed. Ressourcer, som tilhører en offentlig virksomhed, er statsmidler. Foranstaltning B og C er derfor kun statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis de giver BE en konkurrencefordel, der skal tilregnes staten. Spørgsmålet blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren og analyseres derfor nærmere i afsnit VI.2.b).
(252)
Foranstaltning G omfatter også ressourcer fra lokale myndigheder. Ressourcer fra sådanne myndigheder svarer til statsmidler. Foranstaltning G er derfor kun statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hvis den giver BE en konkurrencefordel, der skal tilregnes staten. Spørgsmålet blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren og analyseres derfor nærmere i afsnit VI.2.a).
a) Vedrørende tilstedeværelsen af støtte under foranstaltning G
(253)
De britiske myndigheder godtgjorde, at BE havde betalt lokale skatter under foranstaltning G med renter beregnet ved hjælp af den referencesats og kalkulationsrente, som Kommissionen har foreskrevet for Det Forenede Kongerige. Der er ingen særlige bestemmelser i den britiske lovgivning om, at der skal anvendes højere rentesatser i det tilfælde, lokale myndigheder udsætter lokal beskatning. Kommissionen mener derfor, at det er korrekt at lægge den anvendte sats til grundlag for en afgørelse om, hvorvidt skatteudsættelsen giver BE en konkurrencefordel. Af ovennævnte årsager konkluderer Kommissionen, at foranstaltning G ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
b) Vedrørende tilstedeværelsen af støtte under foranstaltning B og C
(254)
I Kommissionens beslutning om at indlede proceduren hedder det, at på indeværende tidspunkt i vurderingen mener Kommissionen, at genforhandlingen af aftalerne mellem BNFL og BE kan betragtes som statsstøtte. BNFL, som er en offentlig virksomhed, meddelte nemlig, at den ikke var villig til at ændre de kommercielle vilkår i sine løbende aftaler med BE, før BE havde meddelt, at der var indledt forhandlinger med den britiske regering om finansiel støtte. Det forekom tvivlsomt, om disse aftaler blev genforhandlet på almindelige markedsvilkår. Kommissionen kom til de samme foreløbige konklusioner i forbindelse med foranstaltning C.
(255)
Med udgangspunkt i de data, der er stillet til rådighed, siden proceduren blev indledt, har Kommissionen foretaget en mere tilbundsgående analyse for at fastlægge, hvorvidt foranstaltning B og C opfyldte kriterierne for statsstøtte, og navnlig om de gav BE en konkurrencefordel. Den nåede til følgende konklusioner:
(256)
Foranstaltning B er genforhandlingen af aftaler mellem BNFL, en offentlig virksomhed, og BE. Kommissionen har undersøgt, om foranstaltning B giver BE en fordel, som private operatører ikke ville have givet denne kriseramte virksomhed under lignende omstændigheder. Kommissionen undersøgte med andre ord, om BNFL handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip, da den godkendte foranstaltning B.
(257)
I den forbindelse undersøgte Kommissionen navnlig, om genforhandlingen af BNFL’s aftaler med BE skete på almindelige markedsvilkår, og om BNFL’s indrømmelser var af kommerciel karakter.
(258)
For det første skal Kommissionen overveje, om BNFL’s og BE’s nye ordning blev forhandlet på almindelige markedsvilkår. Det er vigtigt at huske på, at BNFL er BE’s største enkeltstående kreditor, og at BE er BNFL’s største kunde. Kommissionen har derfor undersøgt, om en privat operatør i en lignende situation ville have accepteret de vilkår, BNFL accepterede. I en situation, hvor en leverandør er konfronteret med problemer hos sin største kunde, går det ud på at kontrollere, om BNFL handlede som en ansvarlig privat kreditor i et forsøg på at få så stor dækning for sine tilgodehavender som muligt (35).
(259)
Kommissionen har gennemgået de relevante rapporter fra BNFL’s juridiske og økonomiske rådgivere og uddrag af referater fra BNFL’s bestyrelsesmøder, som BNFL forelagde.
(260)
Kommissionen konstaterer for det første, at BNFL allerede anmodede sine rådgivere om at overveje situationen i forhold til BE i begyndelsen af 2002, da BE første gang påberåbte sig nødklausulen i aftalerne med BNFL. Det var ikke muligt at konkludere endeligt, at betingelserne for anvendelse af nødklausulen var opfyldt, men bestyrelsen pålagde BNFL at overveje, hvordan BE's problemer kunne løses, dog på den udtrykkelige betingelse, at enhver aftale skulle være til kommerciel fordel for BNFL.
(261)
De rapporter, som BNFL har forelagt, og som blev udarbejdet på det pågældende tidspunkt, giver et indtryk af den særlige situation, BNFL befandt sig i som BE’s kreditor og leverandør, og indeholder en analyse af konsekvenserne af BE’s insolvens for BNFL. Det konkluderes i rapporterne, at i betragtning af BNFL’s store eksponering, ville en omstrukturering med henblik på at opnå solvens være i BNFL’s interesse, dog ikke for enhver pris. Der defineres derfor et forslag til en indrømmelsespakke til BE og pakkens udvikling følges under forhandlingerne med BE. Som det tydeligt fremgår af rapporterne, holdt BNFL under drøftelserne fast ved sin oprindelige tanke om at bestræbe sig på beskytte sine interesser ved at undgå, at BE blev sat under administration, dog ikke for enhver pris og inden for rammerne af en ligebyrdig aftale.
(262)
De britiske myndigheder har gjort gældende, at BNFL’s genforhandlede aftaler skal ses som en samlet pakke og i forhold til den situation, BNFL ville have befundet sig i, hvis BE var gået konkurs, frem for som enkeltdele. I de rapporter, som de britiske myndigheder og BNFL har fremlagt, konkluderes det, at de endelige vilkår er bedre for BNFL end enhver form for insolvens.
(263)
Kommissionen konkluderer derfor for det første, at hvis BE var blevet insolvent, ville BNFL have befundet sig i en meget uvis og efter al sandsynlighed ugunstig situation.
(264)
BE's insolvens ville naturligvis ikke automatisk have ført til øjeblikkelig lukning af alle BE’s kernekraftværker og ville heller ikke fuldstændigt have fjernet behovet for nedlukning af nuværende kraftværker og forvaltning af brugt brændsel fra tidligere aktiviteter.
(265)
Hvis BE var blevet insolvent, ville BNFL efter Kommissionens mening have haft sværere ved at forhandle med BE’s efterfølger både om kraftværkernes drift og om nedlukning. Det ville have indebåret mange risici og stor uvished, og sådanne forhold bliver en privat investor nødt til at tage hensyn til, når han overvejer at genforhandle ordninger, navnlig med sin største kunde. BNFL's rådgivere undersøgte dette alternativ nøje, hvilket er en tydelig tilkendegivelse af, at BNFL tog rimeligt hensyn til disse forhold.
(266)
BNFL havde derfor absolut kommerciel interesse i at forsøge at sikre omstrukturering af BE med henblik på at opnå solvens.
(267)
Efter at være nået til denne indledende konklusion overvejede Kommissionen derefter de genforhandlede aftalers konsekvenser for BNFL’s indtægter, navnlig i forhold til kommentarer fra tredjeparter, for at tjekke, ud fra en mere mikroøkonomisk synsvinkel, om disse genforhandlede aftaler ville være blevet accepteret af en privat virksomhed i en lignende situation.
(268)
For så vidt angår forvaltning af brugt brændsel, skelnes der mellem forpligtelser vedrørende tidligere og fremtidige aktiviteter.
(269)
I henhold til omstruktureringsplanens foranstaltning A overtager den britiske regering alle disse forpligtelser vedrørende brugt brændsel fra tidligere aktiviteter fra BE (36).
(270)
Den gældende ordning for forvaltning af brugt brændsel fra fremtidige aktiviteter blev ændret. BNFL har fremlagt følgende tabel over den nye ordning for forvaltning af brugt brændsel, som viser, at BE skal betale BNFL efter et gradueret mønster. Kommissionen har tilføjet de data, der står med kursiv.
Tabel 7
Priser i forbindelse med den nye ordning for affaldsforvaltning
Faktisk elpris (38) i GBP/MWh i 2003-priser
Faktisk enheds(rabat)/tillæg i GBP/MWh i 2003-priser
(i forhold til de oprindelige aftaler)
Faktisk nettoenhedsbetaling for brugt brændsel i GBP/MWh i 2003-priser
Betaling i GBP/kgU (37)
14,8 og derunder
- 0,6
[…]
15
- 0,5
16
0
17
0,5
18
1
19
1,5
20
1,75
21 og derover
2,0
(271)
Det er vigtigt at være opmærksom på, at rabatter og tillæg i tabel 7 ses i forhold til den ordning for forvaltning af brugt brændsel, der forefandtes umiddelbart før omstruktureringen, frem for i forhold til tidligere ordninger. Det giver et korrekt udgangspunkt for analysen af BNFL's indrømmelser over for BE, for på den måde fremgår det, hvad BNFL ville have modtaget fra BE, hvis BE ikke havde fået problemer. Sammenlignes den nye ordning derimod med tidligere aftaler, f.eks. de oprindelige aftaler om el fra grundbelastningselværker, som den første anonyme tredjepart henviser til, er det ikke muligt at få et realistisk indtryk af BNFL’s indrømmelser under forhandlingerne om omstruktureringsplanen.
(272)
Som det fremgår af tabel 7 giver BNFL rabat til BE i forhold til forvaltningsordningen for brugt brændsel fra før omstruktureringen, hvis den faktiske pris for el ligger under strike-prisen på 16 GBP/MWh. Hvis elprisen ligger over strike-prisen, modtager BNFL et tillæg i forhold til beløbet under den oprindelige forvaltningsordning for brugt brændsel.
(273)
Som anført i betragtning 270 afhænger BNFL’s indtægter fra forvaltning og bortskaffelse af brugt brændsel fra fremtidige aktiviteter af engrospriserne for elektricitet i Det Forenede Kongerige. En sådan bestemmelse kan ikke i sig selv udlægges som ikke-kommerciel. Den er ret almindelig inden for sektoren, hvor aktørerne ønsker at dele de risici, der er forbundet med store potentielle prisudsving.
(274)
For at undersøge, om en privat virksomhed ville have accepteret disse priser, tjekkede Kommissionen, om niveauet, i betragtning af den forventede udvikling i elpriserne, ville have sat BNFL i stand til at dække sine undgåelige omkostninger. Med udsigten til at miste en så vigtig kunde, som BE er for BNFL, ville en privat virksomhed have været parat til at sænke sine priser til de omkostninger, den kunne undgå ved at standse forretningerne. Disse omkostninger er netop de undgåelige omkostninger.
(275)
Under den nye ordning for forvaltning af brugt brændsel får BNFL ejendomsretten til det brugte brændsel, når det leveres af BE. Det betyder, at BNFL skal sørge for affaldets endelige bortskaffelse, hvilket ikke var tilfældet under den tidligere ordning (39). Den nye ordning tillægger BNFL større byrder i forhold til tidligere, og derfor er det ikke tilstrækkeligt at sammenholde tidligere og nye beløb og på den baggrund konkludere, at BNFL dækker de undgåelige omkostninger, så snart brutto-elprisen ligger over […] GBP/MWh. På den anden side foreskriver den nye ordning for brugt brændsel ikke, hvordan BNFL skal behandle brugt brændsel, som den har ejendomsret til. BNFL kan eventuelt vælge at oparbejde det brugte brændsel, inden det bortskaffes endeligt.
(276)
Der er behov for endnu en analyse, og den skal foretages på grundlag af de faktiske undgåelige omkostninger, herunder udgifter til endelig bortskaffelse af brugt brændsel.
(277)
Kommissionen bad de britiske myndigheder om en nærmere redegørelse for disse omkostninger. I henhold til dokumentation fra de britiske myndigheder vil BNFL dække de undgåelige omkostninger, så snart elpriserne ligger over […] GBP/MWh-[…] GBP/MWh, afhængigt af risikoafdækning. Den beskedne forskel i forhold til de […] GBP/MWh i betragtning 275 skyldes hovedsageligt, at der allerede findes bassiner til langsigtet deponering på BNFL’s område, som på indeværende tidspunkt anvendes til deponering af brændsel forud for oparbejdning […].
(278)
Kommissionen har krydstjekket denne evaluering ved at sammenholde de undgåelige omkostninger, som de britiske myndigheder har beregnet, med beregninger fra en anden kilde.
(279)
Greenpeace har på sit netsted offentliggjort en rapport, som er udarbejdet af Gordon MacKerron fra National Economic Research Associates (40). I rapporten angives der en pris på 200 USD/kgU (110 GBP/kgU (41)) for midlertidig deponering af brugt brændsel og på 400 USD/kgU (220 GBP/kgU) for endelig deponering. Ifølge rapportens forfatter stammer tallene fra en amerikansk undersøgelse (42). Der er stor forskel på de amerikanske reaktortyper (hovedsageligt LWR) og BE’s. Endvidere fremgår det ikke klart af rapporten, hvorvidt de omkostninger, der henvises til, er undgåelige omkostninger, eller hvorvidt de omfatter faste udgifter, der falder uden for følgende analyses område. De afhænger også i høj grad af kalkulationsrenter, eftersom de fleste omkostninger i forbindelse med endelig bortskaffelse vil opstå langt ud i fremtiden. Kommissionen har dog brugt disse tal alligevel, for den anser tal offentliggjort af en tredjepart for at være en relevant kilde til krydstjekning af tallene fra de britiske myndigheder.
(280)
I henhold til de tal, der er anført i betragtning 279, ville BNFL kunne dække sine omkostninger ved en elpris på over […] GBP/MWh. Tallene skal nu sammenholdes med den forventede udvikling i elpriserne.
(281)
Denne sammenligning skal nødvendigvis tage udgangspunkt i den nuværende og i den fremtidige udvikling af elpriserne som forventet af BNFL, da der blev forhandlet om den nye ordning for BNFL og BE. BNFL vurderede værdien af sine indrømmelser til BE på dette potentielle grundlag.
(282)
I henhold til BNFL’s materiale forventedes priserne at blive liggende på 16-19 GBP/MWh på kort sigt for derefter at stige til højere og mere bæredygtige værdier.
(283)
BNFL vurderede planens endelige vilkår på baggrund af fire scenarier. Kun i det værste tilfælde lå elpriserne konstant under 17 GBP/MWh og nåede kun op på 16,5 GBP/MWh på mellemlang sigt. I de tre øvrige tilfælde regnede man med, at priserne ville nå op på ca. 18 GBP/MWh allerede i 2007 for derefter at stige gradvist til ca. 19,5-23 GBP/MWh.
(284)
BNFL vurderede derfor genforhandlingen af sin ordning med BE på baggrund af prognoser for prisudviklingen, som viste, at selv i værste fald ville priserne sætte virksomheden i stand til at dække de undgåelige omkostninger, som vurderet internt, og at priserne i alle andre tilfælde ville sætte virksomheden i stand til at dække de undgåelige omkostninger, som vurderet af Gordon MacKerron.
(285)
Udviklingen i elpriserne viste sig i sidste ende at overgå selv den mest optimistiske af de fire scenarier, som BNFL benyttede. Forskellige prisindberetningsbureauer har rapporteret om kortsigtede vinterpriser for el fra grundbelastningselværker på over 20 GBP/MWh, med priser på helt op til 27 GBP/MWh (43). De samme bureauer har rapporteret om sommerpriser på ca. 20 GBP/MWh. De scenarier, BNFL benyttede, var derfor generelt ret pessimistiske.
(286)
Det kan derfor konkluderes, at BNFL forventede at kunne dække de undgåelige omkostninger under den nye ordning, selv om virksomheden skulle bære omkostningerne i forbindelse med den endelige bortskaffelse af brugt brændsel.
(287)
Analysen af den nye forsyningsordning for brændsel, der er meget enklere, fordi den omfatter et variabelt beløb, der ikke er knyttet til elprisen, viser, at BNFL under alle omstændigheder vil dække de undgåelige omkostninger ved brændselsforsyning.
(288)
Ved en nærmere undersøgelse af de undgåelige omkostninger er der derfor intet, der tyder på, at BNFL ikke handlede på kommercielle vilkår. Med den faktiske udvikling i elpriserne ser det tværtimod ud til, at BNFL sandsynligvis vil forbedre sin stilling i forhold til tidligere, samtidig med at virksomheden har optrådt så fleksibelt, at dens største kunde kunne blive på markedet.
(289)
Efter at have gennemgået genforhandlingen ud fra en mikroøkonomisk synsvinkel undersøgte Kommissionen, om BNFL blev behandlet på ligefod med BE’s private kreditorer. På dette andet trin undersøgte Kommissionen, om BNFL's indrømmelser kan sidestilles med private kreditorers.
(290)
Af det materiale, som Det Forenede Kongerige og BNFL har forelagt, fremgår det, at:
a)
selv om BNFL fastlagde vilkårene med BE, før BE havde forhandlet med hver af de større kreditorer om individuelle vilkår, krævede BNFL, at der skulle indføjes en bestemmelse om tilbagetrækning af de foreslåede indrømmelser, hvis andre større kreditorer fik tilbudt bedre vilkår end BNFL
b)
under hele forhandlingsprocessen kontrollerede BNFL konstant, om andre private BE-kreditorer blev anmodet om at bidrage på samme måde som BNFL
c)
en detaljeret kvantificeret sammenholdelse af kreditorernes fordringer og kompromiserne i den endeligt vedtagne omstruktureringspakke viser, at BNFL gav afkald på færre udestående fordringer end de øvrige kreditorer. I den forbindelse skal det også bemærkes, at BNFL ikke havde sikkerhed for sin gæld i BE’s aktiver.
(291)
Derfor konkluderer Kommissionen, at BNFL blev behandlet på ligefod med de private kreditorer. Det viser også, at BNFL ikke optrådte anderledes end de private kreditorer under forhandlingerne om omstruktureringsplanen.
(292)
Kommissionen anser ovenstående konklusion for at være et tilstrækkeligt bevis for, at BNFL handlede i overensstemmelse med det markedsøkonomiske kreditorprincip, og at foranstaltning B derfor ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(293)
Endvidere mener Kommissionen ikke, at der i dette tilfælde overhovedet er noget, som tyder på, at BNFL’s handlemåde kan tilregnes staten. EF-Domstolen minder i Stardust-dommen (44) om betingelsen for tilregnelse. Som Domstolen statuerede, kan en foranstaltning ikke automatisk betragtes som statsstøtte, udelukkende fordi den blev truffet af en offentlig virksomhed. Det er ikke tilstrækkeligt, at det organ, der yder støtte, er en offentlig virksomhed som defineret i artikel 2, stk. 1, litra b), i Kommissionens direktiv 80/723/EØF af 25. juni 1980 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder (45). Den omstændighed, at de offentlige myndigheder kan øve afgørende indflydelse, enten direkte eller indirekte, er ikke bevis for, at de rent faktisk øvede en sådan indflydelse i et givet tilfælde. Som generaladvokat Jacobs forklarer i sit forslag til afgørelse i Stardust-sagen (46), så kan det fra sagens kendsgerninger og de omstændigheder, hvorunder foranstaltningerne blev truffet, udledes, om en offentlig virksomheds støtteforanstaltning kan tilregnes staten. Generaladvokaten opstiller en række kendsgerninger og omstændigheder, som kunne tages i betragtning efter hans opfattelse, bl.a. bevis for, at foranstaltningen blev truffet efter tilskyndelse fra staten, foranstaltningens omfang og karakter, graden af den kontrol, som staten har over den pågældende offentlige virksomhed og en general praksis med at bruge den pågældende virksomhed til andet end kommercielle formål eller med at øve indflydelse på dens beslutninger.
(294)
På grundlag af materiale fra den britiske regering og tredjeparter har Kommissionen undersøgt, om foranstaltning B (og foranstaltning C) kan tilregnes staten. Kommissionen har taget hensyn til, at BNFL, længe før BE’s finansielle problemer blev offentliggjort, og længe før den britiske regering gav meddelelse om sin rolle i en eventuel omstrukturering med henblik på at opnå solvens, havde besluttet, at det var i virksomhedens interesse at gøre indrømmelser for at sikre BE’s fortsatte solvens. Det kronologiske forløb tyder ikke på, at genforhandlingen fandt sted efter tilskyndelse fra staten. BNFL accepterede nemlig først at deltage i omstruktureringsplanen, efter at den britiske regering havde givet meddelelse om sin medvirken, og det kan ses som bevis for, at BNFL ikke var parat til at redde BE for enhver pris og foretrak at vente på statens indgreb ligesom alle de øvrige kreditorer.
(295)
Kommissionen har også taget højde for den tillidspligt, som BNFL’s bestyrelse ifølge britisk lovgivning har til at handle i BNFL’s bedste kommercielle interesse for at maksimere værdi og minimere finansiel eksponering på grundlag af de informationer, den har til rådighed på det relevante tidspunkt. Det underbygges af relevante uddrag af bestyrelsesmødereferater, som Kommissionen har adgang til.
(296)
På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at foranstaltning B ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(297)
Foranstaltning C omfatter standstill-aftaler med BNFL og en række større kreditorer om beløb forfaldet til betaling i en periode, der begynder den 14. februar 2003 og tidligst ophører den 30. september 2004. I modsætning til andre kreditorer får BNFL ikke renter i standstill-perioden.
(298)
På grundlag af de forhåndenværende informationer har Kommissionen kunnet konstatere, at i de rapporter, som blev udarbejdet, da BNFL forhandlede med BE, når BNFL’s finansielle rådgivere til den konklusion, at BNFL inden for sin andel af omstruktureringspakken ikke sammenlagt har gjort flere indrømmelser end andre kreditorer. Det underbygges ved en sammenligning af de enkelte kreditorers bidrag. Som anført i betragtning 290 har BNFL ikke sikkerhed i BE’s aktiver.
(299)
Endvidere konkluderer Kommissionen, at et tilsagn om ikke at kræve renter med henblik på at bevare den aftalte mulighed for omstrukturering med henblik på at opnå solvens er i overensstemmelse med den adfærd, der kan forventes af en privat kreditor, som tilstræber at sikre den bedst mulige kommercielle løsning. Som det fremgår af den analyse, som BNFL’s finansielle og juridiske rådgivere foretog, ville et krav om genforhandling af standstill-vilkårene have udgjort en risiko for samtlige aftaler med BE og navnlig for BE's solvens. Der ville have været tale om en alvor risiko, for krav om renter ville have fået BE til at blive insolvent, og BNFL fandt, at det ikke ville være i virksomhedens interesse. Ved at give afkald på disse renter optrådte BNFL på samme måde som en privat kreditor, der ønsker at sikre den størst mulige indtjening.
(300)
Endelig kunne Kommissionen ikke konkludere, at den del af foranstaltning C, der involverer BNFL, kan tilregnes staten, og begrundelsen herfor er at finde i vurderingen af foranstaltning B i betragtning 256 til 296.
(301)
Kommissionen er følgelig kommet til den konklusion, at foranstaltning C ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
3. Forenelighedsvurdering i henhold til EF-traktaten
(302)
EF-traktatens artikel 87, stk. 1, omhandler det generelle princip om forbud mod statsstøtte i Fællesskabet.
(303)
EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, omhandler undtagelser fra det generelle princip om uforenelighed, som er beskrevet i artikel 87, stk. 1.
(304)
EF-traktatens undtagelsesbestemmelser i artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, for støtteforanstaltningerne er ikke af social karakter og til enkelte forbrugere, de har ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og det er ikke støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, der er påvirket af Tysklands deling.
(305)
Der findes flere undtagelsesbestemmelser i EF-traktatens artikel 87, stk. 3. Undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra a), b) og d), finder ikke anvendelse i dette tilfælde, for støtten tjener ikke til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker alvorlig underbeskæftigelse, den tjener heller ikke til fremme af virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, og endelig tjener den ikke til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven.
(306)
Derfor er det kun undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der kan finde anvendelse. I henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), kan der ydes statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.
(307)
I rammebestemmelserne forklarer Kommissionen nærmere, under hvilke forudsætninger den i tilfælde som dette kan foretage en positiv vurdering i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c).
(308)
I beslutningen om at indlede proceduren sætter Kommissionen flere gange spørgsmålstegn ved, om omstruktureringsplanen er i overensstemmelse med rammebestemmelserne. Disse betænkeligheder er beskrevet i afsnit II.3. Herefter følger Kommissionens vurdering af de enkelte spørgsmål og dens endelige konklusioner.
a) Vedrørende genetableringen af BE’s rentabilitet
(309)
Tildeling af omstruktureringsstøtte forudsætter, at der foreligger en realistisk, sammenhængende og vidtrækkende omstruktureringsplan, som kan genetablere virksomhedens rentabilitet på lang sigt inden for en rimelig tidsramme og på grundlag af realistiske forventninger. I henhold til punkt 32 i rammebestemmelserne skal forbedringen af rentabiliteten først og fremmest opnås ved de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen, og kan baseres på eksterne faktorer, f.eks. pris- og efterspørgselsudsving, som virksomheden ikke har indflydelse på, hvis de anførte markedsforventninger er generelt anerkendte.
(310)
I henhold til punkt 33 i rammebestemmelserne skal medlemsstaten indgive en omstruktureringsplan, hvor den beskriver de omstændigheder, der førte til virksomhedens vanskeligheder, og gør sig overvejelser omkring forskellige scenarier, som er baseret på optimistiske, pessimistiske og neutrale forventninger. I rammebestemmelsernes punkt 34 hedder det endvidere, at omstruktureringsplanen skal bevirke, at virksomheden efter omstruktureringen kan dække alle omkostninger, herunder afskrivninger og finansielle omkostninger. Den omstrukturerede virksomhed bør have så stor en forrentning af kapitalen, at den kan klare sig uden støtte i en markedsøkonomi.
(311)
I beslutningen om at indlede proceduren satte Kommissionen flere spørgsmålstegn ved genoprettelsen af BE's rentabilitet. Tvivlen var grundet i to forhold. For det første så visse aspekter ved foranstaltning A og B ud til at være af ubegrænset varighed, og det rejste tvivl om, hvorvidt omstruktureringsplanen ville gøre BE konkurrencedygtig igen inden for en rimelig frist. For det andet virkede det som om, at omstruktureringsplanen ikke omfattede tilstrækkeligt mange interne foranstaltninger i BE.
(312)
Kommissionen havde navnlig sin tvivl om foranstaltning A og B. På grund af foranstaltning A’s lange varighed og foranstaltning B’s varighed på ubestemt tid spekulerede Kommissionen på, om omstruktureringsstøtten til BE ikke var tildelt i form af et løbende tilskud, hvilket ville være i strid med de krav, der stilles i rammebestemmelserne. Tredjeparter som f.eks. Drax havde de samme betænkeligheder.
(313)
Med hensyn til foranstaltning B nåede Kommissionen til den konklusion, at foranstaltningen ikke omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Derfor er spørgsmålet om foranstaltning B’s varighed på ubestemt tid ikke længere relevant.
(314)
Med hensyn til foranstaltning A var Kommissionen betænkelig ved, at der kunne opstå omkostninger til kernekraftværkernes nedlukning indtil 2086, og at finansieringen af omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af brugt PWR-brændsel fra BE’s Sizewell B-reaktor også var tidsubegrænset.
(315)
Med hensyn til omkostningerne ved nedlukning konstaterer Kommissionen, at disse omkostninger er fremtidige, men vedrører kernekraftværker, som blev opført for år tilbage. Kommissionen godtager Det Forenede Kongeriges argument, at det ikke er muligt at bestemme omkostningerne i forbindelse med nedlukning præcist, fordi der ikke findes fortilfælde for AGR-værker, og at nedlukning vil ske langt ud i fremtiden, når der eventuelt er sket en udvikling på det teknologiske område. Endvidere anfører den britiske regering, at omkostningerne ved nedlukning allerede stort set er fastlagt, og at eventuelle større stigninger i forpligtelserne på grund af ændringer i driftsprocedurerne, som man vælger at foretage til BE’s økonomiske fordel, eller overtrædelse af minimumspræstationsnormer, skal dækkes af BE. Endvidere er det vigtigt at huske på bestemmelsen om statsintervention i tilfælde af utilstrækkelig finansiering gennem NLF.
(316)
På grund af kernekraftindustriens særlige karakter, som ikke tillader håndtering af radioaktivt materiale, før strålingsstyrken har nået sikrere niveauer, og den nødvendige tidshorisont for finansiering af nedlukningsforpligtelserne konkluderer Kommissionen, at den del af foranstaltning A, som vedrører disse forpligtelser, ikke kan betegnes som løbende tilskud til BE, eftersom de er defineret og vedrører omkostninger, som der allerede er taget højde for. Der er nemlig afsat midler til dækning af disse omkostninger på BE’s balance. Kommissionen konkluderer også, at det sene tidspunkt for udbetaling af støtte til dækning af disse omkostninger ikke kan betragtes som en udskydelse af rentabilitetens genoprettelse til fremtiden.
(317)
Med hensyn til statens finansiering af forvaltningen af PWR-brændsel, som er påfyldt Sizewell B, skal Kommissionen minde om, at BE vil bidrage med 150 GBP/kgU til NLF for PWR-brændsel, som påfyldes Sizewell B-reaktoren efter omstruktureringens ikrafttrædelsesdato.
(318)
Dette beløb er uden tvivl lavere end de samlede omkostninger ved forvaltning af brugt PWR-brændsel, endelig bortskaffelse inklusive. BE anslog selv de samlede omkostninger til 240 GBP/kgU i regnskabet for 2001/2002. Den omstændighed, at kun en del af disse omkostninger dækkes af BE’s betalinger til NLF, bekræfter, at NLF-bidraget til forvaltningen af dette brændsel omfatter statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
(319)
For at kunne afgøre, om denne støtte er tidsubegrænset, er Kommissionen nødt til at fordele de samlede omkostninger på undgåelige og uundgåelige omkostninger.
(320)
Uundgåelige omkostninger er irreversible. Det er derfor økonomisk rationelt for en virksomhed at fortsætte driften, så længe den kan dække de undgåelige omkostninger, således at så mange irreversible omkostninger som muligt kan tilbagebetales. Støtte til dækning af uundgåelige omkostninger er således klart til modtagervirksomhedens fordel, for støtten flytter breakeven-punktet. For virksomheder med problemer sigter støtten netop mod at hjælpe dem med at genoprette rentabiliteten hurtigere. Men da virksomheden under alle omstændigheder vil fortsætte, så snart de undgåelige omkostninger er dækket, holder støtte til uundgåelige omkostninger ikke virksomheden kunstigt i live. Denne form for støtte er derfor ikke tidsubegrænset.
(321)
Støtte til dækning af undgåelige, navnlig variable omkostninger, har derimod til formål at holde liv i en virksomhed uden fremtidig økonomisk eksistensberettigelse. Denne form for støtte er tidsubegrænset, for den kan kun sikre virksomhedens rentabilitet, hvis den ikke er begrænset i tid.
(322)
De britiske myndigheder har anført, at ca. […] GBP/kgU af de omkostninger på 240 GBP/kgU, der er omtalt i betragtning 318, er undgåelige omkostninger. De fleste af de resterende omkostninger er uundgåelige udgifter til opførelsen af det endelige depot for både tidligere og fremtidigt PWR-affald på Sizewell B-området. Depotet skal efter planen være til rådighed i slutningen af dette århundrede. I betragtning af kalkulationseffekten er omkostningerne derfor ret lave i forhold til omkostningerne i andre lande.
(323)
Tallene fra Gordon MacKerrons rapport, som er omtalt i fodnote 38, kan ikke anvendes til at krydstjekke dette skøn, for det fremgår ikke, i hvilket omfang tallene omfatter uundgåelige omkostninger.
(324)
Til krydstjekning af de britiske myndigheders evaluering har Kommissionen anvendt offentligt tilgængelige oplysninger om det finske kerneprogram, som er et af de mest gennemsigtige programmer i verden. Ligesom Sizewells affald vil affaldet fra de finske kernereaktorer ikke blive oparbejdet, før det bortskaffes endeligt. Den finske virksomhed, som skal sørge for bortskaffelsen, anslår omkostningerne i forbindelse med forvaltningen af finsk affald til EUR 325/kgU (217 GBP/kgU (47)), hvoraf 217 EUR/kgU (145 GBP/kgU) er undgåelige omkostninger (48).
(325)
Kommissionen konstaterer, at disse tal ligner de britiske myndigheders. Kommissionen mener, at de bekræfter, at 150 GBP/kgU er nok til at dække undgåelige omkostninger ved forvaltning af brugt brændsel og en del af de uundgåelige omkostninger i den forbindelse.
(326)
Kommissionen konkluderer derfor, at omstruktureringsplanen ikke omfatter tidsubegrænset støtte til BE, og at varigheden er i overensstemmelse med rammebestemmelserne i betragtning af nuklearindustriens særlige karakteristika og Det Forenede Kongeriges forpligtelser i henhold til Euratom-traktaten (49).
(327)
Kommissionen konstaterer, at den britiske regering har indgivet en detaljeret plan med en markedsundersøgelse og scenarier, som afspejler optimistiske, pessimistiske og neutrale forventninger, i overensstemmelse med punkt 33 i rammebestemmelserne. Endvidere har de indsendt en detaljeret likviditetsanalyse opdateret i juli 2004.
(328)
Planen indeholder en nærmere beskrivelse af baggrunden for BE's problemer og af de foranstaltninger, der er eller vil blive truffet for at løse dem, således som det allerede er kort beskrevet i afsnit II.2.c). I henhold til omstruktureringsplanen skal der gennemføres en ny handelsstrategi (foranstaltning E) i et forsøg på at løse problemet med BE’s mangelfulde risikoafdækning. Ved at sikre øget salg af produkter til fast pris på mellemlang sigt stiler BE mod at reducere likviditetsudsvingene og styrke rentabiliteten på lang sigt. BE ønsker også at mindske sin eksponering for engrospriserne i Det Forenede Kongerige, samtidig med at den holder vejen til markedet åben gennem en blanding af aftalevilkår, adgang til fleksibel produktion via Eggborough og direkte salg til navnlig industri- og erhvervskunder. Foranstaltning A og B sigter mod at løse problemet med den forholdsvis høje andel af uundgåelige omkostninger, BE har som nuklear virksomhed, dels ved at befri BE for en del af de tidligere nukleare forpligtelser, herunder forpligtelser i relation til brugt brændsel og omkostninger ved nedlukning, dels ved at reducere BE’s omkostninger i forbindelse med fremtidige front end- og back end-aftaler om brændsel med BNFL. Endvidere omhandler planen genforhandling af tre out-of-money købsaftaler og salg af BE’s nordamerikanske aktiver, hvilket skulle medvirke til at løse BE’s problem med høje kortsigtede uundgåelige omkostninger i form af finansieringsudgifter. Med hensyn til den tredje årsag til BE's problemer, nemlig væsentlige uforudsete udfald, har BE defineret en plan, PIP, som skal gøre BE’s kernekraftværker mere driftssikre. I henhold til PIP skal der navnlig investeres mere i kapital og personale med henblik på at forbedre værkernes vedligeholdelse og kapacitet. Endvidere er et af de svage punkter, der behandles, den situation, hvor BE’s værker ikke får større kapacitet. I den situation ville BE fortsat være likviditetsskabende.
(329)
I henhold til finansielle overslag fra den britiske regering ville rentabiliteten blive genoprettet inden for et rimeligt tidsrum, eftersom BE ville være likviditetsskabende fra 2004 og have positive årlige cash flows fra driften fra 2005.
(330)
På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen, at omstruktureringsplanen vedrører de problemer, der ligger til grund for BE's vanskeligheder, og er baseret på realistiske forventninger i overensstemmelse med rammebestemmelserne, navnlig i betragtning af udviklingen i elpriserne og PIP's gennemførelse.
(331)
I sin beslutning om at indlede proceduren satte Kommissionen spørgsmålstegn ved, om genoprettelsen af rentabiliteten hovedsageligt kunne tilskrives interne foranstaltninger. Kommissionen var navnlig i tvivl om, hvorvidt BE's besparelser som følge af disse foranstaltninger kun skyldtes indrømmelser fra kreditorer og leverandører og ikke nogen form for rationalisering af BE’s aktiviteter.
(332)
Efter at proceduren var indledt, fremsatte Drax kommentarer til dette spørgsmål. Drax er af den opfattelse, at BE's omstrukturering ikke er en egentlig omstrukturering, eftersom den ikke bunder i interne foranstaltninger og giver BE sikkerhed for, at virksomheden aldrig vil få lov til at gå konkurs. Endvidere tilføjer Drax, at der er en vis usikkerhed omkring BE's bidrag til omstruktureringen, og at det ville have været en bedre løsning at lukke nogle kernekraftværker. Greenpeace er enig heri. Det Forenede Kongerige protesterer og svarede, at pakken er underlagt regeringens godkendelse af BE’s udsigter til rentabilitet. Den britiske regering fremførte også, at ifølge rammebestemmelserne skal der være ligevægt mellem statens bidrag, private bidrag og virksomhedens eget bidrag, hvilket dog ikke er ensbetydende med, at virksomheden skal kunne vende udviklingen uden indgreb fra statens side.
(333)
Kommissionen medgiver, at omstruktureringen ikke kun skal være baseret på interne foranstaltninger, men også kan omfatte foranstaltninger, som træffes af staten og private parter, f.eks. kreditorer og leverandører. Kommissionen konstaterer, at BE allerede har gennemført følgende foranstaltninger: virksomheden har afhændet sine nordamerikanske aktiver (foranstaltning F) og […]. I kommerciel sammenhæng noterer Kommissionen sig, at BE i overensstemmelse med sin nye handelsstrategi (foranstaltning G) har øget antallet af faste aftaler på mellemlang sigt for at afhjælpe sin mangelfulde risikoafdækning. Endvidere er BE ikke frigjort fra sine nukleare forpligtelser og vil bidrage til finansieringen af NLF.
(334)
Som det vil fremgå af afsnit VI.3.c)v) tager Kommissionen også hensyn til, at lukning af et eller flere af BE's kernekraftværker ikke er en mulighed, og at afhændelse af Eggborough ville mindske BE’s udsigter til at genoprette rentabiliteten og være et urimeligt tiltag i denne sammenhæng.
(335)
I betragtning af BE’s hidtidige og fremtidige foranstaltninger og det forhold, at omstruktureringsplanen omhandler de spørgsmål, som er kilden til BE's vanskeligheder, må Kommissionen konkludere, at kravet i rammebestemmelsernes punkt 32 er opfyldt.
(336)
Nogle tredjeparter har navnlig sat spørgsmålstegn ved udsigterne til genoprettelse af Dungeness B's rentabilitet. Dungeness B er BE’s ældste kernekraftværk.
(337)
Powergen, som var den tredjepart, der gav det bedste belæg for sine argumenter, baserede sin analyse af Dungeness B’s situation på en gennemgang af kraftværkets omkostningsstruktur, som oprindeligt indgivet af de britiske myndigheder og beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren.
(338)
Ifølge Powergen er Dungeness B et meget ineffektivt kraftværk. Historiske tal viser, at belastningsfaktoren er lille. Powergen anslår den til 46 %. Med en sådan belastningsfaktor kan kraftværket producere ca. 4,5 TWh pr. år. Ifølge Powergen vil det koste ca. 73,8 mio. GBP at producere en sådan mængde elektricitet, når der udelukkende tages hensyn til undgåelige omkostninger. Powergen konkluderer, at Dungeness B’s undgåelige omkostninger svarer til ca. 16,4 GBP/MWh, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger på 16 GBP/MWh (50).
(339)
De britiske myndigheder gav i deres bemærkninger til Powergens analyse udtryk for deres eget syn på Powergens modanalyse af Dungeness B’s rentabilitet. I henhold til de britiske myndigheder er der to fejl i Powergens analyse. For det første ansætter Powergen værkets samlede omkostninger for lavt. Ifølge BE’s data er Dungeness B's faktiske omkostninger højere, end Powergen havde antaget, navnlig drifts- og vedligeholdelsesomkostningerne. På den måde øges Dungeness B’s omkostninger pr. MWh.
(340)
De britiske myndigheder mener derimod, at Dungeness B’s effektivitet er blevet væsentligt bedre i de senere år. De hævder, at når historiske data viser en forbedring, bør man ikke gå ud fra, at effektiviteten fremover vil være som i de værste år, men snarere som i de senere år. Kraftværkets belastningsfaktor vil således stige til 61 %. På de måde reduceres Dungeness B’s omkostninger pr. MWh.
(341)
De britiske myndigheder har under hensyn til de to forhold i betragtning 339 og 340 beregnet Dungeness B’s undgåelige omkostninger til ca. […] GBP/MWh, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger på […] GBP/MWh.
(342)
Kommissionen har undersøgt Dungeness B’s undgåelige omkostninger under hensyn til forskellige prognoser, som er afhængige af, hvilke overslag over de samlede omkostninger og belastningsfaktoren, der er korrekte. Den er nået frem til følgende matrix:
Tabel 8
Dungeness B’s undgåelige omkostninger pr. MWh med en engrospris for el fra grundbelastningselværker på 16 GBP/MWh
De britiske myndigheders produktionsprognose
Powergen’s produktionsprognose
De britiske myndigheders omkostningsprognose
[…]
[…]
Powergen’s omkostningsprognose
[…]
16,4 GBP/MWh
(343)
Stigninger i elprisen, når engrosprisen for el fra grundbelastningselværker fjerner sig fra 16/MWh, kommer både BE og BNFL til gode, og Kommissionen har regnet sig frem til, hvor høj strike-prisen skal være, for at Dungeness B kan dække sine undgåelige omkostninger under de forskellige forhold:
Tabel 9
Hvor høj engrosprisen for el fra grundbelastningselværker skal være, for at Dungeness B kan dække sine undgåelige omkostninger
De britiske myndigheders produktionsprognose
Powergen’s produktionsprognose
De britiske myndigheders omkostningsprognose
[…]
[…]
Powergen’s omkostningsprognose
[…]
16,8 GBP/MWh
(344)
Så snart engrosprisen for el fra grundbelastningselværker ligger over ca. […] GBP/MWh, kan Dungeness B, som det fremgår af tabel 9, i alle undtagen de værste tilfælde dække sine undgåelige omkostninger og er derfor ikke tabsgivende. Strike-prisen svarer til engrosprisen for el fra grundbelastningselværker, som nu ifølge betragtning 282-285 af og til skulle ligge et godt stykke over 20 GBP/MWh, og som man under alle omstændigheder altid har forventet ville ligge på 16-19 GBP/MWh, selv i det korte tidsrum, Dungeness B fortsat er i drift. Endvidere konstaterer Kommissionen, at med de nuværende elpriser vil Dungeness B være i stand til at dække sine undgåelige omkostninger selv under de værst tænkelige omstændigheder.
(345)
Kommissionen anser derfor Dungeness B for at være et rentabelt aktiv.
b) Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt støtten er begrænset til et minimum
(346)
I beslutningen om at indlede proceduren stillede Kommissionen spørgsmålstegn ved, om støtten var begrænset til et minimum, for det var ikke fastlagt, i hvilket omfang foranstaltning B, C og G var statsstøtte, og det nøjagtige støttebeløb under foranstaltning A var ikke fastsat.
(347)
Kommissionen minder om afsnit VI.2.a) og VI.2.b), hvor den konkluderede, at foranstaltning B, C og G ikke er statsstøtte som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk.1. Støttepakken er derfor begrænset til foranstaltning A.
(348)
Foranstaltning A omfatter statsstøtte, som skal opfylde tre former for forpligtelser: forvaltning af brugt brændsel fra tidligere aktiviteter, forvaltning af forpligtelser, der ikke er indgået aftale om, og nedlukning af kernekraftværker. På det tidspunkt, proceduren blev indledt, fremstod forpligtelserne i forbindelse med hver af de tre kategorier, og dermed den tilknyttede statsstøtte, kun som skøn uden loft.
(349)
Forpligtelser i tilknytning til forvaltning af brugt brændsel udgør størstedelen af de samlede forpligtelser. De består af betaling til BNFL for forvaltningstjenesteydelser i forbindelse med brændsel påfyldt BE’s reaktorer forud for omstruktureringsplanens ikrafttrædelsesdato. Disse serviceydelser indgår allerede i en aftale, og det beløb, BE skylder BNFL i den forbindelse, er i de fleste tilfælde nøje fastlagt.
(350)
Kommissionen mener alligevel, der bør sættes loft over, hvor stor en del af disse forpligtelser den britiske regering kan finansiere. De britiske myndigheder har derfor accepteret at ændre deres oprindelige skøn for disse forpligtelser, dvs. 2 185 000 000 GBP (51), til et loft over den støtte, der kan ydes til dækning af sådanne forpligtelser.
(351)
Det er derimod vanskeligt at sætte et nøjagtigt tal på de forpligtelser, der er forbundet med nedlukning af kernekraftværker og forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om.
(352)
Nedlukning af kernekraftværker er en meget speciel opgave. Der er kun ganske få erfaringer i hele verden med fuldstændigt afsluttet arbejde inden for dette område (52). Ifølge eksperter kan sådanne omkostninger beløbe sig til 15 % af de samlede investeringsomkostninger eller mere (53), eller til 50 % af den nukleare del af investeringen (54). Selv om sådanne skøn skulle vise sig at være fuldstændigt konsekvente og nøjagtige, skal der foretages en præcis beregning af de oprindelige investeringsomkostninger i et givet kraftværk for at opstille et skøn over nedlukningsomkostningerne, hvilket navnlig ville være vanskeligt for ældre kraftværker som BE’s, hvor optegnelserne over tidligere omkostninger er meget upræcise.
(353)
Endvidere er de fleste af BE’s værker AGR-værker, som ikke blot adskiller sig fra værker i andre lande, men også i et vist omfang fra hinanden. Man kan derfor ikke forvente at kunne bygge på erfaringer enten fra andre lande eller fra Det Forenede Kongerige i et forsøg på at opstille et mere præcist skøn over omkostningerne ved nedlukning af BE's reaktorer.
(354)
Det er i sagens natur også vanskeligt at bestemme forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om. De vedrører hovedsageligt endelig bortskaffelse af brugt brændsel. Som det fremgår af erfaringerne fra Nirex Intermediate Level Waste-depotet, er det fortsat uvist, hvordan brugt nukleart brændsel skal endeligt bortskaffes i Det Forenede Kongerige. Erfaringer fra andre lande har også vist, at det kan være både en teknisk og en politisk udfordring at finde steder, hvor visse typer affald kan deponeres. Det er meget vanskeligt at bestemme omkostningerne ved en aktivitet tilstrækkeligt præcist, når der foreligger så få oplysninger om, hvordan aktiviteten skal gennemføres. Oplysninger fra de britiske myndigheder viser endvidere, at der kan være meget stor forskel på skøn over omkostninger til deponering fra institutioner i andre medlemsstater.
(355)
Derfor mener Kommissionen, at forsøg på at fastsætte de maksimale omkostninger ved nedlukning og afvikling af forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om, nødvendigvis må have en stor fejlmargin. Der er alvorlig risiko for at overvurdere omkostningerne.
(356)
I dette tilfælde mener Kommissionen derfor, at sættes der en høj uvis og sandsynligvis overvurderet værdi som loft for støtten, så svarer det faktisk til at tilsidesætte kravet om minimumsstøtte, for usikkerhedsmarginer kan nemlig åbne mulighed for unødvendig støtte, når de ikke holder stik.
(357)
Skal man sikre, at minimumsprincippet overholdes, ville det være meget bedre at undlade at forsøge at beregne et loft for støtten og i stedet indføre en ordning, som sigter mod at begrænse fremtidige udgifter til et minimum.
(358)
De britiske myndigheder har således besluttet at indføre en række mekanismer med henblik herpå:
a)
Det defineres præcist, hvilke kategorier af forpligtelser, staten kan overtage omkostningerne for.
b)
De britiske myndigheder overvåger disse omkostninger nøje, både forudgående og efterfølgende, via Nuclear Decommissioning Agency (NDA).
c)
NDA giver nedlukningen i udbud, hvilket sikrer, at omkostningerne holdes på markedsniveau.
d)
NDA's egne aktiviteter vil i sidste ende blive kontrolleret af det britiske handels- og industriministerium og af rigsrevisionen.
e)
For at styrke Kommissionens kontrol med udgifterne yderligere, vil det oprindelige samlede skøn over begge forpligtelser (dvs. 1 629 000 000 GBP (55)) blive anvendt som tærskel. Hvis de kumulerede udgifter i forbindelse med de to forpligtelser overstiger tærsklen, modtager Kommissionen en supplerende rapport både om betalinger til dækning af omkostningsforpligtelser og om foranstaltninger til minimering af disse omkostninger. Rapporten baseres på analyser foretaget af uafhængige regnskabseksperter.
(359)
Det er muligt, at enkelte, meget begrænsede beløb, som BE skylder BNFL i forbindelse med forpligtelser vedrørende brugt brændsel, kommer til at overstige det oprindelige skøn. Det vil navnlig være tilfældet, når enkelte brugte brændselselementer ikke svarer til specifikationerne og kræver særlig behandling. I så fald giver de nuværende aftaleordninger mellem BE og BNFL mulighed for at hæve den almindelige pris for forvaltning af brugt brændsel. Hvis det sker, modregnes de beløb, som staten skal betale på BE’s vegne for at indfri de forpligtelser, der overstiger det oprindelige skøn, i ovennævnte tærskel på 1 629 000 000 GBP, uden at tærsklen ændres.
(360)
Kommissionen mener, at beløbene i betragtning 350 og 358 bør beregnes ved brug af Kommissionens almindelige referencesats. I betragtning af tidsperiodens længde bør referencesatsen dog justeres hver femte år (56).
(361)
Det er vigtigt at bemærke, at det loft og den tærskel, der omtales i betragtning 350 og 358, gælder for alle udgifter til indfrielse af forpligtelser, uanset om de finansieres af NLF eller staten. Det er ensbetydende med, at loft- og tærskelmekanismen automatisk tager hensyn til de midler, der er til rådighed i fonden.
(362)
Endelig indebærer omstruktureringspakken også fritagelse for skat af den stigning i BE-kraftværkernes bogførte værdi, som skyldes, at en del af de tilknyttede forpligtelser indfries af den britiske regering. Da disse forpligtelser plejede at blive opført i BE’s regnskaber, får muligheden for delvis indfrielse ved den britiske regerings mellemkomst deres værdi til at stige med et beløb svarende til højst den værdi, den britiske regering tegner sig for.
(363)
I henhold til Det Forenede Kongeriges almindelige regnskabs- og finansieringsregler skal stigningen beskattes. Den fritagelse, regeringen indrømmer, kan derfor blive til konkurrencemæssig fordel for BE, som defineret i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Eventuel beskatning ville dog forringe BE’s muligheder for at indfri forpligtelserne på egen hånd, hvilket til gengæld ville øge den britiske regerings faktiske forpligtelser. Skattefritagelsens statsstøtteelement kan derfor helt eller delvist blive udlignet af en stigning i den endelige finansiering af de forpligtelser, regeringen skal indfri. Det egentlige statsstøtteelement i skattefritagelsen svarer kun til den del af fritagelsen, som ikke udlignes af en stigning i de beløb, som den britiske regering skal betale for at opfylde sit løfte om at indfri de nukleare forpligtelser.
(364)
Stigningen i kraftværkernes værdi er kun fiktiv, for forpligtelserne vil bestå, indtil den britiske regering anmodes om at gribe ind, og i det omfang det rent faktisk kan lade sig gøre, og skal i videst muligt omfang indfries af NLF, som BE bidrager til. Hvis regeringen havde betalt for manglende finansiering af forpligtelser på anden måde eller på et andet tidspunkt, f.eks. gennem ad hoc tilskud, da forpligtelserne opstod, ville der måske ikke have været behov for skattefritagelse.
(365)
Kommissionen anser derfor ikke skattefritagelsens statsstøtteelement for at være andet og mere, end hvad der er nødvendigt, for at støtten kan virkeliggøre omstruktureringens mål.
(366)
Endelig bemærker Kommissionen, at en eventuel stigning i BE’s fortjeneste, f.eks. på grund af højere elpriser, stort set vil gå til at finansiere BE’s bidrag til NLF. En sådan stigning i BE’s bidrag ville automatisk indebære et fald i støtten.
(367)
Kommissionen mener derfor, at ovennævnte mekanismer tilsammen vil sikre, at statsstøtten under foranstaltning A reduceres til et minimum.
c) Vedrørende forhindring af urimelig konkurrencefordrejning
(368)
I rammebestemmelsernes punkt 35 hedder det: »Det er desuden en betingelse for tildeling af omstruktureringsstøtte, at der træffes foranstaltninger for i videst muligt omfang at opveje eventuelle skadelige virkninger på konkurrenter«.
(369)
Bortset fra i undtagelsestilfælde, hvor det relevante markeds størrelse er uden betydning på fællesskabs- og EØS-niveau, eller hvor virksomhedens andel af det relevante marked er uden betydning, skal der gennemføres sådanne foranstaltninger, således at omstruktureringsplanens støtteelement er foreneligt med det fælles marked. De skal tage form af en begrænsning af virksomhedens tilstedeværelse på markedet og stå i forhold til støttens fordrejende virkning. Man kan overveje at begrænse disse foranstaltninger, hvis de kan føre til en væsentlig forringelse af markedsstrukturen.
(370)
Hvis der er behov for kompensationsforanstaltninger, bestemmes deres form og omfang af markedskapaciteten. I tilfælde af strukturel overkapacitet på markedet, skal kompensationsforanstaltningerne tage form af en uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten. Selvom der ikke er strukturel overkapacitet, kan der alligevel være behov for kompensationsforanstaltninger, men de kan tage form af andet end en uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten.
i) Det relevante marked
(371)
I henhold til fodnote 20 i rammebestemmelserne omfatter det relevante geografiske marked normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område kan udskilles i tilstrækkelig grad fra vilkårene i andre områder af EØS.
(372)
Medlemsstaterne har længe handlet med elektricitet, navnlig siden direktiv 96/92/EF trådte i kraft.
(373)
Men medlemsstaternes handel med elektricitet er underlagt fysiske begrænsninger på grund af manglende samkøringskapacitet. Problemerne er endnu større, når geografiske begrænsninger reducerer mulighederne for at skabe nye samkøringslinjer.
(374)
I forbindelse med politikken for de transeuropæiske net har Kommissionen opstillet en liste over sådanne flaskehalse på det indre elmarked. Ifølge bilag 1 til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1229/2003/EF af 26. juni 2003 om opstilling af et sæt retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet og om ophævelse af beslutning nr. 1254/96/EF (57) er Det Forenede Kongerige et af de geografiske områder, der ikke er tilstrækkeligt knyttet til den resterende del af nettet til, at det fælles marked kan fungere som en helhed.
(375)
Ud over at være isoleret fra den resterende del af Fællesskabets elnet er Det Forenede Kongeriges elmarked også karakteriseret ved sin meget specielle handelsordning. Denne specielle handelsordning, New Electricity Trading Arrangements (»NETA«), er hovedsageligt baseret på tosidige aftaler mellem værker, leverandører og kunder, i modsætning til de mere klassiske pool-markeder. Der er meget stor forskel på konkurrencevilkårene i forbindelse med NETA og på et pool-marked. Det fremgik tydeligt, da Det Forenede Kongerige skiftede fra en pool-struktur til NETA i 2001, og elengrospriserne faldt kraftigt.
(376)
På nuværende tidspunkt dækker NETA kun England og Wales. Det skotske marked er dog i høj grad knyttet til NETA, fordi elpriserne i Skotland indeksreguleres efter priserne i England og Wales. Endvidere skal NETA efter planerne meget snart udvides til at omfatte Skotland. Resultatet bliver et britisk marked, som skal begynde at fungere i 2005. Det skal dog bemærkes, at Skotland kun vil udgøre en begrænset del af dette marked, da installeret kapacitet i Skotland kun svarer til lidt over 10 % af installeret kapacitet i England og Wales.
(377)
Det nordirske elmarked vil ikke blive knyttet til det britiske inden for en overskuelig fremtid. De nuværende elforbindelser mellem Storbritannien og Nordirland er faktisk meget ringe (den nominelle kraft er på 0,5 GW, hvilket svarer til mindre end 1 % af den registrerede installerede kapacitet i Storbritannien). Konkurrencevilkårene i Nordirland vil derfor fortsat være meget anderledes end i Storbritannien.
(378)
Da BE kun opererer i Storbritannien, anser Kommissionen derfor Storbritannien for at være det relevante geografiske område for denne beslutning (58).
(379)
I henhold til tal fra de britiske myndigheder lå den samlede installerede kapacitet i de 15 stater, der var EU-medlemmer på det tidspunkt, omstruktureringsplanen blev bekendtgjort, på ca. 565 GW. Den samlede registrerede installerede kapacitet i Storbritannien svarer til ca. 10 % heraf. Endvidere er Det Forenede Kongeriges marked, hvoraf Storbritannien tegner sig for ca. 95 %, et af de største i EØS, kun overgået af det tyske og det franske marked. Markedet kan derfor ikke anses for ubetydeligt i fællesskabs- og EØS-sammenhæng.
(380)
BE’s kapacitet udgør ca. 14 % af den registrerede kapacitet i England og Wales og ca. 24 % i Skotland. BE kan derfor ikke anses for at have en ubetydelig andel af det relevante marked.
(381)
Endelig er der mange andre aktører på det pågældende marked end BE: BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power og Powergen for blot at nævne et par af de større. Skulle BE forsvinde, opstår der hverken et monopol eller et snævert oligopol på det relevante marked.
(382)
Ovennævnte bekræfter Kommissionens oprindelige markedsanalyse som beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren. Kommissionen bemærker, at ingen af de tredjeparter, som fremsatte bemærkninger, satte spørgsmålstegn ved disse foreløbige resultater.
ii) Kapacitet på markedet
(383)
I beslutningen om at indlede proceduren gjorde Kommissionen det klart, at der ved vurdering af kapaciteten på et givet elmarked bør tages hensyn til de særlige fysiske kendetegn ved elektricitet og til de potentielt omfattende forstyrrelser, som elektricitetsudfald kan skabe både for økonomien og for borgernes dagligdag. Ved en vurdering af, hvorvidt der er strukturel overkapacitet, bør man derfor regne med en tilstrækkeligt stor kapacitetsmargin for at kunne dække spidsbelastningsefterspørgslen under alle rimelige forhold.
(384)
Kommissionen konstaterede, at kapacitetsmarginen på det relevante marked ikke var særligt høj sammenlignet med internationale standarder og tidligere værdier. Den konstaterede dog, at der muligvis var plads til et beskedent fald i denne kapacitetsmargin i sammenligning med enkelte andre medlemsstater eller værdier i Det Forenede Kongerige i 1995/1996.
(385)
Tredjeparters bemærkninger angående strukturel overkapacitet har været koncentreret om prisudviklingen og vurderingen af den eksisterende kapacitetsmargin i Storbritannien.
(386)
Nogle tredjeparter antydede, at der er en forbindelse med elprisernes udvikling og strukturel overkapacitet på markedet. På et så konkurrencepræget marked som NETA viser prisen efter deres mening, om der er behov for ny kapacitet. Hvis der er behov for ny kapacitet på et bestemt tidspunkt i fremtiden, udløser den forventede mangel på kapacitet i den pågældende periode en stigning i de tilsvarende terminspriser. Priserne vil stige så meget, at omkostningerne ved opførelse af nye værker dækkes, og nye aktører kommer ind på markedet.
(387)
Selvom priserne er steget på det seneste, er de ifølge disse tredjeparter endnu ikke nået op på et sådant niveau, at de har fået nye aktører til at komme ind på markedet. Derfor må der være overkapacitet på markedet.
(388)
Kommissionen medgiver, at der er en sammenhæng mellem priserne på et givet marked og kapaciteten. Den mener dog, at elmarkeder som NETA er alt for komplicerede til, at man kan drage endelige konklusioner om strukturel overkapacitet på markedet udelukkende på basis af prisobservationer.
(389)
For det første har NETA i modsætning til pool-markeder ikke en ligevægtspris. NETA er baseret på tosidige aftaler, som kan være af meget forskellig art, og som ikke altid har let gennemskuelige prisrapporteringsmekanismer. Elektricitetsbørser som UKPX er mere gennemsigtige, men de repræsenterer ikke en tilstrækkeligt stor del af markedet til at gøre det muligt at drage egentlige konklusioner. De fokuserer endvidere på handel på kort sigt og er derfor af begrænset nytte, hvis man vil skaffe sig viden om den fremtidige udvikling. Man er derfor henvist til prisindekser fra uafhængige kilder som Heren eller Argus. Disse prisindekser har deres egne begrænsninger, for de refererer kun til engrosmarkedet, der tegner sig for ca. to tredjedele af den samlede eludveksling, og kan derfor ikke opfange andet end ekstreme fald i den forventede elproduktion.
(390)
For det andet forudsætter begrundelsen i betragtning 389, at terminspriserne er et korrekt udtryk for den fremtidige situation på markedet. Kommissionen mener ikke, det altid vil være tilfældet. Priserne afspejler nemlig et mere kompliceret forhold, som i højere grad tager udgangspunkt i, hvordan henholdsvis køber og sælger mener, deres situation vil være i fremtiden. De er derfor baseret på forventninger til det fremtidige marked, som kan være meget urealistiske, for både udbud og efterspørgsel er udsat for mange udsving på det pågældende marked. Terminspriser er således i virkeligheden ikke udtryk for balancen mellem udbud og efterspørgsel i fremtiden, men snarere for, hvad nuværende aktører mener, den vil blive. Når man ser man bort fra udsving i brændselspriserne, er det én af grundene til, at terminspriser kan ændre sig meget med tiden, selv for en bestemt periode i fremtiden.
(391)
For det tredje forholder det sig således, at selv hvis man antager, at rapporterede priser er helt relevante og afspejler udbud og efterspørgsel korrekt, er det ikke logisk både at konkludere, at priserne ikke giver mulighed for fuld dækning af nye aktørers omkostninger, og at der er overkapacitet eller endda strukturel overkapacitet på markedet.
(392)
Kommissionen mener derfor ikke, at priserne alene er en tilstrækkeligt pålidelig indikator for, hvorvidt et elektricitetsmarked som NETA har strukturel overkapacitet eller ej.
(393)
Kommissionen konstaterer dog, at terminspriserne for vinterhalvåret er steget meget kraftigt, siden BE fik problemer. Ifølge flere prisrapporteringsagenturer kommer vinterens priser for el fra grundbelastningselværker til at ligge på over 20 GBP/MWh i de næste par år og kan endda nå op på 27 GBP/MWh (59). Denne udvikling i opadgående retning lader til at fortsætte og være bæredygtig. De anslåede omkostninger for nye aktører ligger på 20-25 GBP/MWh (60).
(394)
Kommissionen er overbevist om, at det er lettere at vurdere, om der er overkapacitet, hvis man analyserer de faktiske tal for installeret kapacitet og spidsbelastningsefterspørgsel. Den margin, der er mellem installeret kapacitet og spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger (61), kaldes systemets kapacitetsmargin. Hvis man skal vurdere, om der er strukturel overkapacitet på markedet, skal man således vurdere, om den nuværende og den forventede kapacitetsmargin er tilstrækkelig.
(395)
Det er helt klart en meget vanskelig opgave at fastsætte en bestemt kvantitativ norm for en passende kapacitetsmargin. Normen ville være afhængig af en række parametre, som er forskellige fra net til net. Den ville også være meget afhængig af kravet om forsyningssikkerhed, som igen ville være forbundet med mindre objektive forhold, som f.eks. de psykologiske konsekvenser af en given periode uden elektricitet i en bestemt region.
(396)
Selv hvis alle fysiske og psykologiske parametre lå fast, ville den nødvendige kapacitetsmargin med sikkerhed også være meget afhængig af markedsstrukturen. Nogle eksperter mener, at mere liberale markeder ikke har brug for så stor en kapacitetsmargin som stærkt regulerede centraliserede markeder, selvom de fleste er enige om, at det ikke er muligt at sætte tal på denne virkning på indeværende tidspunkt, fordi der ikke foreligger tilstrækkeligt historisk bevismateriale.
(397)
Endvidere viser kommentarer fra tredjeparter, at der er forskellig opfattelse af, hvor stor Storbritanniens kapacitetsmargin bør være. I de fleste kommentarer henvises der til tal fra de »Seven Year Statements«, som udgives af National Grid Transco (NGTransco), der ejer netværket i England og Wales. I disse rapporter anfører NGTransco, at en kapacitetsmargin på 20 % bør være det nominelle benchmark til planlægningsformål. NGTransco antyder dog, at det muligvis er tilstrækkeligt med en mindre kapacitetsmargin ved realtidsforvaltning af systemet, og nævner i den forbindelse 10 %.
(398)
Drax og Greenpeace har foreslået 10 % som benchmark for en tilstrækkeligt stor kapacitetsmargin, når det skal vurderes, om der foreligger strukturel overkapacitet. Andre organisationer foretrak at beholde de 20 %, herunder institutter, som Greenpeace havde bedt om at udarbejde rapporter om spørgsmålet (62).
(399)
NGTransco tilkendegiver i sine egne bemærkninger, hvilket af de to tal, der bør anvendes til at vurdere, om der foreligger strukturel overkapacitet. Det hedder nemlig, at »som systemoperatør for England og Wales mener vi ikke, at marginer på under 20 % kan være udtryk for overkapacitet på markedet i England og Wales«.
(400)
Kommissionen mener derfor, at 20 % er det korrekte benchmark til vurdering af kapaciteten på markedet i England og Wales. Selvom det skotske marked snart knyttes til markedet i England og Wales, vil der fortsat være en meget skarp fysisk adskillelse mellem markederne. Samkøringslinjen mellem de to regioner har en kapacitet på 2 200 MW. Det er for lidt til at sikre fuld fleksibilitet og til at udligne de enkelte regioners mangel på eller overskud af elkraft. Den anvendes faktisk næsten hele tiden til eksport af energi fra Skotland til England og Wales. Der er tale om en væsentlig begrænsning, og derfor mener Kommissionen, at det nævnte benchmark på 20 % bør forhøjes i forbindelse med de samlede tal for Storbritannien.
(401)
Det engelske og walisiske marked tegner sig i geografisk henseende for langt størstedelen af det britiske marked. Endvidere er de fleste økonomiske data baseret på den del af markedet, for de skotske priser fastsættes i overensstemmelse med de engelske og walisiske data. De allerfleste kommentarer fra tredjeparter vedrører også den engelske og walisiske del. Kommissionen startede derfor sin markedsanalyse med den del.
(402)
Historiske erfaringer viser, at samkøringslinjen mellem de to dele næsten udelukkende har været anvendt til eksport fra Skotland til England og Wales. NGTransco betragter samkøringslinjens kapacitet som en kilde til elkraft for England og Wales. Omvendt anser Scottish Power, som er den skotske operatør, der er ansvarlig for den del af Skotland, som grænser op til England, samkøringslinjen for at være forbeholdt til eksport. Under hensyn til tidligere erfaringer og de lokale operatørers forventninger vil Kommissionen derfor i resten af denne beslutning henregne den kapacitet, der forehaves i kraft af samkøringslinjen mellem England og Wales/Skotland, til England og Wales.
(403)
Der er kun en enkelt netoperatør i hele England og Wales, nemlig NGTransco. Kommissionen har baseret sin analyse af kapaciteten inden for den del på NGTranscos prognose, som offentliggøres regelmæssigt i virksomhedens »Seven Year Statement«.
(404)
Siden proceduren blev indledt, har NGTransco ændret sin prognose for det engelske og walisiske markeds kapacitetsmargin. Kommissionen fik tilsendt en ny prognose sammen med NGTranscos oplysninger. NGTransco offentliggjorde en endnu nyere udgave af samme prognose i sin »Seven Year Statement« for 2004 (63).
(405)
Kommissionen anvendte sidstnævnte nyere udgave til sin analyse. Den tager faktisk udgangspunkt i de samme grundlæggende forventninger, navnlig for så vidt angår input-data, som den prognose, NGTransco anså for relevant i det materiale, den indsendte til Kommissionen. Den indeholder blot nyere data om markedsudviklingen.
(406)
Prognosen opererer med tre scenarier. I det mest optimistiske scenarium (»SYS«) forudsættes produktionskapaciteten at svare til undertegnede transmissionsaftaler. I det mest pessimistiske scenarium (»eksisterende eller under opførelse«) forudsættes det, at der ikke vil være andre værker til rådighed end de eksisterende og dem, der netop er under opførelse. I det mellemliggende scenarium (»tilsagn«) forudsættes de forhåndenværende værker at tælle eksisterende værker, værker, som allerede er under opførelse, og værker, som der allerede er givet tilsagn til som foreskrevet i »Electricity Act« og »Energy Act«.
(407)
Nedenstående skema sammenfatter prognosen med de tre scenarier.
Tabel 10
NGTransco’s scenarier for England og Wales’ kapacitetsmargin (2004)
Scenarier
2004/05
2005/06
2006/07
2007/08
2008/09
2009/10
2010/11
SYS
22
21
23,1
26,8
24,5
25,6
22,5
Tilsagn
22
21,1
22,8
24,3
21,6
22,5
19,1
Eksisterende og under opførelse
22
21,1
18,7
17,1
14,5
12,8
9,5
NB: Kapacitetsmargin over spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger. Samkøringslinjerne med Frankrig og Skotland antages at blive brugt udelukkende til import.
(408)
De tre scenarier adskiller sig hovedsageligt fra hinanden i de sidste år. Det er ikke nogen overraskelse, for de bygger på antagelser, som først og fremmest udviser forskelle på sigt. Men de pågældende år er ikke så relevante, når det drejer sig om at vurdere, om der er overkapacitet på markedet på indeværende tidspunkt.
(409)
I de næste tre år regner man i de tre scenarier med en kapacitetsmargin på mellem 18,7 % og 23,1 %, med et gennemsnit på ca. 21,5 %. Tallet ligger lidt over det nævnte benchmark på 20 %. Forskellen mellem 21,5 % og 20 %, svarende til spidsbelastningsefterspørgslen under gennemsnitskuldebølger, er på 1,5 % af 57 000 MW (64), dvs. 855 MW. Alle BE’s kernekraftværker har en kapacitet på over 855 MW. Da tallet oven i købet er et statistisk gennemsnit, mener Kommissionen ikke, det er tilstrækkeligt statistisk signifikant til at svare til strukturel overkapacitet.
(410)
I de følgende år bliver forskellen mellem de tre scenarier større, hvilket gør det endnu vanskeligere at drage meningsfyldte konklusioner på grundlag heraf. Kommissionen konstaterer dog, at gennemsnittet for de tre scenarier i disse år svinger mellem 17,0 % og 22,7 %, med to år på ca. 20,2 %. Der synes således at være en generel tendens til at have en kapacitetsmargin på ca. 20 %, med forbehold af en vis fejlmargin.
(411)
Kommissionen konkluderer derfor, at det ikke er strukturel overkapacitet på elmarkedet i England og Wales.
(412)
I Skotland er der i modsætning til England og Wales to netoperatører: Scottish and Southern Electricity og Scottish Power. De to operatører offentliggør prognoser for deres eget regionale område. Disse prognoser er dog mindre detaljerede end NGTransco’s med hensyn til eventuelle scenarier for fremtiden. Kommissionen har af den grund koncentreret sin analyse af Skotland om den nuværende situation og har derfor mindre behov for forskellige scenarier.
(413)
Da ingen af de to skotske operatører har fremsat kommentarer til Kommissionen i forbindelse med proceduren, baseres analysen på offentligt tilgængelige dokumenter. For Scottish and Southern Electricity brugte Kommissionen tallene i operatørens »Seven Year Statement« fra 2003 (65). For Scottish Power brugte Kommissionen tallene i operatørens »Transmission Seven Year Statement« fra april 2003 (66).
(414)
Nedenstående skema indeholder en oversigt over forventet spidsbelastningsefterspørgsel og installeret kapacitet i de forskellige geografiske områder i 2004/2005.
Tabel 11
Prognoser for Storbritanniens kapacitet og efterspørgsel i 2004/2005. Alle tal er i MW
Kapacitet forbundet med Scottish Power’s netværk
7 127
Kapacitet forbundet med Scottish and Southern Electricity’s netværk
2 844
Kapacitet forbundet med NGTransco’s netværk, eksklusive samkøringslinjer
63 998
Irland/Skotland samkøringskapacitet
500
Frankrig/England samkøringskapacitet
2 000
Forhåndenværende kapacitet i Storbritannien
76 469
Maksimal efterspørgsel i Scottish Power’s område
4 269
Maksimal efterspørgsel i Scottish and Southern Electricity’s område
1 684
Spidsbelastningsefterspørgsel under gennemsnitskuldebølger i NGTransco’s område
55 900
Samlet spidsbelastningsefterspørgsel (67)
61 853
(415)
Storbritanniens kapacitetsmargin ligger derfor på ca. 23,6 % (68). Tallet er højere end det benchmark på 20 %, der blev nævnt i betragtning 400, men, som anført, skal et benchmark på 20 % for et fleksibelt netværk som det i England og Wales øges for at tage højde for begrænsninger i netværk med flaskehalse. Tallene forudsætter endvidere, at samkøringslinjerne med Nordirland og Frankrig kan udnyttes fuldt ud til import, hvilket ikke altid er givet. Hvis samkøringslinjerne anvendes til eksport på tidspunktet for spidsbelastningsefterspørgsel under en gennemsnitskuldebølge, trækkes deres kapacitet fra den forhåndenværende kapacitet og lægges til efterspørgslen, hvorved kapacitetsmarginen falder til 15,5 %.
(416)
Kommissionen mener derfor ikke, at der er statistisk signifikant strukturel overkapacitet på det britiske marked.
(417)
Kommissionen mener derfor ikke, at der er strukturel overkapacitet på det relevante marked.
(418)
Kompensationsforanstaltninger i form af uigenkaldelig reduktion af produktionskapaciteten er derfor ikke obligatoriske.
iii) Støttens konsekvenser for konkurrencen på det relevante marked
(419)
Da der ikke er strukturel overkapacitet på det relevante marked, er Kommissionen nødt til at vurdere behovet for kompensationsforanstaltninger og deres form efter sagens beskaffenhed. Eventuelle kompensationsforanstaltninger skal tage hensyn til støttens mulige konkurrencefordrejende virkninger.
(420)
De britiske myndigheder hævder, at støttepakken ikke indvirker på konkurrencen. Ifølge dem afhænger kernekraftværkernes økonomiske evne til at producere elektricitet inden for NETA af deres kortsigtede marginalomkostninger. Markedet fungerer til enhver tid, som om kraftværkerne anvendes i rækkefølge efter, hvem der har de laveste kortsigtede marginalomkostninger, indtil deres kumulerede kapacitet dækker efterspørgslen. På det tidspunkt fastsættes elektricitetsprisen på grundlag af de kortsigtede marginalomkostninger i det sidste kraftværk, der tages i anvendelse, det såkaldte marginalkraftværk.
(421)
Ifølge de britiske myndigheder tager støtten udelukkende sigte på kernekraftværkerne. Den ændrer ikke deres kortsigtede marginalomkostninger i et sådant omfang, at de får en anden indplacering i rækkefølgen. Endvidere vil de kortsigtede marginalomkostninger i BE's kernekraftværker til enhver tid være lavere end de tilsvarende omkostninger i marginalværket. Støtten vil aldrig få konsekvenser hverken for BE’s konkurrenters evne til at producere elektricitet eller den pris, de kan sælge den producerede elektricitet til. Støtten vil derfor ikke få konsekvenser for BE’s konkurrenter.
(422)
Ifølge Kommissionen holder de argumenter, de britiske myndigheder fremsætter, kun på det ideelle marked, som er baseret på en enkelt fuldstændigt gennemsigtig auktionsproces. Men som det fremgår af betragtning 389 og 390 er NETA ikke et sådant marked.
(423)
Kommissionen mener, at støtten kan få konsekvenser for BE’s konkurrenter på mange måder. To af dem kan få større konsekvenser for konkurrencen.
(424)
For det første ejer BE ikke kun kernekraftværker. BE ejer også kulkraftværket i Eggborough, som i sig selv har en kapacitet, der er ligeså stor som nogle af BE’s konkurrenters samlede kapacitet.
(425)
BE kunne anvende støtten til kernekraftværkerne til kraftværket i Eggborough.
(426)
BE kunne f.eks. anvende pengene til at udstyre Eggborough med røggasafsvovlingsanordninger, således at kraftværket kan overholde nye miljøregler og dermed få forlænget levetiden betydeligt.
(427)
BE kunne også anvende midler fra støtten til at erhverve flere ikke-nukleare produktionsaktiver.
(428)
BE har ganske rigtigt behov for fleksible elproduktionskilder til at kompensere for kernekraftværkernes manglende fleksibilitet. Hvis støtten sætter BE i stand til at udvide sin ikke-nukleare portefølje, får BE større intern adgang til fleksibel produktion. BE kan derfor give kunderne bedre tilbud og får samtidig mindre behov for at købe fleksibel produktion fra konkurrenterne.
(429)
For det andet er NETA ikke et fælles marked. NETA omfatter navnlig en afdeling for engrosmarkeder, hvor kraftværker sælger elektricitet til leverandører, og en afdeling for direkte salg til erhvervslivet, hvor kraftværker sælger elektricitet direkte til større slutbrugere.
(430)
Kraftværker kan normalt få en højere pris ved direkte salg til erhvervslivet end ved salg på engrosmarkedet (69). Det er derfor mere fordelagtigt for et kraftværk at sælge elektricitet direkte til erhvervslivet.
(431)
Når man analyserer støttens konsekvenser, bør man derfor ikke blot se på den samlede elektricitetsmængde, som de enkelte kraftværker sælger, men også på hvordan salget er fordelt på salg på engrosmarkedet og direkte salg til erhvervslivet.
(432)
En del af BE’s omstruktureringsplan går ud på at øge virksomhedens andel af det direkte salg til erhvervslivet. Derfor skal virksomheden forsøge at tilbyde kunderne på markedet for direkte salg en pris, der kan konkurrere med engrospriserne for elektricitet. BE kan finansiere dette konkurrencedygtige tilbud helt eller delvist ved hjælp af faldet i kernekraftværkernes kortsigtede marginalomkostninger.
(433)
Selv om BE-værkernes rækkefølge efter kortfristede marginalomkostninger måske forbliver uændret og derfor ikke har konsekvenser for konkurrenternes omkostninger, gør niveauændringen det muligt for BE at flytte en del af salget fra engrosmarkedet over til markedet for direkte salg. Dermed flyttes en del af konkurrenternes produktion fra markedet for direkte salg over til engrosmarkedet. På den måde kan støtten øge BE’s fortjeneste og mindske konkurrenternes.
(434)
Kommissionen mener derfor, at støtten har en væsentlig indvirkning på BE’s konkurrenter, og at det er nødvendigt med kompensationsforanstaltninger for at afbøde konsekvenserne.
iv) Kompensationsforanstaltninger, som skal gennemføres
(435)
Der skal være balance mellem kompensationsforanstaltninger, som skal afbøde støttens konsekvenser for konkurrenterne, og behovet for at sikre støttemodtagervirksomhedens genetablering af rentabiliteten.
(436)
Derfor mener Kommissionen, at kompensationsforanstaltninger bør rettes direkte mod de mekanismer, som gør, at støtten kan skade BE’s konkurrenter.
(437)
I dette tilfælde bør kompensationsforanstaltninger derfor sikre, at BE ikke på utilbørlig vis bruger regeringens støtte til at udvide sin portefølje med fleksibel produktion eller øge sin andel af markedet for direkte salg.
(438)
Denne målsætning har fået Kommissionen til at anmode om tre kompensationsforanstaltninger. De britiske myndigheder fremsatte forslag til sådanne kompensationsforanstaltninger grundlag af de foranstaltninger, som BE’s konkurrenter havde foreslået i det materiale, de indgav.
(439)
Som forklaret i betragtning 437 kunne støtten f.eks. få større konsekvenser for BE's konkurrenter, hvis den ikke som påtænkt blev anvendt til at dække omkostninger i BE's kernekraftværker, men i stedet til at øge BE’s ikke-nukleare produktionskapacitet.
(440)
På den måde ville BE lettere kunne konkurrere med konkurrenters kraftværker (70) og få større adgang til fleksibel produktion end på indeværende tidspunkt, hvilket så igen ville mindske BE’s behov for at købe fleksibilitet udefra.
(441)
For at undgå at det sker, bør BE’s virksomheder opdeles i forskellige juridiske enheder med særskilte regnskaber.
(442)
Derfor bør BE’s struktur ændres således, at nuklear produktion, ikke-nuklear produktion, salg til engrosmarkedet og direkte salg henlægges til særskilte datterselskaber. Der bør kun ydes støtte til nuklear produktion.
(443)
Der bør nedlægges forbud mod overførsel af støtte mellem de forskellige datterselskaber.
(444)
Forbuddet bør så vidt muligt implementeres gennem selskabernes licensordning og således overvåges af Storbritanniens regulerende myndighed på elområdet, OFGEM. Kommissionen er dog klar over, at OFGEM ikke frit kan ændre operatørernes licenser, for myndigheden har pligt til at høre tredjeparter om sådanne ændringer og tage hensyn til modtagne bemærkninger.
(445)
Hvis OFGEM ikke har mulighed for at ændre en af BE’s licenser, således at der nedlægges forbud mod overførsel af støtte, bør den britiske regering give Kommissionen et tidsubegrænset løfte med samme virkning. For yderligere at sikre, at handel mellem datterselskaberne ikke indebærer overførsel af støtte, bør de britiske myndigheder i et sådant tilfælde aflevere en årsrapport til Kommissionen med belæg for, at der ikke har været tale om overførsel af støtte. Rapporten bør tage udgangspunkt i en analyse fra uafhængige regnskabseksperter.
(446)
De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.
(447)
Kompensationsforanstaltning nr. 1 burde i princippet være tilstrækkelig til at sikre, at BE ikke anvender støtte til kernekraftreaktorer til at forbedre eller udvide eksisterende ikke-nukleare aktiver.
(448)
Men i betragtning af at elsektoren er meget kompliceret, og navnlig at NETA tillader en lang række forskellige forbindelser mellem de enkelte aktører, mener Kommissionen, at det er nødvendigt at gennemføre andre, mere specifikke foranstaltninger for yderligere at sikre, at BE ikke anvender støtten til kernekraftreaktorer inden for andre områder.
(449)
Selvom kapaciteten på markedet ikke gør det økonomisk forsvarligt at tvinge BE til at foretage kapacitetsnedskæringer, skønner Kommissionen dog, at der bør stilles krav til BE om ikke at øge sine aktiviteter.
(450)
Der bør således nedlægges en række forbud mod, at BE øger sin produktion på de områder, hvor konkurrenterne er aktive.
(451)
Til dette formål er det nødvendigt at definere en særlig form for kapacitet (»begrænset kapacitet«). Denne kapacitet omfatter:
a)
registreret operationel kapacitet, som er baseret på fossilt brændsel, i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
b)
registeret hydroelektrisk stordriftskapacitet (71) i Det Forenede Kongerige.
(452)
Der bør for en periode på seks år fra datoen for denne beslutning nedlægges forbud mod, at BE ejer eller har dispositionsret over begrænset kapacitet, som overstiger de 2 020 MW, som svarer til kapaciteten i de nuværende værker Eggborough (1 970 MW) og District Energy (50 MW).
(453)
Grunden til, at det er nødvendigt at forbyde en forøgelse af den del af BE’s kapacitet, som er baseret på fossilt brændsel, er forklaret i betragtning 437. Kommissionen mener, at det er nødvendigt at udvide forbuddet til at omfatte hydroelektriske stordriftsværker for at undgå, at BE erhverver eksisterende hydroelektriske stordriftsværker, navnlig i Skotland.
(454)
Forbuddet bør gælde i seks år. Det er omtrent dobbelt så længe, som det tager at opføre et kombineret kraftvarmeværk med gasturbine.
(455)
Tanken med forbuddet er at forhindre BE i at erhverve større fleksibilitet, end den virksomheden har for indeværende i Eggborough-kraftværket, og som burde være nok til at sikre BE’s rentabilitet.
(456)
Men Kommissionen er klar over, at i henhold til omstruktureringsplanen vil banksyndikatet, som finansierede Eggborough-projektet, fortsat have mulighed for at købe Eggborough fra BE. Hvis bankerne beslutter at udøve denne ret, vil BE miste sin eneste kilde til fleksibilitet, som er en nødvendig forudsætning, for at omstruktureringsplanen lykkes, hvilket Kommissionen også anerkender. I så fald burde BE have tilladelse til at forberede en erstatning for Eggborough, så snart bankerne meddeler, at de har til hensigt at udøve deres ret.
(457)
Kommissionen mener derfor, at der bør gøres undtagelse fra forbuddet i det tilfælde, bankerne udøver deres ret, for at sætte BE i stand til at erhverve en kilde til fleksibilitet til erstatning af Eggborough, eller i det tilfælde, Eggborough bliver definitivt utilgængelig af årsager, som BE’s ikke har kontrol over. Det bør dog ikke i sidste ende føre til, at BE får tilladelse til at erhverve større fleksibilitetskapacitet, end virksomheden har for indeværende, eller til at anvende denne erstatningskapacitet til at skabe fortjeneste i en eventuel overlapningsperiode mellem opførelsens afslutning og afhændelse af Eggborough.
(458)
I betragtning af ovenstående bør BE kunne eje eller have dispositionsret over mere end 2 020 MW begrænset kapacitet fra den dato, BE modtager bankernes meddelelse, og til den dato, hvor BE ikke længere har adgang til Eggboroughs kapacitet, eller udgangen af den periode på seks år, der omtales i betragtning 452, hvis det pågældende tidspunkt kommer før den dato, hvor BE ikke længere har adgang til Eggborough's kapacitet, forudsat at BE ikke anvender den begrænsede kapacitet, som overstiger 2 020 MW, eller fralægger sig al operationel kontrol over og interesse i denne overskydende begrænsede kapacitet.
(459)
Fra det tidspunkt, BE ikke længere har adgang til Eggborough, enten som omhandlet i betragtning 458 eller på grund af force majeure eller uoprettelig skade, bør BE kunne eje eller have dispositionsret over op til 2 222 MW begrænset kapacitet, forudsat at BE indtil udgangen af den periode på seks år, der omtales i betragtning 452, anmelder sin begrænsede kapacitet til netværksoperatøren som 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af denne kapacitet. Denne bestemmelse tager sigte på at lade BE have større fleksibilitet i forbindelse med erstatning af Eggborough, uden at der slækkes på forbuddet i praksis.
(460)
I tillæg til restriktionerne i forbindelse med begrænset kapacitet, som defineret i betragtning 451, og med det formål at følge rammebestemmelsernes filosofi om, at støttemodtagere ikke må anvende statsstøtte til at udvide deres markedsandel, bør der endelig også nedlægges forbud mod, at BE uden forudgående tilladelse fra Kommissionen og i en periode på seks år efter denne beslutnings vedtagelse ejer andre nukleare produktionsaktiver end dem, BE ejer for indeværende i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.
(461)
De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.
(462)
Som forklaret i betragtning 437 ville støtten også blive brugt forkert, hvis BE uretmæssigt anvendte den til at erhverve andele i det mere udbyttegivende marked for direkte salg i stedet for at sigte mod at dække de omkostninger, der er forbundet med kernereaktorerne.
(463)
Eventuelt misbrug er et følsomt emne, hvilket navnlig fremgår af bemærkninger til Kommissionen fra en tredjepart, som har ønsket at forblive anonym (72). Selv hvis BE rent faktisk ikke tilbød priser unormalt langt under markedsnormen, så ville blot antydningen af, at BE kunne gøre det på grund af støtten, også kunne skade BE’s konkurrenter, for deres kunder ville have urealistiske forventninger.
(464)
Kommissionen mener derfor, at det er nødvendigt at udvide de garantier, der allerede ligger i kompensationsforanstaltning nr. 1, med en mere specifik kompensationsforanstaltning, som er rettet mod BE's adfærd på markedet for direkte salg. BE bør forpligtes til at anvende nogenlunde de samme standarder som konkurrenterne på dette marked.
(465)
Derfor bør der nedlægges forbud mod, at BE tilbyder priser, som ligger under de gældende engrospriser på markedet for direkte salg. Denne foranstaltning bør i lighed med kompensationsforanstaltning nr. 2 have en varighed på seks år fra datoen for denne beslutning.
(466)
Der bør føres tilsyn med, hvorvidt BE overholder forbuddet. Til det formål skal de britiske myndigheder udvælge et uafhængigt organ ved en gennemsigtig udbudsprocedure. Det uafhængige organ bør hvert år aflægge rapport til Kommissionen.
(467)
Hidtil har priserne på markedet for direkte salg altid fulgt udviklingen i engrospriserne, med et tillæg til forskel. Forbuddet vil derfor sikre, at BE ikke adskiller sig fra konkurrenterne i kommerciel henseende.
(468)
NETA har dog kun eksisteret i tre år. Forholdet mellem markedet for direkte salg og engrosmarkedet vil muligvis til tider ændre sig i løbet af de næste seks år. Man kunne f.eks. forestille sig, at engrosmarkedet mistede sin likviditet i en periode, hvilket kunne føre til usædvanligt høje priser. Kommissionen tager som givet, at kraftværkerne i så fald ville tilbyde priser på markedet for direkte salg, som lå noget under engrospriserne, for ikke at miste deres kunder. Hvis BE i en sådan situation ikke havde kapacitet til at reagere i overensstemmelse hermed, ville virksomheden sandsynligvis miste sin kundebase på markedet for direkte salg, hvilket ville bringe omstruktureringsmålet i fare.
(469)
Det er derfor nødvendigt, at BE får lov til at beholde en vis fleksibilitet med henblik på sådanne usædvanlige omstændigheder. BE’s spillerum bør dog være meget begrænset, det bør beskrives objektivt, og det bør overvåges nøje for at undgå misbrug. De kriterier, der skal opfyldes, for at BE kan anvende sit spillerum, bør kunne testes forudgående, for at undgå misbrug af enhver art.
(470)
Eftersom rapporteringen om priser på markedet for direkte salg er langt mindre troværdig end rapporteringen om engrospriser, er det under en aftalerunde vedrørende markedet for direkte salg meget vanskeligt at vide, om der tilbydes lavere priser på markedet for direkte salg end på engrosmarkedet. Det er ensbetydende med, at de objektive kriterier, der omtales i betragtning 469, ikke kan baseres direkte på kontrol af, om BE’s konkurrenter tilbyder priser på markedet for direkte salg, som ligger under engrospriserne. I stedet må kontrollen baseres på indirekte oplysninger, som BE har adgang til på kort sigt, og som kan vise, om engrosmarkedet har mistet sin likviditet, og det ikke længere er kommercielt forsvarligt at anvende priser på markedet for direkte salg, som svarer til eller ligger over engrospriserne.
(471)
Der bør foretages følgende kontroller:
a)
I en periode på […] (som udløber højst […] før den dato, hvor BE påberåber sig usædvanlige markedsforhold) har […] af de af BE’s eksisterende slutbrugere i erhvervslivet, som BE har tilbudt at levere til på betingelser, hvor marginen på energiforsyningsdelen af aftalen over den gældende engrospris er […], forkastet BE’s tilbud.
b)
De elektricitetsmængder, der er forhandlet på engrosmarkedet i en […] periode er faldet til mindre end […] af gennemsnittet af dem, der blev forhandlet i den samme periode i den/det/de sidste […], som der foreligger oplysninger om.
c)
BE tilbyder at levere mindst […] elektricitet på engrosmarkedet […], og den pågældende mængde er ikke solgt i løbet af […] timer.
(472)
Det uafhængige organ, som fører tilsyn med, om BE overholder forbuddet, bør også være ansvarligt for at tjekke, hvorvidt BE er klar over, om kontrollerne er gennemført med tilfredsstillende resultat. Det uafhængige organ efterprøver, om kontrol a) sammen med enten kontrol b) eller c) er gennemført med tilfredsstillende resultat. Hvis det er tilfældet, bør BE være berettiget til at tilbyde priser på markedet for direkte salg, som ligger under engrosprisen i […] efter det uafhængige organs beslutning. Det uafhængige organ kan beslutte at forlænge fristen, hvis de usædvanlige markedsforhold fortsat gør sig gældende. I […] bør BE være forpligtet til at handle i god tro og tilbyde rabatter, som kan sammenlignes med hvad, BE med rimelighed må anse for at være konkurrenternes tilbud. Det uafhængige organ bør foretage en efterfølgende vurdering af, om BE har opfyldt dette kriterium, når […] er forbi.
(473)
For gennemsigtigheden skyld bør det uafhængige organ offentliggøre en erklæring ved aftalerundernes udgang, hvor det bekræftes, at der rent faktisk var tale om usædvanlige markedsforhold og helt præcist, hvor længe de varede. Vurderingens nærmere detaljer bør sendes til Kommissionen.
(474)
De britiske myndigheder har forpligtet sig til at gennemføre denne kompensationsforanstaltning.
v) Kompensationsforanstaltninger, som Kommissionen overvejede, men forkastede
(475)
Kommissionen mener, at de tre kompensationsforanstaltninger i afsnit VI.3.c)iv) er tilstrækkelige til at afbøde støttens potentielle konkurrenceforvridning, og at de derfor opfylder kravene i rammebestemmelsernes punkt 39.ii). De skal også betragtes som særlige betingelser for godkendelse af støtten, som defineret i rammebestemmelsernes punkt 42.ii).
(476)
Tredjeparter har foreslået andre eventuelle kompensationsforanstaltninger.
(477)
Greenpeace foreslog, at BE’s kernekraftværker lukkes i flere tempi. Da der ikke er overkapacitet på det relevante marked, mener Kommissionen, det ville være urimeligt at kræve nedlukning af BE's produktionsaktiver i betragtning af den konkurrenceforvridning, støtten giver anledning til.
(478)
Powergen foreslog, at Dungeness B-reaktoren lukkes, da den er BE’s mindst udbyttegivende aktiv. Dungeness B’s rentabilitet er behandlet i afsnit VI.3.a). Kommissionen konstaterer, at der allerede er planer om at lukke Dungeness B i 2008, og at Dungeness B ifølge oplysninger fra NGTransco om nødvendig varsling i tilfælde af større nedlukninger tidligst kan lukkes i midten af 2007. Kommissionen mener ikke, at så beskeden en ændring berettiger de udgifter, den ville medføre.
(479)
Drax foreslog at fjerne BE’s nukleare aktiver fra det konkurrencebaserede marked ved at indføre en ordning med tvunget opkøb af kernekraft til fast pris i stil med »Renewable Obligation«”. På den måde ville BE i praksis få fuld, tidsubestemt støtte fra staten helt i modstrid med Kommissionens konkurrencepolitik.
(480)
Drax foreslog, at BNFL skulle have større andel i BE’s potentielle fortjeneste, hvis elpriserne stiger, for at reducere støttebeløbet. Som anført i afsnit VI.2.b) kom Kommissionen til den konklusion, at foranstaltning B ikke omfatter statsstøtte. Hvis BNFL fik større andel i BE’s potentielle fortjeneste, ville støtten stige, for BE’s frie cash-flow ville falde og dermed bidraget til NLF. Det kan Kommissionen ikke acceptere.
(481)
Drax foreslog, at man skulle skaffe sig af med Eggborough-værket. Kommissionen anerkender, at selvom man skaffede sig af med Eggborough, ville man alligevel kunne bevare den nødvendige kapacitetsmargin i elsystemet, for den nye ejer ville med stor sandsynlighed videreføre kraftværket. Men for at kunne gennemføre omstruktureringsplanen og genoprette rentabiliteten er BE nødt til at have adgang til en kilde til fleksibel elproduktion. Hvis BE sælger Eggborough, skal fleksibiliteten hentes fra kilder udefra.
(482)
På grundlag af analyser nåede de britiske myndigheder til den konklusion, at det ikke ville være rentabelt at købe de serviceydelser, som Eggborough yder BE, fra andre kraftværker. Serviceydelserne omfatter forsikring mod reaktorsvigt, skræddersyning af el-aftaler og fleksibilitet med henblik på at gennemføre planlagt vedligeholdelse af reaktorer. De britiske myndigheder har anført, at BE sammenlagt vil kunne spare 11 mio. GBP pr. år ved at beholde Eggborough. Skønnet er baseret på Eggborough's omkostninger, hvilket er ensbetydende med, at BE måske kunne få de samme serviceydelser med de samme omkostninger, blot ved at eje andre værker. Det ville være langt dyrere, hvis overhovedet muligt, at købe serviceydelserne på markedet.
(483)
Kommissionen mener derfor, at et krav til BE om at skaffe sig af med Eggborough ville udgøre en trussel for BE’s udsigter til at genoprette rentabiliteten og være urimeligt. Kommissionen mener, at kompensationsforanstaltning nr. 1 og 2 pålægger den samme form for begrænsning, men på en mere passende måde.
(484)
Powergen foreslog at lægge loft over BE’s andel i markedet for direkte salg. Kommissionen mener, at et sådant loft ville skade konkurrencen på markedet. Det er mere effektivt at anvende kompensationsforanstaltning nr. 3 til at afbøde støttens konsekvenser for konkurrenterne på dette marked uden at begrænse BE’s muligheder for på egen hånd at tilbyde konkurrencedygtige aftaler på markedet.
(485)
Powergen foreslog at forbyde BE at gå ind på nye detailmarkeder. Det foreslåede tiltag ville få flest konsekvenser for forbrugermarkedet, som kun leverandørerne har adgang til på indeværende tidspunkt. Kommissionen mener, at en sådan begrænsning ville unddrage forbrugerne en mulig kilde til konkurrence på et marked, som allerede er den mindst konkurrencedygtige del af elmarkedet i Det Forenede Kongerige (73). Kommissionen mener, at kompensationsforanstaltning nr. 1 vil være nok til at sikre, at BE om ønsket kan gå ind på dette marked uden støtte, uden at det medfører en urimelig konkurrenceforvridning.
(486)
Endelig mener Kommissionen, at alle de andre forslag til kompensationsforanstaltninger fra tredjeparter, som indsendte kommentarer, indgår i de tre kompensationsforanstaltninger, Kommissionen har udvalgt.
d) Gennemførelse af hele omstruktureringsplanen
(487)
Der bør stilles krav til virksomheden om at gennemføre den omstruktureringsplan, Kommissionen har fået meddelelse om, i sin helhed. Den britiske regering er forpligtet til at sikre, at omstruktureringsplanen gennemføres i sin helhed, hvis den godkendes.
e) Tilsyn og årsrapporter
(488)
Hvis hjælpepakken godkendes, er den britiske regering forpligtet til at sende Kommissionen en rapport senest seks måneder efter hjælpepakkens godkendelse og derefter årsrapporter, således at Kommissionen kan føre tilsyn med BE's fremskridt, indtil situationen er så stabil, at Kommissionen ikke længere mener, der er behov for flere rapporter.
VII. KONKLUSION
(489)
Støtten følger rammebestemmelserne for omstruktureringsstøtte og er i tråd med Euratom-traktatens målsætninger. Kommissionen må derfor konkludere, at den pågældende støtte er i overensstemmelse med det indre marked -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den støtte, som Det Forenede Kongerige planlægger at yde under foranstaltning A i omstruktureringsplanen for British Energy plc (»British Energy«), som Kommissionen fik meddelelse om den 7. marts 2003, og som indebærer, at den britiske regering påtager sig at finansiere:
a)
indfrielse af forpligtelser i forbindelse med forvaltning af brugt brændsel påfyldt British Energy’s kernereaktorer inden omstruktureringsplanens ikrafttrædelsesdato, forudsat at udgifterne til disse forpligtelser, dog ikke ekstra forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, som defineret i aftalen mellem British Energy og den britiske regering om finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, ikke overstiger 2 185 000 000 GBP beregnet i december 2002-priser,
og
b)
Nuclear Liabilities Funds eventuelt utilstrækkelige indfrielse af forpligtelser i forbindelse med British Energys nedlukning af nukleare aktiver, British Energys forpligtelser, som der ikke er indgået aftale om, og ekstra forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter, som defineret i aftalen mellem British Energy og den britiske regering om finansiering af forpligtelser vedrørende tidligere aktiviteter,
er forenelig med det indre marked og Euratom-traktatens målsætninger, forudsat at den er i overensstemmelse med betingelserne i artikel 2-10.
Artikel 2
1. Det Forenede Kongerige sikrer, at omstruktureringsplanen som meddelt Kommissionen af Det Forenede Kongerige gennemføres i sin helhed.
2. Det Forenede Kongerige aflægger rapport om omstruktureringens gennemførelse senest seks måneder efter denne meddelelse og derefter hvert år, indtil Kommissionen meddeler Det Forenede Kongerige, at der ikke er behov for flere rapporter.
Artikel 3
Så snart de udgifter, der svarer til de i artikel 1, litra b), omhandlede forpligtelser, overstiger 1 629 000 000 GBP beregnet i december 2002-priser, indsender Det Forenede Kongerige udvidede tillægsrapporter til Kommissionen med belæg for, at statens betalinger udelukkende anvendes til at indfri de i litra b) omhandlede forpligtelser, og at der er truffet passende foranstaltninger til at begrænse udgifterne til det minimum, der er nødvendigt for at indfri forpligtelserne. Disse rapporter indsendes på årsbasis. De knyttes til de i artikel 2 omhandlede årsrapporter.
Artikel 4
Ved beregning af beløb i december 2002-priser, jf. artikel 1 og 3, anvender Det Forenede Kongerige den referencesats og kalkulationsrente, som Kommissionen har offentliggjort for Det Forenede Kongerige, og opdaterer den hvert femte år.
Artikel 5
1. Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om at sørge for følgende inden den 1. april 2005:
a)
udskille elforsyningen fra British Energy Generation Limited og inkorporere den som et selvstændigt datterselskab under British Energy plc (eller efterfølgende moderselskaber)
b)
konsolidere de nuværende nukleare produktionsaktiviteter i et enkelt selskab,
og
c)
træffe alle rimelige foranstaltninger med henblik på at opnå licensændringer under Electricity Act 1989 eller, hvis sådanne licensændringer ikke kan opnås, give den britiske regering bindende tidsubegrænsede løfter om, at: i) British Energy behandler sine nuværende nukleare og ikke-nukleare produktionsaktiviteter som særskilte virksomheder i forbindelse med licenser (eller løfter af enhver art til den britiske regering), og at ii) den nuværende nukleare produktionsvirksomhed ikke overfører støtte til andre virksomheder i British Energy-gruppen.
2. I det tilfælde, det i litra c) omhandlede løfte ikke opfyldes ved licensændring, indgiver Det Forenede Kongerige hvert år en rapport til Kommissionen med belæg for, at den nuværende nukleare produktionsvirksomhed ikke har overført støtte til andre virksomheder i British Energy-gruppen. Rapporten baseres på analyser fra uafhængige regnskabseksperter. Den kan knyttes til den i artikel 2 omhandlede rapport. Dette bør dog ikke hindre, at løftet opfyldes ved licensændring, hvis det bliver muligt senere.
3. Det Forenede Kongerige underretter Kommissionen, så snart de i stk. 1 og 2 omhandlede løfter er opfyldt.
Artikel 6
Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om i en periode på seks år fra datoen for denne beslutning ikke at eje eller have dispositionsret over:
-
registreret operationel produktionskapacitet, som er baseret på fossilt brændsel (74), i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,
eller
-
registreret hydroelektrisk stordriftsproduktionskapacitet, som defineret i Renewables Obligation Order 2002, i Det Forenede Kongerige
(begge former for kapacitet herefter kaldet »begrænset kapacitet«), som tilsammen overstiger 2 020 MW, forudsat at:
a)
British Energy i en periode forud for afhændelse (som defineret herefter) er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som overstiger 2 020 MW, på den betingelse at British Energy ikke anvender sådan overskydende begrænset kapacitet eller fralægger sig al operationel kontrol over og interesse i den overskydende begrænsede kapacitet eller elkraft produceret ved hjælp af den overskydende begrænsede kapacitet. I den forbindelse er en »periode forud for afhændelse« perioden fra:
i)
det tidspunkt, hvor Eggborough Power Limited eller Eggborough Power Holdings Limited modtager meddelelse om, at 1) der vil blive gjort brug af ret til at erhverve aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket, eller, at 2) sikkerhed i aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket vil blive realiseret,
og
ii)
den dato, hvor Eggborough-værkets registrerede produktionskapacitet ikke længere er til rådighed for British Energy-gruppen
b)
British Energy i tilfælde af, at en af afhændelsesoptionerne for aktierne i Eggborough Power Limited eller Eggborough-værket benyttes, er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som ikke overstiger 2 222 MW, på den betingelse, at British Energy anmelder sin begrænsede kapacitet til National Grid’s operatør som værende 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af den begrænsede kapacitet,
eller
c)
British Energy i tilfælde af, at Eggborough-værket ikke er til rådighed for British Energy-gruppen på grund af uoprettelig skade eller force majeure, er berettiget til at eje eller have dispositionsret over begrænset kapacitet, som ikke overstiger 2 222 MW, på den betingelse, at British Energy anmelder sin begrænsede kapacitet til National Grid’s operatør som værende 2 020 MW og ikke anvender mere end 2 020 MW af den begrænsede kapacitet.
Artikel 7
Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om i en periode på seks år fra datoen for denne beslutning ikke at eje eller have dispositionsret over registreret operationel nuklear produktionskapacitet i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ud over sine nuværende nukleare produktionsaktiver eller drifts- og vedligeholdelsesaftaler, hvor British Energy ikke har interesse i elproduktionen, uden forudgående skriftligt tilsagn fra Kommissionen.
Artikel 8
Det Forenede Kongerige udpeger i løbet af fire måneder fra datoen for denne beslutning ved en åben og gennemsigtig procedure en uafhængig ekspert (herefter kaldet »den uafhængige ekspert«”) til at føre tilsyn med, om BE opfylder betingelserne i artikel 9. Det Forenede Kongerige orienterer straks Kommissionen om denne udpegelse.
Artikel 9
1. Det Forenede Kongerige pålægger British Energy at afgive løfte om:
a)
i en periode på seks år efter den uafhængige eksperts udpegelse ikke at tilbyde at levere til slutbrugere i erhvervslivet, som køber elektricitet direkte fra British Energy på betingelser, hvor prisen på energiforsyningsdelen af aftalen med brugerne ligger under den gældende engrospris, forudsat at British Energy under usædvanlige markedsforhold, hvor den uafhængige ekspert skønner, at visse objektive undersøgelser er gennemført med tilfredsstillende resultat, som beskrevet i artikel 10 (»usædvanlige markedsforhold«), har ret til, så længe sådanne usædvanlige markedsforhold fortsat hersker, i givet fald i god tro at fastsætte prisen på energidelen af aftalen således, at den ligger under den gældende engrospris, for at sætte British Energy i stand til at konkurrere under de i artikel 10 omhandlede forhold,
og
b)
samarbejde i god tro med den uafhængige ekspert og imødekomme alle rimelige anmodninger fra den uafhængige ekspert i tide, herunder anmodninger om information, dokumenter og adgang til personale eller ledelse.
2. Den uafhængige ekspert aflægger hvert år rapport til Det Forenede Kongerige om, hvorvidt British Energy opfylder disse betingelser. Det Forenede Kongerige stiller disse rapporter til rådighed for Kommissionen.
Artikel 10
1. Følgende undersøgelser anvendes til at afgøre, om der hersker usædvanlige markedsforhold:
a)
I en periode på […] (som udløber højst […] inden datoen for Amber Notice-advarslen, som defineret nedenstående) har […] af de af British Energy’s eksisterende slutbrugere i erhvervslivet, som British Energy har tilbudt at levere til på betingelser, hvor marginen på energidelen af aftalen over den gældende engrospris er […], forkastet British Energy’s tilbud.
b)
De elektricitetsmængder, der forhandles på engrosmarkedet i en periode på […], er faldet til under […] af gennemsnittet af de mængder, der blev forhandlet i en tilsvarende periode i de sidste […], der foreligger oplysninger om.
c)
British Energy tilbyder at levere mindst […] elektricitet på engrosmarkedet […], og den pågældende mængde er ikke solgt i løbet af […].
2. Under lignende forhold, og hvis British Energy mener, det kan blive nødvendigt at påberåbe sig usædvanlige markedsforhold, informerer British Energy først den uafhængige ekspert om sin analyse af situationen set i forhold til de objektive undersøgelser (»Amber Notice«).
3. Hvis forholdene efter »Amber Notice«-advarslen ikke bliver bedre, og betingelserne i undersøgelse a), sammen med undersøgelse b) eller c) er opfyldt, underretter British Energy den uafhængige ekspert om, at British Energy har til hensigt at reagere på konkurrencen ved at fastsætte en pris, der ligger under engrosprisen, og fremlægger sine seneste forhåndenværende dokumentation. Derefter har den uafhængige ekspert højst 24 timer til at be- eller afkræfte, at betingelserne i undersøgelse a) sammen med undersøgelse b) eller c) er opfyldt, og derfor til at erklære, om der hersker usædvanlige markedsforhold.
4. Hvis den uafhængige ekspert erklærer, at der hersker usædvanlige markedsforhold, har British Energy i en periode på […] fra datoen for den uafhængige eksperts beslutning, ret til i god tro at afgive tilbud til priser, som er konkurrencedygtige ved direkte salg til erhvervslivet.
5. Perioden på […] kan forlænges af den uafhængige ekspert, så længe betingelserne i undersøgelse c) er opfyldt.
6. Ved periodens udløb finder den prisbegrænsning, der er omhandlet i artikel 9, på ny anvendelse på British Energy.
7. Derefter aflægger British Energy rapport til den uafhængige ekspert med en oversigt over salgsaktiviteterne i den pågældende periode. Disse informationer behandles i den uafhængige eksperts årsrapport.
8. Efter udløbet af den aftalerunde, hvor der herskede usædvanlige markedsforhold, offentliggør den uafhængige ekspert, at han fastslog, at der forelå sådanne omstændigheder, og hvor længe de varede.
Artikel 11
Denne beslutning er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. september 2004.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 22 päivänä syyskuuta 2004,
valtiontuesta, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää British Energy plc:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3474)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2005/407/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on kehottanut edellä mainittujen määräysten mukaisesti asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon kyseiset huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus päätti 9 päivänä syyskuuta 2002 pelastamistukipaketista brittiläiselle sähköyhtiölle British Energy plc:lle (jäljempänä ”BE”). Komissio päätti 27 päivänä marraskuuta 2002 olla vastustamatta tätä asiaa (2). Tämän päätöksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilla oli 9 päivään maaliskuuta 2003 saakka aikaa esittää BE:tä koskeva rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma tai osoittaa, että tuki on maksettu takaisin.
(2)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä maaliskuuta 2003 komissiolle rakenneuudistussuunnitelman. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen toimittama rakenneuudistussuunnitelma kirjattiin valtiontukiasiaksi numerolla NN 45/03, koska joitakin mahdollisesti tukea sisältäviä rakenneuudistustoimenpiteitä oli jo toteutettu. Lisätietoja toimitettiin 13 päivänä maaliskuuta 2003. Komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten edustajat tapasivat 28 päivänä maaliskuuta 2003. Komissio lähetti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille 21 päivänä huhtikuuta 2003 tietopyynnön, johon ne vastasivat 2 päivänä toukokuuta 2003.
(3)
Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 23 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.
(4)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa.
(5)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toimittivat komissiolle huomautuksensa menettelyn aloittamisesta 22 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa saapuneeksi samana päivänä.
(6)
Komissio sai huomautuksia asianomaisilta. Se toimitti huomautukset Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jolle annettiin mahdollisuus esittää kantansa niistä; Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 29 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä ja 30 päivänä lokakuuta 2003 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(7)
Komissio tapasi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset 7 päivänä lokakuuta 2003. Tämän kokouksen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja 5 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä ja 10 päivänä marraskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Toinen kokous järjestettiin 28 päivänä marraskuuta 2003. Komissio lähetti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 5 päivänä joulukuuta 2003 tietopyynnön, johon se vastasi 22 päivänä joulukuuta 2003. Seuraava kokous järjestettiin 28 päivänä helmikuuta 2004. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja 4 päivänä helmikuuta 2004. Se toimitti uusia tietoja jälleen 10 päivänä maaliskuuta 2004. Uusi kokous järjestettiin 22 päivänä maaliskuuta 2004. Komissio lähetti uuden tietopyynnön 19 päivänä huhtikuuta 2004, johon Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 11 päivänä toukokuuta 2004. Uusi kokous järjestettiin 7 päivänä kesäkuuta 2004. Uusia tietoja toimitettiin 1 päivänä heinäkuuta 2004, ja 29 päivänä heinäkuuta 2004 järjestettiin kokous. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja 23 päivänä elokuuta 2004.
II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA
1. Tuensaaja
a) British Energy plc -konserni
(8)
BE on sähköntuottaja. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset yksityistivät sen vuonna 1996. BE on nyt kokonaan yksityisten sijoittajien omistuksessa lukuun ottamatta Yhdistyneen kuningaskunnan kolmea erityisosaketta (yksi BE:ssä ja yksi kummassakin sen Yhdistyneen kuningaskunnan kahdessa tärkeimmässä tytäryhtiössä).
(9)
Yksityistämisajankohtana BE:n liiketoiminta muodostui pääasiassa kuudesta ydinvoimalasta Englannissa ja kahdesta ydinvoimalasta Skotlannissa. BE omistaa edelleen nämä ydinvoimalat, joiden rekisteröity kapasiteetti on yhteensä 9 820 MW (7 281 MW Englannissa ja Walesissa ja 2 539 MW Skotlannissa). BE on ainoa yksityisen sektorin omistuksessa oleva ydinvoimayhtiö Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se toimittaa sähköä tukkumarkkinoille, mutta ei harjoita vähittäiskauppaa lukuun ottamatta toimituksia eräille suurille teollisuus- ja yritysasiakkaille.
(10)
Yksityistämisensä jälkeen BE on liittynyt Yhdysvalloissa yhteisyritykseen (Amergen), josta se omistaa puolet. Kyseisen yhteisyrityksen tarkoituksena on ydinvoimaloiden ostaminen ja käyttäminen Yhdysvalloissa. Lisäksi se on hankkinut 82,4 prosentin omistusosuuden Bruce Power LP:stä, joka sijaitsee Ontariossa Kanadassa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa BE hankki vuonna 1999 South Wales Electricityn vähittäiskauppaliiketoiminnan (jonka se myi vuonna 2000) ja vuonna 2000 Eggborough’ssa sijaitsevan 1 970 MW:n hiilivoimalaitoksen parantaakseen joustavuutta ja suojautumista ydinvoimaloidensa toiminnan keskeytyksiä vastaan.
(11)
BE:n Yhdistyneen kuningaskunnan kahdeksasta ydinvoimalasta seitsemän on edistyneitä kaasujäähdytteisiä reaktoreita (jäljempänä ”AGR”). Kyseistä teknologiaa käytetään ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kahdeksas, Sizewell B, on painevesireaktori (jäljempänä ”PWR”), joka on kansainvälisesti yleisesti käytetty teknologia.
(12)
BE:n tärkeimmät tytäryhtiöt Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat
-
British Energy Generation Ltd (BEG), joka omistaa Englannissa sijaitsevat kuusi ydinvoimalaa ja käyttää niitä ja jonka hallussa on lisenssi suoria toimituksia varten,
-
British Energy Generation (UK) Ltd (BEGUK), joka omistaa Skotlannissa sijaitsevat kaksi ydinvoimalaa ja käyttää niitä,
-
Eggborough Power (Holdings) Ltd (EPL), joka omistaa Eggborough’ssa Englannissa sijaitsevan hiilivoimalaitoksen ja käyttää sitä,
ja
-
British Energy Power & Energy Trading Ltd (BEPET), joka myy BE:n koko tuotannon (lukuun ottamatta suoraan toimitettavaa tuotantoa) ja vastaa markkinariskeistä.
b) Viimeaikaiset tapahtumat
(13)
Seurauksena sähkönhintojen merkittävästä laskusta BE:n toimintamarkkinoilla, BE:n puutteellisesta suojautumisesta hinnanvaihteluja vastaan ja odottamattomista voimalaseisokeista BE:n voimalaitosten liikevaihto väheni tuntuvasti vuonna 2002. Koska BE:n ydinvoimaloiden kustannusrakenteeseen sisältyy paljon kustannuksia, joita ei voida välttää (4), se ei juurikaan ole pystynyt vastaamaan hintojen laskuun pienentämällä kustannuksia.
(14)
Hinnat laskivat vuotta 2002 edeltävien kahden vuoden aikana 8,56 Englannin puntaa/MWh, mikä vastaa tulojen vähenemistä 642 miljoonalla Englannin punnalla vuodessa tuotannon ollessa 75 TWh (BE:n voimalaitosten tuotanto tilivuoden aikana). Sähkönmyyntisopimukset tai suoramyynti eivät ole riittävästi lieventäneet tämän hinnanlaskun vaikutusta BE:n tuloihin.
(15)
Näiden tekijöiden seurauksena BE:n kassatilanne heikkeni merkittävästi kesän 2002 aikana, ja sen kassavarat pienenivät 231 miljoonasta Englannin punnasta huhtikuun 2002 alussa ainoastaan 78 miljoonaan puntaan elokuun 2002 lopussa. Kassavarojen pieneneminen nopeutui kesäkuun 2002 lopussa. Kassavarojen merkittävän pienentymisen lisäksi BE odotti suuria käteismenoja syyskuusta 2002 maaliskuuhun 2003 ulottuvalla ajanjaksolla. Näihin menoihin sisältyi maksuja British Nuclear Fuel Limitedille (jäljempänä ”BNFL”) käytetyn polttoaineen huoltosopimusten perusteella, BE:n Bruce Power -voimalaitokseen Kanadassa liittyviä merkittäviä pääomakustannuksia ja joukkovelkakirjojen ensimmäisen erän takaisinmaksu, jonka eräpäivä oli 25 päivänä maaliskuuta 2003.
(16)
Koska joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlasku kesällä epäonnistui ja ei ollut varmaa, voitaisiinko käyttämättömiä rahoitusjärjestelyjä vielä käyttää, oikeudelliset neuvonantajat ilmoittivat BE:n hallitukselle, ettei yritys pystyisi saamaan luottoa. Koska yrityksen johtajat eivät pystyneet vakuuttamaan, että yritys pystyisi maksamaan luotot takaisin, niiden nostaminen olisi vastannut kaupankäyntiä ilman kohtuullista mahdollisuutta välttää selvitystila. Tämän vuoksi BE pyysi taloudellista tukea Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta välttääkseen maksukyvyttömyysmenettelyn. Komissio hyväksyi taloudellisen tuen pelastamistukena 27 päivänä marraskuuta 2002 tehdyllä päätöksellä.
(17)
Päätöksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset sitoutuivat ilmoittamaan komissiolle selvitystila- tai rakenneuudistussuunnitelman tai todisteet siitä, että rahoitus oli maksettu kokonaisuudessaan takaisin ja/tai että takaus oli päättynyt, viimeistään kuusi kuukautta pelastamistuen hyväksymisen jälkeen. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat 7 päivänä maaliskuuta 2003 BE:n rakenneuudistussuunnitelman komissiolle.
2. Rakenneuudistussuunnitelma
a) BE:n vaikeuksien syyt
(18)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat ilmoittaneet BE:n vaikeuksien johtuvan seuraavista syistä:
(19)
Toisin kuin muilla suurilla yksityisen sektorin omistuksessa olevilla sähköntuotantoyhtiöillä, BE:llä ei ole vähittäisasiakasliiketoimintaa, joka antaa luonnollisen suojan hintariskejä vastaan sähkön tukkukaupassa. Sitä vastoin BE myy sähkönsä pääasiassa tukkumarkkinoilla ja pienen määrän suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille.
(20)
BE:n asema suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille suuntautuvan vähittäiskaupan markkinoilla ei suojannut sitä tukkuhintojen laskulta. Nämä markkinat ovat olleet kilpailulle avoimet vuodesta 1994. Markkinoilla on kilpailua, ja asiakkaat reagoivat niillä herkästi hinnanmuutoksiin. Hinnat näillä markkinoilla ovat myös laskeneet. Hinnanlaskut siirretään yleensä suoraan asiakkaille. Tämän seurauksena vähittäiskaupan marginaalit eivät ole nousseet yhtään laskevien tukkuhintojen vaikutusten vastapainoksi.
(21)
Ydinvoimaloiden kustannusrakenteelle ovat ominaista erittäin suuret kustannukset, joita ei voida välttää, ja pienet vältettävissä olevat kustannukset (5).
(22)
BE:n sellaisista kustannuksista, joita ei voida välttää, osa koskee ainoastaan ydinvoimaloita. Ensinnäkin ydinvoimaloiden käytöstä poistamisesta aiheutuvat rasitteet eivät liity tuotantoon muutoin kuin ajoituksen suhteen, joka riippuu laitosten sulkemisajankohdasta. Toiseksi käytetyn polttoaineen huollosta aiheutuvia kustannuksia - käytetyn polttoaineen jälleenkäsittely-, varastointi- ja loppusijoituskustannukset - ei myöskään voida välttää sellaisen polttoaineen osalta, joka on ladattu reaktoriin.
(23)
Vältettävissä olevat kustannukset puolestaan ovat ydinvoimaloissa pienemmät kuin muissa voimalaitoksissa, muut peruskuormavoimalat mukaan luettuina.
(24)
Markkinahintojen lasku on pienentänyt merkittävästi tuloja, jotka BE:lle jää vältettävissä olevien kustannusten jälkeen. Tämän seurauksena varat, jotka ovat sen käytettävissä suurten ei-vältettävissä olevien kustannusten kattamiseen, jotka ovat pääasiassa rahoituskustannuksia ja aikaisemman toiminnan aiheuttamia ydinalan rasitteita, ovat vähentyneet merkittävästi. Tämä on johtanut vaikeuksiin velkojen maksussa, mikä on edellyttänyt liiketoiminnan rahoituksen uudelleenjärjestelyä.
(25)
Sen lisäksi, että BE:lle aiheutui ydinalan rasitteista pitkän aikavälin kustannuksia, joita ei voida välttää, sillä oli myös suuria lyhyemmän aikavälin kustannuksia, joita ei voida välttää. Nämä kustannukset muodostuivat rahoituskustannuksista, joita pääoman palautukset osakkeenomistajille sekä Eggborough’n ja Pohjois-Amerikan yrityshankinnat lisäsivät, ja sähkönhankintasopimuksista aiheutuvista kustannuksista.
(26)
Sähkön tukkuhintojen laskusta aiheutuneita BE:n tulonmenetyksiä pahensivat merkittävät suunnittelemattomat seisokit BE:n Torness 2- ja Dungeness B -voimaloissa. BE ilmoitti 13 päivänä elokuuta 2002, että Tornessin suunnittelemattomien seisokkien vuoksi ydinvoimalla tuotetun sähkön tavoitemäärä Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli pienentynyt 67,5 TWh:sta 63 TWh:hon (± 1 TWh).
b) Rakenneuudistustoimet
(27)
Rakenneuudistuspaketti muodostuu seuraavista seitsemästä toimenpidekokonaisuudesta, joista BE, sen suurimmat velkojat (mukaan luettuna BNFL, joka on julkisessa omistuksessa oleva ydinpolttoaineen käsittelystä vastaava yhtiö) ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sopineet:
- Toimenpidekokonaisuus A
:
Ydinalan rasitteiden rahoittamiseen liittyvät toimenpiteet,
- Toimenpidekokonaisuus B
:
BNFL:n kanssa sovitut polttoainekiertoon liittyvät toimenpiteet,
- Toimenpidekokonaisuus C
:
Velanlyhennystaukoon liittyvät toimenpiteet,
- Toimenpidekokonaisuus D
:
Merkittävien velkojien saatavien uudelleenjärjestely,
- Toimenpidekokonaisuus E
:
Uuden kaupankäyntistrategian käyttöönotto,
- Toimenpidekokonaisuus F
:
Omaisuuseristä luopuminen rakenneuudistuksen rahoituksen tueksi,
- Toimenpidekokonaisuus G
:
Paikallisviranomaisten verolykkäykset.
(28)
Näitä toimenpiteitä kuvaillaan tarkemmin johdanto-osan 29-102 kappaleessa.
(29)
Ydinalan rasitteet syntyvät pääasiassa tarpeesta jälleenkäsitellä tai varastoida ja loppusijoittaa käytetty ydinpolttoaine (”loppupään rasitteet”) ja tarpeesta poistaa ydinvoimalat käytöstä niiden elinkaaren lopussa (”käytöstäpoistorasitteet”).
(30)
BE on tehnyt BNFL:n kanssa käytetyn polttoaineen huoltopalvelujen tarjoamisesta sopimuksia, jotka koskevat osaa loppupään rasitteista (”sopimusten alaiset rasitteet”). Sopimusten alaiset rasitteet ovat summia, jotka BE:n on sopimuksen perusteella tulevaisuudessa maksettava BNFL:lle käytetyn AGR-polttoaineen jälleenkäsittelystä ja/tai varastoinnista ja muista käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvistä palveluista. Sopimukset kattavat AGR-voimalaitoksissa syntyvän käytetyn polttoaineen ja siihen liittyvien jätteiden jälleenkäsittelyn ja varastoinnin vähintään vuoteen 2038 tai 2086. Näissä sopimuksissa on yleensä vahvistettu tietty hinta, ja kaikki käytetyn ydinpolttoaineen varastointiin ja jälleenkäsittelyyn liittyvät tekniset riskit ovat BNFL:n vastuulla. Kaikki käytetty polttoaine ja suurin osa siihen liittyvistä jätteistä säilyvät BE:n omistuksessa koko sopimusajan.
(31)
On myös muita loppupään rasitteita, jotka voivat liittyä samaan käytettyyn polttoaineeseen ja joiden osalta ei tällä hetkellä ole palvelusopimusta (”sopimusten ulkopuoliset rasitteet”). Sopimusten ulkopuoliset rasitteet koskevat pääasiassa käytetyn polttoaineen, plutoniumin, uraanin ja AGR-polttoaineen käsittelystä syntyvien jätteiden loppusijoitusta, käytetyn PWR-polttoaineen varastointia ja loppusijoitusta, mukaan luettuna kuivavaraston rakentaminen Sizewell B -voimalaan, ja voimalaitosjätteen varastointia ja sijoittamista.
(32)
Käytöstäpoistorasitteet liittyvät ydinvoimaloiden polttoaineen poistamisesta, niiden puhdistamisesta ja purkamisesta sähköntuotannon lopettamisen jälkeen aiheutuviin kustannuksiin. Käytöstäpoisto tapahtuu yleensä kolmessa vaiheessa:
-
Vaihe 1: polttoaineen poistaminen reaktorista pian voimalan sulkemisen jälkeen ja polttoaineen kuljetus pois voimalasta,
-
Vaihe 2: tarpeettomien oheisrakennusten purkaminen ja reaktorirakennuksen turvallisuuden ja säänkestävyyden varmistaminen, minkä jälkeen se säilytetään ja sitä valvotaan yleensä pitkän ajanjakson ajan, ja
-
Vaihe 3: reaktorin purkaminen voimalaitosalueen uudelleenkäytön mahdollistamiseksi (vähintään 85 vuotta sähköntuotannon lopettamisen jälkeen AGR-voimaloiden tapauksessa ja enintään 50 vuotta PWR-voimaloiden tapauksessa).
(33)
Tähän mennessä on otettu käyttöön useita järjestelyjä ydinalan rasitteiden rahoittamiseksi. Yksityistämisajankohtana perustettiin erillinen rahasto, Nuclear Decommissioning Fund (”NDF”), riippumattoman säätiön omistaman osakeyhtiön muodossa. Tarkoituksena oli luoda erillinen rahasto, jota käytetään joidenkin käytöstäpoistorasitteiden rahoittamiseen. Kaikki muut ydinalan rasitteet oli tarkoitus rahoittaa BE:n liiketoiminnan operatiivisesta kassavirrasta. Koska BE:n tulot ovat pienentyneet, nämä olemassa olevat järjestelyt eivät riitä ydinalan rasitteiden rahoittamiseen.
(34)
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sisällyttänyt rakenneuudistussuunnitelmaansa useita välineitä, joilla se ottaa kantaakseen ainakin osan ydinalan rasitteiden rahoitusvastuusta. Nämä uudet välineet vahvistetaan samanaikaisesti kuin uudet järjestelyt, jotka koskevat BE:n rahoitusosuutta ydinalan rasitteista aiheutuvien kustannusten kattamiseen sekä BE:n ydinalan rasitteiden hallintaa.
(35)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan olemassa oleva NDF-rahasto laajennetaan uudeksi rahastoksi (Nuclear Liabilities Fund, NLF) tai sitä täydennetään tällä uudella rahastolla. NLF-rahasto tulee olemaan riippumattoman säätiön omistama osakeyhtiö. Sen on tarkoitus kattaa sopimusten ulkopuolisista rasitteista ja käytöstäpoistorasitteista aiheutuvat kustannukset seuraavasti:
a)
kaikki AGR-polttoaineeseen, joka on ladattu BE:n reaktoreihin ennen sitä päivää, jolloin kaikki rakenneuudistuksen ehdot täyttyvät, mukaan luettuna komission päätös rakenneuudistussuunnitelmasta (jäljempänä ”rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivä”), kaikki PWR-polttoaineeseen sekä voimalaitosjätteen varastointiin ja sijoittamiseen liittyvät kustannukset;
b)
kaikki käytöstäpoiston ensimmäistä vaihetta koskevat BE:n rasitteet;
ja
c)
kaikki käytöstäpoiston toista ja kolmatta vaihetta koskevat BE:n rasitteet siinä määrin kuin NDF-rahastossa olevat määrät eivät riitä kattamaan käytöstäpoiston toisen ja kolmannen vaiheen rasitteita maksujen erääntyessä.
(36)
Kun rakenneuudistus on toteutettu, BE osallistuu NLF-rahastoon maksamalla
a)
kiinteää käytöstäpoistomaksua 20 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa - maksu on sidottu vähittäishintaindeksiin ja se pienenee asteittain voimaloiden sulkeutumisen myötä;
b)
150 000 Englannin puntaa, sidottuna vähittäishintaindeksiin, jokaiselta PWR-polttoainetonnilta, joka ladataan Sizewell B -reaktoriin sen päivän jälkeen, jolloin kaikki rakenneuudistuksen täytäntöönpanon ehdot täyttyivät. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan 150 000 Englannin puntaa vastaa käytetyn polttoaineen huollon kustannuksia kansainvälisellä tasolla;
c)
275 miljoonan Englannin punnan arvosta uusia joukkovelkakirjalainoja NLF-rahastolle. Uudet joukkovelkakirjalainat ovat etuoikeusjärjestyksessä korkealla ja vakuudettomia;
d)
maksuja, joiden suuruus on alussa 65 prosenttia BE:n konsolidoidusta nettomääräisestä kassavirrasta verojen ja rahoituskustannusten sekä kassavarannon rahoittamisen jälkeen (”NLF-maksut”). Näitä maksuja kutsutaan jäljempänä ”cash sweep”-toimenpiteeksi. NLF:n valvojilla on myös oikeus muuttaa ajoittain kaikki NLF-maksut tai osa niistä tietyksi määräksi BE:n osakkeita. Niin kauan kuin nämä osakkeet ovat NLF:n omistuksessa, niihin ei liity äänioikeutta, jos niihin muussa tapauksessa olisi liittynyt vähintään 30 prosenttia BE:n äänioikeuksista.
(37)
NLF-maksujen osuutta kassavirrasta voidaan muuttaa ajoittain kohtuullisessa ja järkevässä määrin, jotta osakkaat hyötyvät kertyneestä kassavirrasta ja BE:n osakkeiden uusista merkinnöistä saaduista tuloista ja jotta diffuusiot, osakkeiden liikkeeseenlasku tai muut yhtiön toteuttamat toimet eivät vaikuta kielteisesti NLF:ään ja osakkaisiin.
(38)
Kiinteiden 20 miljoonan Englannin punnan suuruisten vuotuisten (indeksiin sidottujen ja voimaloiden sulkeutumisen myötä asteittain pienenevien) maksujen maksamista NLF:lle tai NDF:lle käytöstäpoistorasitteiden kattamiseen nopeutetaan nykyarvon perusteella (diskontattuna diskonttokorolla, joka on asianmukainen NLF:n tai NDF:n tapauksessa), ja ne erääntyvät maksettaviksi välittömästi BEG:n tai BEGUK:n maksukyvyttömyystilanteessa. BE-konsernin kaikki pääyhtiöt takaavat nopeutetut maksut, ja niiden vakuutena on kyseisten yhtiöiden omaisuus.
(39)
NLF:n valvojien ainoana tehtävänä ja velvollisuutena on rahaston ja sen sijoitusten hallinnointi ja asianmukaisten menojen maksaminen. Tähän sisältyy sen arviointi, olisiko NLF:n etujen mukaista lykätä tiettyjä NLF-maksuja tai muuttaa NLF-maksut pääomaksi. NLF:n valvojilla ei ole valtuuksia tarkastella rahaston rasitteita eikä rahoitustarpeita eikä vahvistaa BE:n maksujen suuruutta.
(40)
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus toteuttaa seuraavat neljä ydinalan rasitteiden rahoitukseen liittyvää toimenpidettä:
- Vastuun ottaminen rasitteista, joita BE:lle aiheutuu aikaisemmin tehdyistä käytettyä polttoainetta koskevista sopimuksista
(41)
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu ottamaan vastuun niistä BE:n rasitteista, jotka ovat seurausta BE:n ja BNFL:n välisistä sopimuksista (”aikaisemmat käytettyä polttoainetta koskevat sopimukset”), jotka koskevat i) reaktoreihin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun AGR-polttoaineen jälleenkäsittelyä ja/tai varastointia ja ii) muita kuljetussäiliöiden kunnossapitoon, oksidien hallintaan ja rautatiekuljetuksiin liittyviä palveluja BNFL:n kanssa tehtyjen voimassa olevien sopimusten perusteella.
(42)
Tämä sitoumus ei kata maksuja, jotka liittyvät AGR-reaktoreihin rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän jälkeen ladattuun polttoaineeseen. BE kattaa jatkossakin nämä kustannukset BE:n ja BNFL:n käymien kaupallisten neuvottelujen seurauksena tehtyjen uusien sopimusten perusteella. Sitoumus ei kata PWR-polttoaineeseen liittyviä maksuja, koska BNFL ei jälleenkäsittele PWR-polttoainetta, vaan sen huollosta - käytännössä varastoinnista - vastaa BE itse.
- Sitoumus kattaa kaikki NLF-rahoituksen vajeet käytöstäpoiston ensimmäisen vaiheen rasitteiden ja sopimuksen ulkopuolisten rasitteiden osalta
(43)
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu kattamaan rahoitusvajeen NLF:ssä käytöstäpoiston ensimmäisen vaiheen rasitteiden ja sopimusten ulkopuolisten rasitteiden osalta (Sizewell B:n kuivavaraston ja polttoaineen loppusijoituspaikan rakentamisesta aiheutuvat kustannukset mukaan luettuina).
- Sitoumus kattaa NLF:n rahoitusvaje käytöstäpoiston toisen ja kolmannen vaiheen rasitteiden osalta
(44)
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu kattamaan NLF:n rahoitusvajeen käytöstäpoiston toisessa ja kolmannessa vaiheessa.
- Erityinen verovapautus
(45)
Edellä mainitut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumukset kirjataan omaisuuseräksi BE:n taseessa, ja niitä vastaava hyvitys kirjataan tuloslaskelmaan. Tavanomaisissa olosuhteissa yritys joutuisi maksamaan summasta veroa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan verotus johtaisi siihen, että Yhdistyneen kuningaskunnan olisi nostettava BE:lle rakenneuudistukseen myönnettävän tuen määrää avustuksesta perittävän veron määrällä BE:n maksukyvyn varmistamiseksi rakenneuudistuksen jälkeen.
(46)
Tämän välttämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset valmistelevat parhaillaan erityisen verovapautuslainsäädännön antamista sähkölain (Electricity Bill) kautta. Ilman tätä verovapautuslainsäädäntöä verotettavat tulot olisivat noin 3 152 miljoonaa Englannin puntaa. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan verovapautuslainsäädäntö on laadittu tavalla, jonka tarkoituksena on varmistaa, ettei BE saa tulevaisuudessa epäsymmetrisiä veronalennuksia. Sitoumuksen myöhemmästä arvonnoususta peritään veroa riippumatta siitä, johtuuko se hinnanmuutoksista tai arvonkorotuksesta, jolloin BE:n saama veronalennus kuittautuu, kun kyseiset lisäkulut kirjataan tuloslaskelmaan.
(47)
Jäljempänä taulukossa 1 esitetään Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvio edellä kuvailtujen tukivälineiden arvosta. Näihin arvioihin liittyy paljon epävarmuutta. Sekä vastattavaksi otetuista ydinalan rasitteista aiheutuvat kustannukset että BE:n osallistuminen näihin kustannuksiin ovat erittäin epävarmalla pohjalla. Rasitteiden poistaminen tapahtuu erittäin pitkän ajanjakson aikana. BE ei esimerkiksi odota aloittavansa AGR-reaktorin purkamista ennen kuin vähintään 85 vuotta on kulunut sähköntuotannon lopettamisesta voimalassa, kun taas käytetyn polttoaineen huolto jatkuu määräämättömän aikaa. Lisäksi on useita tehtäviä, esimerkiksi AGR-reaktoreiden purku, joista ei tähän mennessä ole suoraan kokemusta. Tuen arvioitu arvo on muuttunut ilmoituksen tekemisen jälkeen. Tämä johtuu pääasiassa cash sweep -toimenpiteestä saatavien tulojen lisääntymisestä, joka on seurausta BE:n ennustetun tuloksen parantumisesta, inflaation vaikutuksesta, aikaisempien käytettyä polttoainetta koskevien sopimusten perusteella maksettavien summien tarkistamisesta, käytetyn AGR-polttoaineen määrän lisääntymisestä rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän lykkääntymisen seurauksena ja Nuclear Generation Decommissioning Fund -rahaston omistuksessa olevien omaisuuserien arvonkorotuksesta viimeisimmän markkina-arvon tasolle.
Taulukko 1
Toimenpidekokonaisuuteen A kuuluvien tukivälineiden arvostus heinäkuun 2004 ennusteiden perusteella (6)
(milj. puntaa)
Alkuperäinen ilmoitus
Nykyiset ennusteet
Nykyarvo
(diskontattuna 5,4 %:n nimelliskorolla (7))
Tulevat käteismaksut yhteensä
(ilman diskonttausta)
Nykyarvo
(diskontattuna 5,4 %:n nimelliskorolla (7))
Tulevat käteismaksut yhteensä
(ilman diskonttausta)
Aikaisempiin käytettyä polttoainetta koskeviin sopimuksiin liittyvä sitoumus
2 185
3 218
2 377
3 067
Sopimusten ulkopuolisiin rasitteisiin liittyvä sitoumus
750
3 166
951
3 375
Käytöstäpoistorasitteisiin liittyvä sitoumus
879
4 917
1 115
5 062
BE:n rahoitus NLF:lle
- 1 432
- 1 845
- 2 007
- 2 510
Ministeriön maksama nettomäärä
197
6 238
59
5 927
Verovapautus
916
946
1 047
1 077
Yhteensä
3 298
10 402
3 483
10 071
Alkuperäinen ilmoitus: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2003 joulukuun 2002 hinnoin.
Nykyiset ennusteet: Kassavirrat arvostettu maaliskuussa 2004 maaliskuun 2004 hinnoin.
(48)
BNFL sekä toimittaa ydinpolttoainetta BE:n AGR-reaktoreihin että käsittelee tai varastoi tämän polttoaineen, kun se on käytetty (8).
(49)
Osana rakenneuudistussuunnitelmaa BNFL, joka on BE:n suurin yksittäinen velkoja, on suostunut muuttamaan BE:n kanssa tekemiään sopimuksia sekä polttoainetoimitusten että käytetyn polttoaineen käsittelyn osalta.
(50)
BE:n ja BNFL:n väliset polttoaineen toimitusta koskevat ennen rakenneuudistusta tehdyt sopimukset tehtiin BEG:n osalta vuonna 1997 ja BEGUK:n osalta vuonna 1995. Niiden oli määrä olla voimassa 31 päivään maaliskuuta 2006, mutta BEG:n tapauksessa sopimuksista oli tarkoitus neuvotella uudelleen ja jatkaa niiden voimassaoloa kyseisestä päivämäärästä. BEGUK:n tapauksessa oli olemassa optio niiden voimassaolon pidentämiseksi.
(51)
Polttoaineen toimitusmaksut muodostuivat kiinteästä vuotuisesta maksusta ja muuttuvasta lisämaksusta toimitettujen polttoainepanosten mukaan. Vahvistettuja maksuja oli mahdollista oikaista inflaatioindeksin mukaan.
(52)
Uudelleenneuvotellut polttoaineen toimitussopimukset tulivat voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003 lisäyksinä aikaisempiin sopimuksiin. Uudet ehdot muodostavat myös perustan uusille AGR-polttoaineen toimituksia 31 päivän maaliskuuta 2006 jälkeen koskeville elinikäisille sopimuksille, jotka tulevat voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2006.
(53)
Uusien ehtojen mukaan aikaisempien sopimusten mukaista kiinteää vuosimaksua pienennetään 5 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa ja sen lisäksi myönnetään lisäalennus, joka on yhteydessä peruskuormasähkön hintoihin, mutta jonka enimmäismäärä on 15 miljoonaa puntaa (molemmat vuoden 2003 hinnoissa ja indeksoituna vähittäishintaindeksin mukaan). Muutoin hinnat ovat samat kuin aikaisemmissa sopimuksissa.
(54)
Polttoainetoimituksissa 1 päivästä huhtikuuta 2006 alkaen, ja jos vähintään neljä yhteensä seitsemästä AGR-voimalasta on edelleen toiminnassa, BE:n maksama kiinteä maksu on 25,5 miljoonaa Englannin puntaa, josta vähennetään edellä kuvailtu alennus, ja muuttuva maksu on (kuten voimassa olevissa sopimuksissakin) 191 000 Englannin puntaa uraanitonnia kohden. Nämä hinnat ovat heinäkuun 2002 arvossa ja ne on sidottu vähittäishintaindeksiin.
(55)
Kun toiminnassa on enintään kolme voimalaa, hinta voidaan asettaa BE:n ja BNFL:n edustajista muodostuvan ryhmän BNFL:n polttoaineen tuotantolaitoksen optimaalista sulkemista koskevan tutkimuksen jälkeen antamien suositusten perusteella.
(56)
Vuonna 1995 BEG:n ja BEGUK:n yhtiöoikeudelliset edeltäjät (Nuclear Electric ja Scottish Nuclear) tekivät BNFL:n kanssa pitkäaikaiset sopimukset säteilytetyn AGR-polttoaineen varastoinnista ja jälleenkäsittelystä sekä oheispalveluista. BEGUK (tuolloin Scottish Nuclear) teki vuonna 1995 toisen sopimuksen kaiken jälleenkäsittelysopimukseen jo sisältyvän määrän ylittävän AGR-polttoaineen pitkäaikaisesta varastoinnista. Myös BEG allekirjoitti vuonna 1997 toisen sopimuksen käytetyn polttoaineen huoltopalveluista. Kyseinen sopimus koski kaikkea syntyvää säteilytettyä AGR-polttoainetta, joka ylittää vuonna 1995 tehdyn sopimuksen perusteella BEG:n reaktoreista toimitetut määrät. Kaikista edellä mainituista sopimuksista käytetään jäljempänä nimitystä ”voimassa olevat käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset”. Niiden perusteella tarjotaan palveluja vähintään vuoteen 2038 tai 2086 (riippuen jäteluokasta).
(57)
Voimassa olevien käytettyä polttoainetta koskevien sopimusten mukaan kaikki käytetty polttoaine säilyy BE:n omistuksessa. BEG:n ja BEGUK:n on lopulta otettava vastaan BNFL:n varastoista lasitettu korkea-aktiivinen ydinjäte, käytetty polttoaine, tietyt keskiaktiiviset jätteet ja jälleenkäsitelty uraani ja plutonium täyttääkseen näiden jätteiden loppusijoitusta koskevat velvollisuutensa.
(58)
Näissä sopimuksissa on pääasiassa vahvistettu kiinteät hinnat, joihin voidaan tehdä inflaatiomuutoksia. Varastointi- ja jälleenkäsittelysitoumusten osalta hinnat perustuvat toimitettuun polttoainemäärään tonneina. Alkuperäisten vuoden 1995 sopimusten hintoihin sisältyy myös Sellafieldissä sijaitsevan AGR-polttoaineen jälleenkäsittelystä vastaavan termisten uraanioksidipolttoaineita käyttävien reaktoreiden jälleenkäsittelylaitoksen (THORP) käytöstäpoistoon liittyvät kustannukset. Ottaen huomioon BNFL:n tarjoamien palvelujen luonteen, BE on sitoutunut jatkamaan maksuja toimitetun polttoaineen osalta riippumatta siitä, irtisanooko se sopimukset sellaisen polttoaineen osalta, jota ei ole vielä toimitettu.
(59)
Vuoden 1995 varastointia ja jälleenkäsittelyä koskeviin sopimuksiin liittyvät maksuvirrat on vahvistettu ja maksuja suoritetaan kuukausittain sopimusten päättymiseen saakka vuonna 2086. Vuoden 1997 sopimukseen liittyvä maksuvirta perustuu BNFL:lle tulevien polttoainetoimitusten ajoitukseen ja suuruuteen. Nämä kiinteät maksut muodostavat kokonaissumman, joka maksetaan vahvistetun aikataulun mukaan.
(60)
Uudelleenneuvoteltuja käytetyn polttoaineen huoltoa koskevia sopimuksia (jäljempänä ”uudet käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset”) sovelletaan eri tavalla riippuen siitä, onko sopimuksen kohteena oleva polttoaine ladattu reaktoriin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää vai sen jälkeen.
(61)
Ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun polttoaineen osalta merkittävät muutokset ovat seuraavat:
a)
maksuaikataulua lyhennetään siten, että tulevien maksujen nykyarvo laskettuna Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen sektorin diskonttokorkoa käyttäen pysyy muuttumattomana;
b)
sopimusten irtisanomislausekkeita muutetaan siten, että jos BE:stä tulisi maksukyvytön rakenneuudistuksesta huolimatta, sopimukset päättyisivät ilman BE:lle esitettyjä vaateita. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että tässä tapauksessa olisi todennäköisesti välttämätöntä jatkaa polttoaineen huoltoa BNFL:n Sellafieldin laitoksessa ja että Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tai NLF:n olisi tehtävä tästä sopimus BNFL:n tai sen seuraajayhtiön kanssa. Tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset odottaisivat, että uusista järjestelyistä sovittaessa tarkastellaan kaikkia kyseisenä ajankohtana merkityksellisiä olosuhteita, voimassa olevat sopimusehdot mukaan luettuina.
(62)
Rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivänä tai sen jälkeen ladatun polttoaineen osalta merkittävät muutokset ovat seuraavat:
a)
omistusoikeus käytettyyn polttoaineeseen siirtyy BNFL:lle ajankohtana, jolloin sen vastattavaksi siirtyy riski käytetyn polttoaineen huollosta (eli ajankohtana, jolloin käytetty polttoaine toimitetaan BNFL:lle), jonka jälkeen BE ei ole enää vastuussa siitä;
b)
maksu käytettyä polttoainetta koskevista palveluista suoritetaan ajankohtana, jolloin säteilyttämätön polttoaine ladataan BE:n reaktoreihin, eikä jossakin myöhemmässä vaiheessa (esimerkiksi ajankohtana, jolloin käytetty polttoaine toimitetaan BNFL:lle), ja se perustuu lataussuunnitelmaan ja täsmäytetään vuosittain;
c)
käytetyn polttoaineen perushinta on 150 000 Englannin puntaa uraanitonnia kohden vuoden 2003 hinnoissa, ja se on maksettava säteilyttämättömän polttoaineen latausajankohtana. Tämän jälkeen se sidotaan vähittäishintaindeksiin. Joka vuosi hintaa joko nostetaan tai lasketaan kaavan mukaan, joka perustuu AGR-voimaloissa tuotetun sähkön määrään sekä peruskuormasähkön arvoon Englannissa ja Walesissa. Tämä suojaa BE:tä sähkönhinnan vaihteluilta. Käytetyn polttoaineen huollon perushinta on noin 0,6 Englannin puntaa/MWh ennen hinnan nostamista tai laskemista.
(63)
Taulukossa 2 esitetään BNFL:n polttoaineen toimitussopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus BE:hen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvioiden mukaan, jotka perustuvat kolmeen sähkömarkkinoiden kehitystä koskevaan mahdolliseen skenaarioon.
Taulukko 2
BNFL:n polttoaineen toimitussopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus
(milj. puntaa)
Polttoainetoimituksiin liittyvien säästöjen laskenta
31.3. päättyvä tilikausi
2004
2005
2006
2007
2008
Rakenneuudistusta edeltävät kustannukset
-
Pankkiskenaario ja optimistinen skenaario
221
247
232
203
213
-
Pessimistinen skenaario
216
241
227
198
208
Rakenneuudistuksen jälkeiset kustannukset
-
Pankkiskenaario
206
231
218
188
201
-
Optimistinen skenaario
207
231
227
198
207
-
Pessimistinen skenaario
200
220
205
176
186
Säästöt
-
Pankkiskenaario
15
16
14
15
12
-
Optimistinen skenaario
14
16
5
5
6
-
Pessimistinen skenaario
16
21
22
22
22
(64)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tarkkojen arvioiden antaminen BE:n säästöistä vuoden 2006 jälkeen on vaikeaa, koska ennen rakenneuudistusta tehtyjen polttoaineen toimitussopimusten on määrä päättyä vuonna 2006. Sen vuoksi kaikissa BE:lle muutosten seurauksena tulevasta hyödystä tehdyissä arvioissa olisi otettava jollain tavoin huomioon hyöty, jonka BNFL saa sopimusten pidentymisestä BE:n voimaloiden sulkemiseen asti, mikä näkyy uusissa sopimushinnoissa. Ottaen huomioon nämä epävarmuustekijät Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BE:n sisäinen arvio kustannussäästöistä voimaloiden käyttöiän aikana on 239 miljoonaa Englannin puntaa (ilman diskonttausta) ja 140 miljoonaa Englannin puntaa (diskontattuna 3,5 prosentin (9) reaalikorolla). Taulukossa 3 esitetään BNFL:n AGR-polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus BE:hen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten arvioiden mukaan, jotka perustuvat samaan kolmeen mahdolliseen skenaarioon (10). Nykyarvo on laskettu käyttämällä Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen sektorin reaalimääräistä 3,5 prosentin diskonttokorkoa. Tässä taulukossa tarkastellaan ainoastaan rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivänä tai sen jälkeen ladattua polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen hinnanmuutosten vaikutusta. Ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladattua polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutusta on vaikea määrittää, sillä se toteutuisi ainoastaan siinä tapauksessa, että BE:stä tulee maksukyvytön. Lisäksi BE:n saamaa hyötyä käytetyn polttoaineen omistusoikeuden ja siihen liittyvien velvoitteiden siirtymisestä BNFL:lle on Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan vaikea arvioida. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kuitenkin todenneet, että BE:n tästä omistusoikeuden siirtymisestä saama etu olisi subjektiivisen arvion mukaan noin 1 421 miljoonaa Englannin puntaa (ilman diskonttausta) ja 148 miljoonaa Englannin puntaa diskontattuna 5,4 prosentin nimelliskorolla. Tämä hyöty ei sisälly taulukkoon 3.
Taulukko 3
Tuleviin käytettyä AGR-polttoainetta koskeviin sopimuksiin tehtyjen muutosten vaikutus nykyarvoon (11)
(milj. puntaa)
Nykyarvo
Diskonttaamattomat maksut yhteensä
Ennen rakenneuudistusta
-
Pankkiskenaario
592
1 117
Rakenneuudistuksen jälkeen
-
Pankkiskenaario
418
558
-
Optimistinen skenaario
881
1 204
-
Pessimistinen skenaario
3
4
Säästöt
-
Pankkiskenaario
174
559
-
Optimistinen skenaario
- 289
- 87
-
Pessimistinen skenaario
589
1 113
(65)
Alun perin BEG:n ja BEGUK:n edeltäjäyritykset hankkivat molemmat itse BNFL:lle toimitettavan uraanin, jota BNFL käytti ydinpolttoaineen valmistuksessa näiden yritysten AGR-voimaloille. Nykyinen BEGUK siirsi sittemmin uraaninhankintasopimuksensa BNFL:lle. Nämä aikaisemmat sopimukset olivat pitkäaikaisia ja ne kattoivat joka tapauksessa ainoastaan BEGUK:n suhteellisen pienet tarpeet. Sen vuoksi tämä muutos antoi BNFL:lle ainoastaan rajoitetun mahdollisuuden kehittää uraanin hankinta- ja toimitusliiketoimintayksikköä.
(66)
Osana BE:n ja BNFL:n käymiä neuvotteluja BNFL:n BE:lle tulevaisuudessa toimittamaa ydinpolttoainetta koskevien sopimusten uusimisesta sovittiin, että myös BEG:n olisi siirrettävä uraaninhankintasopimuksensa BNFL:lle, jonka vastuulle siirtyy näin ollen uraanin hankinta tulevaisuudessa BEG:n AGR-voimaloiden ydinpolttoaineeksi.
(67)
Samanaikaisesti BNFL ostaa BEG:n uraanivarastot, joiden arvioitu kirjanpitoarvo on enintään 67 miljoonaa Englannin puntaa.
(68)
Osana rakenneuudistussuunnitelmaa BE on tehnyt sopimuksia (”velanlyhennystaukoa koskevat sopimukset”), jotka koskevat tietyillä ehdoilla maksujen keskeyttämistä BNFL:lle ja useille merkittäville velkojille, joihin kuuluvat suurin osa BE:n vuosina 2003, 2006 ja 2016 liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen merkitsijöistä (”joukkovelkakirjojen haltijat”), Eggborough’n pankkikonsortio, johon Royal Bank of Scotland (”RBS”) kuuluu remburssin myöntäjän ominaisuudessa (yhdessä ”lainanantajapankit”), sekä kolmen miinuksella olevan sähkönhankintasopimuksen (Power Purchase Agreement, PPA) ja hinnanerosopimuksen vastapuolet: Teaside Power Limited (”TPL”), Total Fina Elf (”TFE”) ja Enron (jäljempänä yhdessä ”sähkönhankintasopimusten vastapuolet”).
(69)
Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaan tauko alkaa 14 päivänä helmikuuta 2003 ja päättyy aikaisintaan 30 päivänä syyskuuta 2004 tai sopimuksen irtisanomispäivänä tai rakenneuudistuksen päättymispäivänä. BNFL ja merkittävät velkojat ovat sopineet BE:n kanssa, että tämän ajanjakson aikana ne eivät ryhdy toimiin maksukyvyttömyysmenettelyn aloittamiseksi eivätkä vaadi tai nopeuta maksuja, jotka erääntyvät BE:n maksettaviksi.
(70)
BE:n sekä BNFL:n ja merkittävien velkojien velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaisia velvoitteita kuvaillaan johdanto-osan 71-73 kappaleessa.
(71)
Velanlyhennystaukoa koskevissa sopimuksissa määrätään seuraavaa:
a)
Koron maksamista joukkovelkakirjojen haltijoille ja Eggborough’n pankeille jatketaan voimassa olevien järjestelyjen mukaisesti.
b)
Vuotuista 6 prosentin korkoa maksetaan RBS:lle (remburssista) 34 miljoonan Englannin punnan suuruiselle summalle ja sähkönhankintasopimusten vastapuolille niiden saataville (RBS 37,5 miljoonaa Englannin puntaa; TPL 159 miljoonaa Englannin puntaa; TFE 85 miljoonaa Englannin puntaa; Enron 72 miljoonaa Englannin puntaa).
c)
EPL:lle maksetaan summa, joka kattaa sen käyttö- ja pääomakustannukset.
d)
BE ostaa edelleen rakenneuudistuksen päättymiseen asti sähköä TPL:ltä kiinteään hintaan, jonka taso on määritelty sähkön odotetun hintakäyrän perusteella.
e)
BNFL:lle kertyy korkoa niille summille, jotka on maksettava voimassa olevien 1 päivänä huhtikuuta 2003 tehtyjen käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla, mutta siitä luovutaan, jos rakenneuudistus toteutuu. Summat, jotka on maksettava voimassa olevien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää ladatun polttoaineen osalta, jäädytetään siltä osin kuin ne ylittävät määrän, joka olisi maksettu siinä tapauksessa, jos uudet käytetyn polttoaineen huoltoa koskevat sopimukset olisivat tulleet voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2003, ja niistä luovutaan, jos rakenneuudistus toteutuu.
(72)
Velanlyhennystaukoa koskevissa sopimuksissa määrätään seuraavaa:
a)
BNFL jäädyttää marraskuusta 2002 alkaen 31 päivään maaliskuuta 2003 asti kaikki maksut, jotka ovat maksamatta voimassa olevien 1 päivänä huhtikuuta 2003 tehtyjen käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla, ja BNFL jäädyttää voimassa olevien ja uusien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla maksamatta olevien summien erotuksen.
b)
Joukkovelkakirjojen haltijat jäädyttävät vuoden 2003 joukkovelkakirjoista maksamatta olevan pääoman.
c)
Eggborough’n pankit jäädyttävät pääoman takaisinmaksun ja muut maksut, jotka perustuvat kapasiteetti- ja jalostuskorvaussopimukseen (Capacity and Tolling Agreement - CTA), lukuun ottamatta niitä maksuja, jotka sisältyvät BE:n velvoitteisiin.
d)
RBS jäädyttää kaikki maksut, jotka liittyvät RBS:n vastatakaukseen, yhdistelmätakaukseen tai remburssiin.
e)
Sähkönhankintasopimusten vastapuolet jäädyttävät kaikki sähkönhankintasopimuksiin liittyvät maksut lukuun ottamatta niitä maksuja, jotka sisältyvät BE:n velvoitteisiin.
(73)
Maksujen jäädyttämistä koskevan sopimuksen mukaisten merkittävän velkojan velvoitteiden noudattaminen päättyy, jos jokin seuraavista seikoista tapahtuu ja merkittävä velkoja ilmoittaa BE:lle sopimuksen irtisanomisesta:
a)
niiden maksujen, joita ei ole lykätty, maksaminen merkittävälle velkojalle viivästyy yli 20 työpäivää;
b)
tehdään hakemus tai määräys, joka koskee BE:n tai jonkin sen tytäryhtiön asettamista selvitystilaan tai uskotun miehen valvontaan;
c)
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus vaatii kirjallisesti maksamaan takaisin luottojärjestelysopimuksen nojalla tai liikepankkien korvaavan järjestelyn nojalla Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen takauksella myönnetyt varat ja niihin liittyvän BE:n ja sen tytäryhtiöiden vastatakauksen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen hyväksi;
d)
tarvittavia hyväksyntöjä ei ole saatu Eggborough’n pankkien luottojärjestelyistä vastaavalta asiamieheltä, RBS:ltä, TPL-pankkikonsortiolta tai Enronilta;
e)
BE tai jokin sen tytäryhtiö laatii asiakirjoja, joissa määrätään erilaisesta varojen jakamisesta merkittäville velkojille kuin mistä on sovittu merkittävien velkojien hyväksymissä pääehdoissa.
(74)
Taulukossa 4 esitetään säästöt, jotka BE Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan pystyisi saavuttamaan velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten ansiosta, jos rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivä olisi 31 päivänä maaliskuuta 2004.
Taulukko 4
Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten tuomat säästöt BE:lle
(milj. puntaa)
Maaliskuussa 2003 päättynyt tilikausi
Maaliskuussa 2004 päättynyt tilikausi
BNFL
132
265
Joukkovelkakirjojen haltijat
110
0
Eggborough’n pankit
47
40
TPL
13
33
TFE
3
14
Enron
4
19
Alv:n vaikutus
0
- 8
Korkojen vaikutus
- 9
- 21
Velanlyhennystauon vaikutus
300
342
Yhteensä
300
642
(75)
Velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten lisäksi rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy merkittävien velkojien saatavien uudelleenjärjestely. BE teki 14 päivänä helmikuuta 2003 ei-sitovan sopimuksen merkittävien velkojien kanssa niiden saatavien sovittelusta ja jakamisesta.
(76)
Kuten BE:n tarkastamattomasta osavuosikatsauksesta 30 päivänä syyskuuta 2002 päättyvän kuuden kuukauden ajalta ilmenee, merkittävien velkojien soviteltavat saatavat olivat seuraavat:
-
joukkovelkakirjojen haltijat: 408 miljoonaa Englannin puntaa,
-
lainanantajapankit: 490 miljoonaa Englannin puntaa,
-
sähkönhankintasopimusten vastapuolet: 365 miljoonaa Englannin puntaa.
(77)
Pääehtojen mukaan sähkönhankintasopimusten vastapuolten saatavien määrä on rakenneuudistuspaketissa vahvistettu 316 miljoonaksi punnaksi.
(78)
Velat järjestellään uudelleen seuraavasti:
a)
joukkovelkakirjojen haltijoille, lainanantajapankeille, RBS:lle, TPL:lle, TFE:lle ja Enronille annetaan uusia joukkovelkakirjoja 275 miljoonan punnan arvosta;
b)
Eggborough’n pankkien kanssa tehdään uusi CTA-sopimus, jonka mukaan pankkien saama tuotto on 150 miljoonaa puntaa uusina joukkovelkakirjoina;
c)
joukkovelkakirjojen haltijoille, lainanantajapankeille, RBS:lle, TPL:lle, TFE:lle ja Enronille annetaan BE:n tavallisia osakkeita.
(79)
BE on tarkistanut kaupankäyntistrategiansa pienentääkseen altistumistaan tuotanto- ja hintakehitykseen liittyville riskeille. Tämä tarkistus muodostaa yhden BE:n taloudellista vahvuutta parantavista tekijöistä rakenneuudistuspaketissa.
(80)
BE on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan suurimmista sähköntuottajista yli 20 prosentin osuudella sähköntuotannosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. BE:n sähköntuotanto muodostuu ydinvoimalatuotannosta (83 prosenttia kapasiteetista) ja hiilivoimalatuotannosta (17 prosenttia kapasiteetista), joiden tuotantokyky on noin 75 TWh vuodessa.
(81)
BE:n kaupankäyntiyksikkö BEPET vastaa BE:n tuotannon myynnistä, sähkömarkkinoiden hinnanvaihteluista BE:lle aiheutuvien riskien hallitsemisesta ja BE:n markkinoilla saavuttamien myyntihintojen maksimoinnista. Koska ydinvoimalat muodostavat 83 prosenttia BE:n tuotantokapasiteetista, BEPET keskittyy ennen kaikkea tämän pääasiassa jatkuvan tuotannon myyntiin.
(82)
Eggborough’n hiilivoimala on myös tärkeä osa kaupankäyntiportfoliota. Se lisää tuotannon joustavuutta, jotta voidaan vastata asiakkaiden muuttuviin tarpeisiin, ja on arvokas turva ydinvoimalaseisokkien varalta. Se lisää joustavuutta myös suurten teollisuus- ja yritysasiakkaiden suhteen sekä osittain tukkukaupan suhteen.
(83)
Hallitakseen BE:n altistumista markkinahintoihin liittyville riskeille ja maksimoidakseen samanaikaisesti markkinoilta saadun myyntihinnan BEPET myy tuotannon etukäteen. Samoin kuin muut sähköntuottajat BEPET pyrkii siihen, että sähkön tuotantoajankohtana 100 prosenttia tuotannosta on myyty, välttääkseen altistumisen vaihteleville hinnoille tasapainotusmekanismissa. Myymällä etukäteen yritys pystyy varmistamaan, että tulevat tuotantomäärät myydään kyseisenä ajankohtana vallitsevalla hinnalla ja joissakin tapauksissa tulevan tuotannon hintojen vahvistamisen.
(84)
BEPET pystyy myymään BE:n tuotannon useiden kanavien kautta, ja se myy 32 prosenttia BE:n kokonaistuotannosta suoramyyntinä. Suoramyynnin merkitys on lisääntynyt ja se muodostaa olennaisen osan BE:n liiketoimintastrategiassa.
(85)
Verrattuna muihin merkittäviin sähköntuottajiin Isossa-Britanniassa BE myy ainoastaan pienen osan tuotannostaan vähittäismarkkinoilla. BE:n kasvu näillä markkinoilla on yhteydessä tavoitteeseen, joka koskee tuotetun sähkön toimituskanavien monipuolistamista, eikä mihinkään vähittäismarkkinoita koskevaan tavoitteeseen. BE saa suoramyynnistä noin 2 prosentin bruttomarginaalin (12), mikä kuvastaa kilpailun määrää näillä markkinoilla.
(86)
BE:n syyskuussa 2002 kohtaamien taloudellisten vaikeuksien syitä olivat muun muassa kolme huomattavasti miinuksella olevaa sähkönhankintasopimusta ja hinnanerosopimusta, jotka se oli tehnyt osana aikaisempaa kaupankäynti- ja liiketoimintaansa. Ne kaikki sisällytettiin rakenneuudistuspaketin osana merkittävien velkojien kanssa sovittuun kompromissisopimukseen.
(87)
Ensimmäinen sopimuksista on TFE:n kanssa tehty sopimus. Verrattuna tämänhetkisiin markkinahintoihin tämän sopimuksen toteutushinta on erittäin korkea. Sopimus tehtiin vuonna 1997, jolloin hinnat olivat keskimäärin paljon korkeammalla kuin tällä hetkellä. Sopimus on huomattavasti miinuksella BE:n kannalta, ja TFE:lle maksettava velka on 85 miljoonaa Englannin puntaa.
(88)
Toinen sopimus on Enronin kanssa 1 päivänä huhtikuuta 1996 tehty swap-sopimus, joka on kysyntähuipun ja normaalikysynnän poolihintojen väliseen eroon perustuva rahoitusväline. BE teki sopimuksen ennen kuin se hankki Eggborough’n voimalan. Sen tarkoituksena oli suojata BE:n kasvavan teollisuus- ja yritysasiakastoiminnan vaihteluilta. Rakenneuudistuspaketissa todettiin, että Enronin saatavat tämän miinuksella olevan sähkönhankintasopimuksen osalta ovat 72 miljoonaa Englannin puntaa.
(89)
Kolmas sopimus on TPL:n kanssa tehty sopimus, joka siirtyi BE:lle sen ostettua vuonna 1999 SWALECin. Sopimus oli alun perin allekirjoitettu 26 päivänä kesäkuuta 1991. Sopimus on huomattavasti miinuksella. Rakenneuudistuspaketissa todettiin, että TPL:n saatavat tämän sähkönhankintasopimuksen osalta ovat 159 miljoonaa Englannin puntaa.
(90)
Osana rakenneuudistuspakettia BE:n vakaana aikomuksena on varmistaa tuotannostaan suuremman osan myynti kiinteään hintaan keskipitkällä aikavälillä. Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen mukaan tämä strategia pienentää kassavirran epävakaisuutta ja vahvistaa yrityksen pitkän aikavälin taloudellista elinkelpoisuutta.
(91)
Uuden strategian mukaan tuotannon termiinikauppa kiinteään hintaan johtaa siihen, että yhtiö myy etukäteen suuremman osan tuotannostaan seuraavien 3-5 vuoden aikana kiinteään hintaan, jolloin BEPET vahvistaa hinnan suuremmalle osalle tulevasta tuotannosta.
(92)
Uuden kaupankäyntistrategian tärkeimmät tavoitteet ovat i) hintariskien rajoittaminen tekemällä enemmän kiinteähintaisia sopimuksia, ii) luotettavien myyntikanavien säilyttäminen suurille tuotantomäärille ja iii) käteisvarojen lisääminen riittävien varantojen varmistamiseksi.
(93)
Sen jälkeen kun uusi strategia muotoiltiin joulukuun alussa vuonna 2002, BE on onnistunut vuosisopimuksia uusimalla ja joitakin monivuotisia sopimuksia pidentämällä myymään 14,8 TWh suorina toimituksina vuosina 2003-2006. BE oli 6 päivään maaliskuuta 2003 myös käynyt neuvotteluja useiden tukkukaupan vastapuolten kanssa jäsennellystä kaupasta.
(94)
Se allekirjoitti 6 päivänä helmikuuta 2003 merkittävän sopimuksen British Gas Trading Limitedin kanssa noin 10 TWh:n myynnistä vuodessa 1 päivään huhtikuuta 2007 asti. Yli puolet tästä myyntimäärästä myydään kiinteään hintaan.
(95)
BNFL:n kanssa tehtyihin uusiin sopimuksiin sisältyy myös jonkinlaista BE:n suojaamista sähkönhinnan vaihteluilta, koska AGR-polttoaineen toimituksista ja käytetyn AGR-polttoaineen huoltopalveluista maksettava hinta on sidottu sähkönhintaan. Nykyisillä markkinahinnoilla BNFL:n kanssa tehdyissä uusissa sopimuksissa suojataan osittain noin 60 prosenttia BE:n AGR-tuotannosta, joka on noin 58 TWh vuodessa.
(96)
BE:n tarkoituksena on keskittyä seuraaviin tavoitteisiin keskipitkän aikavälin strategiassaan:
a)
sen varmistaminen, että BE:n ydinvoimalat vastaavat maailmanlaajuisia turvallisuus- ja toimintavaatimuksia;
b)
turvallisuuden parantaminen nostamalla samanaikaisesti tuottavuutta ja kilpailukykyä;
c)
sähkön tukkuhintojen kehitykseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa liittyville riskeille altistumisen vähentäminen säilyttämällä samanaikaisesti luotettava reitti markkinoille. Tämä saavutetaan sopimusehdoilla, Eggborough’n mahdollistamalla joustavalla tuotannolla ja suoramyynnillä, jossa keskitytään pääasiassa teollisuus- ja yritysasiakkaisiin;
d)
kannattavan uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän liiketoiminnan kehittäminen suoramyynnin kilpailukyvyn tukemiseksi;
e)
jatkuva sitoutuminen EU:n tukemiin turvallisuustoimenpiteisiin osallistumiseen entisen Neuvostoliiton alueella ja Itä-Euroopassa.
(97)
BE ilmoitti 23 päivänä joulukuuta 2002, että se oli tehnyt sitovat sopimukset 82,4 prosentin suuruisen omistusosuutensa myymiseksi Bruce Powerista seuraavasti: 79,8 prosenttia konsortiolle, jonka jäsenet ovat Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust ja TransCanada PipeLines Limited (yhdessä ”konsortio”) ja 2,6 prosenttia Power Workers' Union Trust No1:lle ja The Societylle. Lisäksi konsortio lupasi ostaa BE:n 50 prosentin omistusosuuden Huron Windistä, joka on Ontariossa toteutettava tuulivoimalahanke. Bruce Powerin ja Huron Windin myynti konsortiolle saatiin päätökseen 14 päivänä helmikuuta 2003. Kaupantekohetkellä BE sai 678 miljoonaa Kanadan dollaria käteismaksuna. Lisäksi BE odottaa saavansa enintään 140 miljoonaa Kanadan dollaria sulkutileiltä Bruce A:n kahden tuotantoyksikön aloittaessa toimintansa uudelleen.
(98)
Ensimmäiset 275 miljoonan Englannin punnan tulot, joista on vähennetty tietyt transaktiokulut, on maksettu tilille, jonka kauppa- ja teollisuusministeriö on hyväksynyt ja jonka edunsaaja se on pelastamisluottoa koskevan sopimuksen nojalla.
(99)
Exelon Generation Company, LLC (”Exelon”) ja British Energy Investment Ltd ovat pyytäneet tarjouksia AmerGenistä omistamistaan osakkeista AmerGenin myymiseksi. BE:n osakkeenomistajat hyväksyivät 22 päivänä joulukuuta 2003 BE:n AmerGenistä omistaman 50 prosentin omistusosuuden myynnin Exelon Generation Company LLC:lle. BE sai kaupasta noin 277 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria käteisenä.
(100)
Useat paikallisviranomaiset ovat luvanneet lykätä ilman korkoa veroja, jotka BE:n on maksettava niille.
(101)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan kyse on seuraavista viranomaisista:
-
Lancaster City Council Heyshamin voimalan osalta 1 775 240 puntaa,
-
Shepway District Council Dungenessin voimalan osalta 578 524 puntaa,
-
Hartlepool Borough Council Hartlepoolin voimalan osalta 447 508 puntaa,
-
North Ayrshire Council Hunterstonin voimalan osalta 735 947 puntaa,
-
East Lothian Council Tornessin voimalan osalta 765 986 puntaa.
(102)
Veromaksuja lykättiin marraskuun 2002 ja helmikuun 2003 välisenä aikana yhteensä 4 303 205 Englannin puntaa. Toimenpidekokonaisuuden G osalta BE maksoi verot kokonaisuudessaan helmikuussa 2003 ja maksun viivästymisestä maksettiin 7 päivänä lokakuuta 2003 korkoa 65 656,24 Englannin puntaa. Korko on laskettu Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevan komission viitekoron perusteella, joka oli 6,01 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2002 asti ja sen jälkeen 5,42 prosenttia.
c) Rakenneuudistuspaketin taloudelliset vaikutukset
(103)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käsittelivät ydinvoimaan liittyviä taloudellisia näkökohtia ennen kuin ne kuvailivat rakenneuudistussuunnitelman vaikutusta BE:n elinkelpoisuuteen. Arvioitaessa BE:n sähköntuotantotoimintoihin liittyviä taloudellisia näkökohtia ilmoituksessa erotetaan toisistaan BE:n voimaloiden käyttämisestä aiheutuvat vältettävissä olevat kustannukset ja kustannukset, joita ei voida välttää. Ydinvoimaloille ovat ominaista erittäin suuret kustannukset, joita ei voida välttää, ja suhteelliset pienet vältettävissä olevat kustannukset, erityisesti lyhyen aikavälin rajakustannukset. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan sähköntuotantoa koskeva päätös perustuu vältettävissä olevien kustannusten suuruuteen ja koska ydinvoimaloiden lyhyen aikavälin rajakustannukset ovat pienimmät, ydinvoimaloiden käyttäminen on taloudellisesti järkevää.
(104)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että rakenneuudistuksen onnistuessa BE ei ole tappiota tuottava. Viranomaisten mukaan suunnitelman avulla pystytään ratkaisemaan BE:n vaikeuksien syynä olevat kysymykset, ja se johtaa pitkäaikaiseen elinkelpoisuuteen. Erityisesti suunnitelma parantaa BE:n kaupankäyntistrategiaa sen suojaamattoman aseman vastapainoksi, vapauttaa BE:n osasta sen erittäin suurista kiinteistä kustannuksista siirtämällä aikaisimmilta vuosilta peräisin olevia ydinalan rasitteita pois BE:ltä ja mahdollistaa riittävän kassavarannon muodostamisen toimintojen turvaamiseksi.
(105)
BE:n rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on järjestellä uudelleen BE:n kustannukset ja rasitteet ja luoda vakaa pääomarakenne, jotta BE pystyisi jatkamaan toimintaansa pitkällä aikavälillä taloudellisesti elinkelpoisena yrityksenä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat lähteneet siitä edellytyksestä, että BE:tä voidaan pitää taloudellisesti elinkelpoisena, kun sen toiminta on ollut tietyn aikaa kannattavaa, sen kassavirta on positiivinen ja se pystyy rahoittamaan toimintonsa pysyvästi.
(106)
Seuraavien rakenneuudistussuunnitelman osatekijöiden tavoitteena on varmistaa taloudellisen elinkelpoisuuden saavuttaminen:
a)
BE:n omistusosuuksien myynti Bruce Powerista ja AmerGenistä kassavarojen lisäämiseksi, yrityksen vahvistamiseksi ja liiketoiminnan laajuuden supistamiseksi;
b)
BE:n juoksevien kustannusten pienentäminen käymällä kaupallisia neuvotteluja merkittävien velkojien kanssa niiden aikaisempiin sopimuksiin liittyvien saatavien sovittelemiseksi ja velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten tekemiseksi rakenneuudistuksen toteuttamiseen asti, jonka vastineena tarjotaan rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen uusien velkakirjojen ja uusien oman pääoman ehtoisten sijoitusten yhdistelmää;
c)
tietyistä ydinalan rasitteista aiheutuvien kustannusten siirtäminen Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja uusien kaupallisten neuvottelujen käyminen ydinpolttoainetta koskevista alkupään ja loppupään sopimuksista BNFL:n kanssa; uudet järjestelyt BNFL:n kanssa ovat myös pienentäneet BE:n altistumista sähkönhinnan epäedullisille vaihteluille;
d)
uuden kaupankäyntistrategian käyttöönotto, jolla pienennetään BE:n altistumista sähkön tukkumarkkinoiden volyymi- ja hintariskeille.
(107)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan rakenneuudistussuunnitelman laadinnassa on otettu huomioon taloudellisen elinkelpoisuuden merkittävin edellytys, nimittäin yrityksen kyky rahoittaa toimintansa. Koska yritys todennäköisesti kohtaisi vaikeuksia rahoituksen saannissa pankeilta tai joukkovelkakirjamarkkinoilta, ottaen erityisesti huomioon, että suhteellisen harvat lainanantajat ovat valmiita rahoittamaan ydinvoimayhtiötä, rakenneuudistussuunnitelmaa on pidettävä vaihtoehtona ulkoisen rahoituksen hakemiselle. Suunnitelmaan sisältyy kassavarannon luominen ja vahvistaminen. Tämän kassavarannon ansiosta yritys pystyisi tekemään vakuuksia edellyttäviä sähkökauppasopimuksia ja kestämään käteisvarojen vajeita tarvitsematta turvautua ulkoiseen rahoitukseen. Tämän vuoksi rakenneuudistussuunnitelman mukaan luodaan kaksi varantoa: varanto käteisvakuuksia varten ja toinen varanto, jota käytetään voimalaseisokeissa ja maksuvalmiusongelmissa. Vaikka on erotettu nämä kaksi erillistä varantoa, tarkoituksena on, että voimalaseisokkeja ja maksuvalmiusongelmia varten luodussa varannossa käytettävissä olevia varoja voidaan käyttää tarvittavien lisävakuuksien antamiseen ja päinvastoin. Näin on tarkoitus lisätä BE:n vahvuutta.
(108)
BE on toteuttanut seuraavat toimet parantaakseen kassatilannettaan:
a)
kausiluonteisuuden vaikutuksen pienentäminen maksuprofiileja säätelemällä sen ollessa mahdollista;
b)
muita kustannussäästöaloitteita;
c)
suoramyynnistä saatavien tulojen turvaaminen.
(109)
Lisäksi BE on käynyt läpi liiketoiminnan suunnitteluprosessin, jonka seurauksena päivitettiin rahoitussuunnitelmat, ja se on tutkinut perusteellisesti voimaloidensa toiminnan tulokseen liittyviä kysymyksiä.
(110)
Maaliskuun 2004 lopussa päättyneen ajanjakson aikana kassavarantoihin saatiin pelastamisluottoa koskevan sopimuksen mukaisten velkojen maksamisen jälkeen varoja kahdesta lähteestä: velanlyhennystaukoa koskevista sopimuksista (toimenpidekokonaisuus C) ja omaisuuserien myynnistä (toimenpidekokonaisuus F).
(111)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat kehittäneet kolme taloudellista skenaariota, jotta voitaisiin ottaa huomioon ne muuttujat, joiden vaihteluille BE:n taloudellinen tilanne on erityisen altis: sähköntuotantomäärä ja sähkönhinnat. Rahoitussuunnitelmat tarkisti Deloitte & Touche, joka toimii Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen konsulttina talouteen ja energiamarkkinoihin liittyvissä asioissa. Liiketoimintasuunnitelmaan sisältyvät tuotantoa ja käyttöomaisuusinvestointeja koskevat oletukset on tarkistanut BE:n ja Citigroupin tekninen neuvonantaja WS Atkins sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen tekninen neuvonantaja Stone & Webster Management Consultants, Inc.
(112)
Tarkistuksessa on otettu huomioon maaliskuussa 2003 tehdyn alkuperäisen ilmoituksen jälkeiset kolme merkittävintä muutosta, nimittäin sähkön hintataso, ydinvoimaloiden luotettavuuden parantamiseen tähtäävä ohjelma (Performance Improvement Programme, PIP) ja kaupankäynnissä käytettävät vakuudet.
(113)
Sähkönhinnat ovat kehittyneet merkittävästi viime kuukausina. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan sähkönhinnat ovat tällä hetkellä yli 28 Englannin puntaa/MWh verrattuna 16,4 Englannin puntaan/MWh maaliskuussa 2003. Sähkönhintoja koskevien ennusteiden muutokset johtuvat pääasiassa polttoainehintojen muutoksista (hiili, kaasu, öljy), yhteisön päästökauppajärjestelmässä käyttöönotetusta hiilen hinnoittelusta ja varakapasiteettimarginaaleista.
(114)
BE:n ydinvoimalat ovat tuottaneet heikommin kuin muissa maissa sijaitsevat ydinvoimalat. Vanhimmat voimalat ovat kärsineet puutteellisista investoinneista, ja kaikissa voimaloissa on paljon parantamisen varaa ja suuri seisokkien riski lyhyellä aikavälillä. Sen vuoksi BE on laatinut voimaloille elvytyssuunnitelmat. Tuloksen parantamiseen tähtäävästä PIP-ohjelmasta saatavat hyödyt ovat peräisin kulttuurisista ja organisatorisista muutoksista sekä lisääntyneistä pääoma- ja henkilöstöinvestoinneista. Ajan mittaan ohjelman odotetaan johtavan voimaloiden luotettavuuden parantumiseen ja tuotantomäärän lisääntymiseen.
(115)
BE on ottanut huomioon myös vähän aikaa sitten merkittävästi suurentuneet vakuusvaatimukset, jotka ovat seurausta markkinahintojen noususta.
(116)
Määrittääkseen sähköntuotantomääriä ja sähkönhintoja koskevien vaihtoehtoisten oletusten vaikutuksen BE:n taloudelliseen tilanteeseen BE on tarkastellut optimistista ja pessimististä tilannetta, jossa otetaan huomioon sähkönhintojen kehitys, tuloksen parantamiseen tähtäävästä ohjelmasta saatavat hyödyt ja vakuuksia koskevat ennusteet:
a)
optimistinen skenaario (”Upside Case”), johon BE:n vuotuinen talousarvio perustuu ja jota käytetään tulostavoitteiden asettamisessa. Tämä skenaario vastaa pääosiltaan menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kuvailtua optimistista skenaariota;
b)
uudelleenlistausskenaario (”Re-listing Case”), joka muodostaa perustan julkisissa lausunnoissa ja julkaistavassa tarjousesitteessä annettaville tiedoille. Tätä skenaariota on pidettävä pankkiskenaariona (”Bank Case”). Uudelleenlistausskenaarion hinnat saadaan odotetusta hintakäyrästä käyttämällä markkinamallia, jossa otetaan huomioon BE:n käsitykset polttoainekustannuksista ja hiilen hinnoittelusta;
c)
ajateltavissa oleva huonoin mahdollinen skenaario (”Reasonable Worst Case”, RWC), joka vastaa pessimististä skenaariota ja jossa otetaan huomioon hintoihin ja tuotantoon liittyvät epävarmuustekijät. Tämän skenaarion hinnat perustuvat BE:n laatimaan hintakäyrään.
(117)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttävät BE:n elinkelpoisuutta arvioidessaan perustana yrityksen toimintavaraa koskevia lukuja. Ne ovat päätyneet seuraaviin arvioihin kauden 2005-2010 osalta:
Taulukko 5
Toimintavaraa koskevat luvut
(miljoonaa Englannin puntaa)
Uudelleenlistausskenaario/Pankkiskenaario
2005
2006
2007
2008
2009
2010
Maksuvalmiusvaranto
[…] (14)
Kausiluonteisuuden ja saatavia koskevan järjestelyn vaikutus
Toimintavara kausiluonteisuuden huomioon ottamisen jälkeen
Käteisvaroihin, tuotantoon ja vakuuksiin liittyvien heikkouksien yhteisvaikutus (13)
Toimintavara heikkouksien huomioon ottamisen jälkeen
Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus
Toimintavara hallintatoimien huomioon ottamisen jälkeen
RWC/Pessimistinen skenaario
Maksuvalmiusvaranto
Kausiluonteisuuden ja saatavia koskevan järjestelyn vaikutus
Toimintavara kausiluonteisuuden huomioon ottamisen jälkeen
Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus
Toimintavara heikkouksien huomioon ottamisen jälkeen
Käteisvaroja ja vakuuksia koskevien hallintatoimien yhteisvaikutus
Toimintavara hallintatoimien huomioon ottamisen jälkeen
(118)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat myös toimittaneet uudelleenlistausskenaariota koskevan tuloslaskelmaennusteen vuosille 2005-2009.
Taulukko 6
Tuloslaskelma uudelleenlistausskenaariossa
Viiden vuoden ennustejakso
Tuloslaskelma
2005
2006
2007
2008
2009
Ydinvoimaloiden tuotanto TWh
[…]
Tulot
Tuotannon myynti
Muu myynti
Tulot yhteensä
Toimintakustannukset
Polttoainekustannukset
Henkilöstökustannukset
Materiaalit ja palvelut
Pääomamenot
Arvonalentumiset ja poistot
Toimintakustannukset yhteensä
Tilikauden voitto/tappio
Uusien liiketoimintojen osuus (voitto ennen korkoja ja veroja):
AmerGen (ennen arvonkorotusta)
Voitto ennen rahoituskuluja ja veroja
Rahoituskulut
Uudelleenarvostus (netto)
Korko- ja muut rahoituskulut (netto)
Rahoituskulut yhteensä
Voitto ennen veroja
17
171
186
336
355
Vähemmistöosakkuudet (osuus voitosta ennen veroja)
0
0
0
0
0
Voitto ennen veroja (ja korvausta valtiolle)
17
171
186
336
355
Valtiolle maksettavan korvauksen muutos
0
- 96
- 133
- 206
- 156
Voitto ennen veroja (ja satunnaiseriä)
17
75
53
130
199
Satunnaiserät
4 068
0
0
- 40
0
Voitto ennen veroja (satunnaiserien jälkeen)
4 085
75
53
90
199
Verot
0
0
0
- 26
- 87
Voitto verojen ja satunnaiserien jälkeen (ennen satunnaiseristä perittäviä veroja)
4 085
75
53
64
112
Lähde: BE
Huomautus: Vuosia 2004 ja 2005 koskevat luvut ovat alustavia (vertailukelpoisuuden parantamiseksi; kirjanpidossa polttoainekustannukset ja uudelleenarvostusluvut koskevat uusia polttoainesopimuksia, vaikka teknisesti ne eivät ole voimassa ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää).
(119)
Tämä ennuste osoittaa, että voitto ennen veroja, vähemmistöosakkuuksia, Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumuksia ja satunnaisia eriä parantuu vuoden 2005 17 miljoonasta Englannin punnasta 171-355 miljoonaan Englannin puntaan seuraavina vuosina. Vuonna 2005 satunnaiserissä on kyse siitä, että toimenpidekokonaisuudessa A tarkoitettu Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumus rahoittaa ydinalan rasitteet kirjataan tuloslaskelmaan.
(120)
Voittoa ennen veroja pienentävät merkittävästi maksut NLF-rahastoon vuodesta 2005 alkaen. Nämä maksut ovat kuitenkin 65 prosenttia velanhoidon jälkeen käytettävissä olevasta kassavirrasta eikä niitä makseta, kun kassavirta on negatiivinen tai kun tavoitteeksi asetettujen kassavarantotasojen ylläpitäminen edellyttää varojen siirtoa.
(121)
BE:n rahoitussuunnitelmien analyysi osoittaa, että uudelleenlistausskenaariossa yrityksen voittojen ja kassavirtojen odotetaan rakenneuudistuksen jälkeen olevan sellaisia, että se pystyy maksamaan velkojen korot ja kuoletukset eri sidosryhmille, ja sen odotetaan vähentävän sopimusten ulkopuolisia rasitteita ja käytöstäpoistorasitteita merkittävillä summilla ennen osingon maksamista osakkeenomistajille.
3. Menettelyn aloittamisen syyt
(122)
Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio totesi, että rakenneuudistussuunnitelma antaa valikoivan kilpailuedun BE:lle toimialalla, jolla on yhteisön sisäistä kauppaa. Toimenpidekokonaisuudet A ja G liittyvät suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisten ja paikallisten viranomaisten talousarvioihin ja siten valtion varoihin. Ne ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Myös toimenpidekokonaisuus B ja toimenpidekokonaisuus C ainakin joiltakin osin sisältävät mahdollisesti valtion varoja siltä osin kuin valtionyhtiö BNFL ei ole toiminut markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että myös nämä toimenpiteet ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(123)
Komissio on arvioinut tuen valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (15) (jäljempänä ”suuntaviivat”) mukaisesti.
(124)
Arvioinnin tuloksena heräsi seuraavia epäilyjä tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille:
(125)
Komissio epäili, palauttaako suunnitelma BE:n elinkelpoisuuden kohtuullisessa ajassa. Jotkut toimenpiteet on suunniteltu toteutettaviksi todella pitkällä ajanjaksolla (vähintään vuoteen 2086 asti). Lisäksi BE:n tilanteen paraneminen näyttäisi johtuvan ainoastaan ulkoisesta, valtion ja päävelkojien tarjoamasta tuesta sen sijaan, että tilanne paranisi todellisten sisäisten rakenneuudistusten myötä. Jos kyseessä on valtiontuki, polttoainetoimitusten ja käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien hintojen uudelleenneuvottelun BNFL:n kanssa voidaan katsoa olevan elinikäistä toimintatukea ydinvoimaloille, mikä on ristiriidassa sen vaatimuksen kanssa, että BE:n on jatkettava markkinoilla omin voimin rakenneuudistuksensa jälkeen, sekä aiheuttamisperiaatteen kanssa.
(126)
Komissio epäili, voidaanko tuki hyväksyä ilman vastasuoritteita valtiontuen kilpailijoille aiheuttamien vaikutusten korjaamiseksi. Tässä suhteessa komissio myönsi, että merkityksellisillä markkinoilla oli todennäköisesti hyvin vähän tai ei lainkaan rakenteellista ylikapasiteettia. Ottaen huomioon tuen huomattavan määrän ja kovan kilpailun näillä markkinoilla, komission mielestä jonkinlainen vastasuorite olisi todennäköisesti tarpeen, jotta tuki soveltuisi yhteismarkkinoille, vaikka vastasuorite ei perustuisikaan voimaloiden lopulliseen sulkemiseen.
(127)
Komissio epäili, oliko tuki rajoitettu vähimmäismäärään. Komissio totesi tältä osin, että suunnitelmaan sisältyi järjestely, jonka mukaan BE osallistuu rakenneuudistuskustannuksiin tietyllä prosenttiosuudella vapaasta kassavirrastaan. Koska myönnettävät tukisummat olivat kuitenkin hyvin epävarmat, komissio ei voinut arvioida, oliko tuki rajoitettu vähimmäismäärään.
(128)
Edellä mainitut seikat huomioon ottaen komissio päätteli, että oli epäilyjä siitä, täyttääkö rakenneuudistussuunnitelma suuntaviivoissa asetetut arviointiperusteet ja voidaanko Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen BE:lle jo myöntämä ja suunnittelema tuki katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Sen vuoksi komissio päätti aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn.
(129)
Samassa päätöksessä komissio totesi myös, että päätös menettelyn aloittamisesta ei rajoittanut Euratomin perustamissopimuksen soveltamista. Jotkut toimenpiteet, varsinkin toimenpiteet A ja B, täytyy arvioida ottaen huomioon Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet. Tämän vuoksi komissio vaati Yhdistynyttä kuningaskuntaa toimittamaan kaikki sellaiset tiedot, jotka voisivat auttaa sitä toimenpiteiden arvioinnissa, varsinkin toimenpidekokonaisuuksien A ja B, Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet huomioon ottaen.
III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(130)
Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen jälkeen komissio sai asetetussa määräajassa huomautuksia 20 osapuolelta BE mukaan luettuna. Ne voidaan tiivistää seuraavasti:
(131)
BE korostaa, että kyse on poikkeuksellisesta tapauksesta sähkömarkkinoiden toimintatavan ja ydinvoimaloiden taloudellisen rakenteen vuoksi.
(132)
BE korostaa sitä, että BE ei voisi enää kattaa aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia, jotka vastaavat BE:n ydinalan rasitteita, sähkönhintojen laskettua voimakkaasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan myös BE:n on osallistuttava suurilla summilla aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien kustannusten rahoittamiseen. Voimaloiden käytöstäpoistosta aiheutuvien kustannusten ja muiden ydinalan rasitteiden, jotka eivät kuulu BNFL:n kanssa tehtyjen uusien sopimusten piiriin, rahoitukseen osallistutaan NDF/NLF-rahaston kautta. Muita BE:hen ja sen sijoittajiin vaikuttavia toimenpiteitä ovat BE:n Pohjois-Amerikan omaisuuserien myynti, aikaisempien osakkeenomistajien kohtaama koko investointinsa menetys, aikaisempien sijoittajien saatavien sovittelu ja uusien joukkovelkakirjojen liikkeeseenlasku.
(133)
BE korostaa, että tuen maksaminen kertamaksuna ei olisi tarkoituksenmukaista erityisesti siitä syystä, että osa kustannuksista syntyy kaukana tulevaisuudessa. BE:n rakenneuudistussuunnitelman hylkääminen siitä syystä, että se vapauttaa BE:n lopullisesti tietyistä rasitteista, joiden suuruutta ei tosin tällä hetkellä voida määrittää, loisi ennakkotapauksen sellaisen rakenneuudistustuen hyväksyntää vastaan, joka on välttämätöntä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien kustannusten vuoksi.
(134)
BE:n mielestä vertailusta yksityisessä omistuksessa olevien velkojien kanssa sovittuihin järjestelyihin ei voida tehdä päätelmiä. Erityisesti BNFL:n tapauksessa merkittävä osa sen ydinliiketoiminnasta vaarantuisi ja mahdollisesti muuttuisi kannattamattomaksi, jos BE:n voimaloiden toiminta olisi kannattamatonta.
(135)
BE korostaa, että BNFL oli neuvotteluissa erittäin tiukka ja ainoa sitä mahdollisesti rajoittanut seikka oli huoli BE:n maksukyvyttömyydestä. Uudelleenneuvotellut ehdot edustivat BE:n mielestä kaupallisilta markkinoilta saatavissa olevaa vähimmäistasoa rakenneuudistuksen jälkeisen vahvuuden varmistamiseksi. BE:n mukaan komissio on mahdollisesti ymmärtänyt väärin BNFL:n kanssa tehtyjen uusien sopimusten luonteen, koska sillä on väärä käsitys tosiseikoista ja etenkin niiden ajallisesta järjestyksestä. BE:n huomautusten mukana oli liite, joka osoittaa, miksi uusien sopimusten mukaiset hinnat eivät BE:n mielestä ole sen kannalta erityisen suotuisia.
(136)
BE muistuttaa, että rakenneuudistussuunnitelmalla oli ennen kaikkea tarkoitus ratkaista se ongelma, että BE ei enää voisi kattaa aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia uudessa toimintaympäristössä, jossa sähkön tukkuhinnat ovat paljon alhaisemmat. BE:n mukaan rakenneuudistussuunnitelman avulla pystytään ratkaisemaan tämä ongelma.
(137)
Tukipaketin vaikutuksesta kilpailuun BE väittää, että BE:n ydinvoimalat ovat varmuudella aina käynnissä, koska niiden lyhyen aikavälin rajakustannukset ovat niin paljon pienemmät kuin muiden peruskuormatoimittajien. BE:n lyhyen aikavälin rajakustannusten tarkalla määrällä ei kuitenkaan ole merkitystä sähkönhintojen määrittämiselle, jossa otetaan huomioon marginaalisten toimittajien suuremmat lyhyen aikavälin rajakustannukset.
(138)
BE selittää, että ydinvoimalat ovat teknisesti ja taloudellisesti joustamattomia ja että niiden käyttö muina kuin peruskuormavoimaloina ei ole kannattavaa. Kaupankäyntistrategiansa osalta BE selittää, että ydinvoimaan perustuvaan sähköntuotantoon liittyvien taloudellisten näkökohtien vuoksi BE keskittyy myymään tuotantonsa termiinikaupoilla pitemmän aikavälin markkinoilla.
(139)
BE:n mielestä sähköntuotannossa ei ole ylikapasiteettia Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vastasuoritteiden osalta BE väittää, että BE:n jonkin ydinvoimalan ennenaikaisen sulkemisen vaatiminen ei olisi taloudellisesti tehokas toimenpide, koska tukipaketin tavoitteena on säilyttää BE:n ydinvoimalakapasiteetti, joka sähköntuotannon kannalta on kustannustehokkain kapasiteetti Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla ja jonka vältettävissä oleva voimavarojen käyttö on pienimmällä mahdollisella tasolla. Lisäksi se loukkaisi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen oikeutta käyttää toimivaltaansa Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytettävien energialähteiden määrittämiseen ja lisäisi ympäristölle haitallisten kaasujen päästämistä ilmakehään.
(140)
BNFL on julkinen ydinvoima-alalla toimiva yhtiö. Se toimittaa BE:lle AGR-ydinpolttoainetta sekä jälleenkäsittelee tai varastoi sen. Polttoainekiertoon liittyvien toimintojensa lisäksi BNFL myös käyttää muutamaa Magnox-ydinvoimalaa ja suunnittelee ydinvoimaloita.
(141)
BNFL keskittyy huomautuksissaan käsittelemään sitä, sisältävätkö toimenpidekokonaisuudet B ja C tukea BE:lle. BNFL väittää, että kaikki BNFL:n toimenpiteet BE:n rakenneuudistussuunnitelmassa noudattavat markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta eikä niihin sen vuoksi sisälly tukea.
(142)
BNFL selittää, että taloudellisen neuvonantajansa (NM Rothschild & Sons Limited, jäljempänä ”Rothschild”) neuvojen perusteella se totesi jo huhtikuussa 2002, että BNFL:ää hyödyttävä ”asianmukainen pelastamispaketti” oli parempi vaihtoehto kuin BE:n maksukyvyttömyyden salliminen ottaen huomioon BNFL:n erittäin haavoittuvaisen aseman BE:n suurimpana velkojana, sen turvattomuuden ja sen oikeudellisen aseman heikkoudet. BNFL lisää, että sen hallitus kuitenkin hyväksyi BE:n kanssa tehtyjen sopimusten uudelleenjärjestelyn sillä edellytyksellä, että BE:tä ei pidetä maksukykyisenä hinnalla millä hyvänsä ja että BE:lle ehdotetun paketin olisi tuotava kaupallista hyötyä BNFL:lle ottaen huomioon, että sen oma tase on alijäämäinen.
(143)
BNFL esittää yksityiskohtaisia tietoja kustakin kummankin osapuolen peräkkäisestä ehdotuksesta ja vastaehdotuksesta ja Rotschildin näkemyksen niistä. BNFL esittää yksityiskohtaisesti myös BE:n ja BNFL:n välisten neuvottelujen aikajärjestyksen ja sisällön. Tästä ilmenee, että BNFL ilmaisi halukkuutensa auttaa BE:tä jo ennen kuin BE pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselta apua, mutta havaitsi, ettei se olisi mahdollista ilman kattavaa rakenneuudistussuunnitelmaa. Neuvottelut aloitettiin jo toukokuussa 2000, kun BE pyysi ensimmäistä kertaa - tuloksetta - sopimuksiin sisältyvän taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen soveltamista. Uudet neuvottelut aloitettiin vuonna 2002.
(144)
BNFL korostaa myös, ettei se osallistunut millään tavoin BE:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen välisiin neuvotteluihin. BNFL päätteli riippumattomien oikeudellisten ja taloudellisten neuvonantajiensa analyysin perusteella, että maksukykyyn tähtäävän rakenneuudistuksen toteuttaminen oli sen kaupallisten etujen mukaista, ja se teki 28 päivänä marraskuuta 2002 BE:n kanssa sopimuksen lopullisista ehdoista. Se sai tietää Yhdistyneen kuningaskunnan osallistumisen tarkasta muodosta vasta sovittuaan BE:n kanssa lopullisista ehdoista.
(145)
BNFL päättelee 3 päivänä syyskuuta laadittujen ehtojen ja lopullisten ehtojen vertailun perusteella, että kyseisten kaksien ehtojen välillä on huomattavia yhtäläisyyksiä ja että lopulliset ehdot ovat paljon lähempänä BNFL:n lähtöasemaa kuin BE:n.
(146)
BNFL esittää yksityiskohtaisia tietoja kaupallisista eduista, joita se arvioi saavansa maksukyvyn palauttavasta rakenneuudistuksesta verrattuna BE:n maksukyvyttömyyteen taloudellisten ja oikeudellisten neuvonantajiensa analyysin perusteella. Se on havainnut BE:n maksukyvyttömyydestä aiheutuvan huomattavia riskejä itselleen, koska BE-konsernin dokumentoimaton sisäinen lainananto on ollut merkittävää ja koska BNFL:n BE:n kanssa tekemät sopimukset olivat monessa suhteessa ainutlaatuisia eikä niille ollut selvää ennakkotapausta aikaisemmista konkurssitilanteista. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus olisi ollut keskeisessä asemassa konkurssitilanteessa, sillä se oli ainoa velkoja, jolla oli BE:n ydinvoimaloita koskevia vakuuksia. BNFL:llä ei kuitenkaan ollut tarkempia tietoja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen todennäköisestä toimintalinjasta maksukyvyttömyysmenettelyn aikana.
(147)
Vaikka voitaisiin odottaa, että BNFL:n asema BE:n tärkeimpänä toimittajana olisi asettanut sen vahvaan neuvotteluasemaan konkurssitilanteessa, useat seikat pienensivät sen kykyä uhata vakuuttavasti tuotteiden toimituksen ja palveluiden tarjoamisen lopettamisella. BNFL toteaa erityisesti, että BE:n suurimpana yksittäisenä velkojana BNFL olisi suurin taloudellinen häviäjä, jos BE:n ydinvoimalat suljettaisiin seurauksena tämän uhkauksen toteuttamisesta. Lisäksi on epäilyttävää, että se voisi laillisesti irtisanoa sopimuksensa ja palauttaa BE:lle jo vastaanottamansa käytetyn polttoaineen ja jätteen, sillä tämä olisi Yhdistyneen kuningaskunnan ydinturvallisuuslainsäädännön vastaista. Lopuksi BNFL:n oli vastuuntuntoisena ydinvoimalapalveluja tarjoavana yhtiönä jatkettava palvelujen tarjoamista BE:lle, jos palvelujen tarjoamatta jättäminen olisi vaarallista tai jos kolmannet osapuolet pitäisivät sitä vaarallisena.
(148)
BNFL keskittyi BE:n maksukyvyttömyyttä koskevassa analyysissaan kolmeen mahdolliseen tilanteeseen: BE:n ydinvoimaloiden sulkeminen, jolloin saatavia saataisiin perittyä vain vähän, BE:n ydinvoimaloiden siirtyminen BNFL:n omistukseen, jolloin kaikki BE:n ydinalan rasitteet siirtyisivät sille, mikä olisi erittäin riskialtis ja epähoukutteleva vaihtoehto, ja niiden siirtyminen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen omistukseen, jolloin velkojia pyydettäisiin hyväksymään erittäin huomattavia velkojen pienennyksiä.
(149)
Tämän perusteella ehdotettu maksukyvyn palauttamiseen tähtäävä rakenneuudistus vaikutti kaupalliselta kannalta houkuttelevammalta, koska se pienensi BNFL:ään BE:n taholta kohdistuvia riskejä ja tarjosi BNFL:lle suurempia ja varmempia tuloja kuin maksukyvyttömyys. Sen vuoksi BNFL:n katsotaan toimineen kuten mikä tahansa yksityinen velkoja.
(150)
BNFL vertaili lopuksi sitä, kuinka paljon saataviaan muut suurimmat velkojat yhdessä pystyisivät saamaan takaisin siihen määrään, jonka se itse pystyisi saamaan takaisin, varmistaakseen, että sopimusehdot olivat BNFL:n kannalta kohtuullisia. Suojatakseen asemaansa vieläkin enemmän BNFL myös varmisti, että lopullisiin ehtoihin lisättiin lauseke, jonka mukaan se pystyi peruuttamaan ehdotetut myönnytykset, jos jollekin toiselle merkittävälle velkojalle tarjotaan suotuisampia ehtoja kuin BNFL:lle. Rothschild tarkisti analyysiaan sen jälkeen, kun BE:n muiden suurten velkojien kanssa sopimat yksityiskohtaiset ehdot olivat selvillä, ja vahvisti, että BNFL:n järjestelyt eivät itse asiassa vaikuttaneet yhtään huonommilta kuin muiden suurten velkojien. Lisäksi tarkistetut sopimusjärjestelyt eivät tule voimaan ennen kuin rakenneuudistus on saatettu loppuun.
(151)
BNFL toteaa toimenpidekokonaisuuden C osalta, että se tarkisti Rothschildin avulla, ettei se antanut velanlyhennystauon muodossa suurempia myönnytyksiä kuin muut merkittävät velkojat. Kun BNFL sai tietoonsa, että muut velkojat saivat velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaan BNFL:ää suotuisampia ehtoja (vaikka BNFL:n asema ei ollutkaan suoraan verrattavissa BE:n muihin suuriin velkojiin), se tarkasteli, olisiko sen yritettävä neuvotella sopimukset uudelleen ja pyydettävä korkoa. Se päätteli, että oli epätodennäköistä, että BE pystyisi maksamaan korkoa BNFL:lle ja tekemään velanlyhennystauon aikana riittävästi voittoa maksukykyyn johtavan rakenneuudistuksen jatkamiseksi. Huolimatta velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten mukaisesta asemastaan BNFL saisi enemmän saataviaan takaisin, jos maksukykyyn johtava rakenneuudistus jatkuisi.
(152)
BNFL väittää, että sen päätös tehdä sopimuksia BE:n kanssa oli itsenäinen päätös eikä se tapahtunut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen käskystä. Se, että BNFL on julkinen yhtiö, ei riitä perusteeksi olettaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus vaikuttaa BNFL:n päätöksiin. Vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on BNFL:n ainoa osakas, BNFL on itsenäinen Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksesta päivittäisen liiketoimintansa osalta ja sen edellytetään toimivan kaupalliselta pohjalta. BNFL esitti oikeudellista asemaansa koskevan asiakirjan. BNFL lisää, että BE:n kanssa käymiensä neuvottelujen aikana BNFL piti osakkaansa (kauppa- ja teollisuusministeriö) ajan tasalla neuvotteluista. Se kuvailee tätä tavanomaiseksi tilanteeksi, kun yrityksellä on määräysvaltaa käyttävä osakas. Kauppa- ja teollisuusministeriö ilmoitti BNFL:lle, että se hyväksyisi (BNFL:n kauppa- ja teollisuusministeriön kanssa yrityksen johdosta tekemien sopimusten mukaisesti) ainoastaan sellaiset BE:n kanssa tehdyt tarkistetut sopimukset, jotka on tehty BNFL:n kannalta kaupallisilla ehdoilla.
(153)
Greenpeace Limited on Greenpeace Internationalin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva haara. Sen päätoimintoihin kuuluu kampanjointi ydinvoiman käytön lopettamiseksi sekä puhtaiden ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
(154)
Greenpeace väittää, että koska toimenpidekokonaisuudessa A asetetaan enimmäismäärä BE:n osallistumiselle ydinalan rasitteiden rahoitukseen, se muodostaa epäoikeutetun toimintatuen BE:lle ja/tai BE:n osakkaille tarkoituksena lisätä BE:n houkuttelevuutta markkinoilla toimiville sijoittajille.
(155)
Greenpeacen mukaan toimenpidekokonaisuudet B ja C ovat epäoikeutettua toimintatukea, koska niiden mukaan BNFL, joka toimii tai jonka katsotaan toimivan kuten valtio tai valtion käskystä, myöntää jatkuvaa tukea tilanteessa, jossa
a)
BNFL on vaikeuksissa oleva yritys, joka jatkaa toimintaansa ainoastaan valtiontuen ansiosta;
b)
BNFL osallistui hallituksen ja BE:n kanssa kolmenvälisiin neuvotteluihin, joiden seurauksena laadittiin BE:n rakenneuudistuspaketti välittömästi sen jälkeen, kun BNFL oli itse kieltäytynyt muuttamasta BE:n kanssa tekemiensä sopimusten ehtoja; sen vuoksi Greenpeace kehotti komissiota pyytämään BNFL:ltä jäljennöksiä BNFL:n sisäisistä asiakirjoista sen selvittämiseksi, oliko BNFL tietoinen BE:n neuvotteluista Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanssa;
c)
sopimukset eivät joka tapauksessa ole luonteeltaan aidosti kaupallisia; Greenpeacen mukaan BNFL:n sopimukset BE:n kanssa eivät ole, eivätkä ole koskaan olleet kaupallisia sopimuksia, vaan vaikuttavat enemmän keinotekoiselta välineeltä taata BNFL:lle tietyt tulot; rakenneuudistuspaketin avulla taataan jatkossakin nämä tulot BNFL:lle;
d)
uudelleenneuvotellut hinnoitteluehdot eivät vastaa tarjottuun palveluun liittyviä todellisia kustannuksia, vaan ne liittyvät tukkuhintoihin; koska sopimusten tuomat edut ovat jatkuvia ja perustuvat rajoittamattoman ajan voimassa olevaan sopimukseen, kyse on pitkäaikaisesta tuesta BE:lle, ei kertatuesta sen elinkelpoisuuden palauttamiseksi; sen vuoksi kyse on toimintatuesta eikä rakenneuudistustuesta eikä tuki sovellu yhteismarkkinoille.
(156)
Greenpeace yhtyy kaikkiin komission epäilyihin ja päättelee, että tuki ei ole yhdenmukaista EY:n perustamissopimuksen kanssa. Se korostaa erityisesti, että rakenneuudistustuki vaikuttaisi markkinoilla oleviin toimijoihin ja sen lisäksi myös estäisi uusia kilpailijoita tulemasta markkinoille, koska muut vakiintuneet toimijat ja uudet markkinoille tulijat eivät pystyisi hyötymään tehokkuudestaan. Ydinvoimayhtiöiden tukeminen olisi lisäksi ristiriidassa hallituksen lausuman kanssa, joka koskee energialähteiden moninaisuutta, uusiutuvat energialähteet mukaan luettuina.
(157)
Ylikapasiteetin osalta Greenpeace on sitä mieltä, että ”suunnittelumarginaali”, jota valtakunnallisesta jakeluverkosta vastaava operaattori käyttää suunnitellessaan tulevaa sähköntuotantotarvetta turvallisen kapasiteetin ylläpitämiseksi, ei ole asianmukainen lähtökohta arvioitaessa, onko markkinoilla ylikapasiteettia. Greenpeacen mukaan on todennäköistä, että merkityksellisillä markkinoilla on jo merkittävää rakenteellista ylikapasiteettia ja se tulee lisääntymään.
(158)
Greenpeace epäilee sitä, että joidenkin BE:n voimaloiden sulkeminen olisi veronmaksajille kalliimpi vaihtoehto, koska ei ole varmaa, pystyykö BE osallistumaan olemassa olevien velkojensa maksamiseen. Greenpeace lisää, että lyhyellä aikavälillä ei ole syytä uskoa, että Yhdistynyt kuningaskunta ei pystyisi saavuttamaan Kioton pöytäkirjan mukaisia tavoitteitaan.
(159)
Greenpeace toteaa, että sen tilaamien raporttien mukaan ydinvoimaloiden välitön tai asteittainen sulkeminen on sekä mahdollista että turvallista. Greenpeace päättelee, että BE:n voimaloiden osittainen tai asteittainen sulkeminen voi johtaa tarvitun tukimäärän pienentymiseen.
(160)
Greenpeace on sitä mieltä, että Euratomin perustamissopimus ei estä EY:n perustamissopimukseen perustuvaa valtiontukianalyysia. Koska Euratomin perustamissopimus ei sisällä ydinvoimateollisuudelle myönnettävää tukea koskevia alakohtaisia sääntöjä, EY:n perustamissopimuksen yleisiä valtiontukimääräyksiä olisi sovellettava. Greenpeace viittaa tuomioistuimen yhdistettyihin asioihin 188 ja 190/80, Ranska ym. vastaan komissio (16). Greenpeace väittää lisäksi, että tukitoimenpiteet liittyvät seikkoihin, joihin voidaan soveltaa Euratomin perustamissopimusta, ainoastaan siinä määrin kuin ne koskevat ydinlaitosten turvallisuutta tai käytöstäpoistoon liittyviä turvallisuusnäkökohtia. Greenpeace päättelee, että kyseiset toimenpiteet eivät ole välttämättömiä ilmoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja että jatkuvaa toimintatukea ei voida missään muodossa pitää välttämättömänä turvallisuuden takia tilanteessa, jossa BE:n voimaloiden sulkeminen kokonaan tai osittainen on turvallinen ja toteuttamiskelpoinen vaihtoehto. Greenpeacen mukaan komission olisi otettava huomioon ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat (17).
(161)
Powergen on yksi sähköalan merkittävimmistä toimijoista Englannissa ja Walesissa. Sen osuus sähköntuotantokapasiteetista on 11 prosenttia (BE:n osuus 14 prosenttia) ja se toimittaa merkittäviä määriä suurille teollisuus- ja yrityskuluttajille sekä pk-yrityksille ja kotitalousasiakkaille. Sen omistaja on E-ON.
(162)
Powergen vastustaa tukipakettia. Sen mukaan BE pystyy tuen ansiosta pitämään toiminnassa ydinvoimaloita, jotka se muutoin olisi sulkenut. Tältä osin Powergen kiistää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kannan, jonka mukaan voimalat pidettäisiin joka tapauksessa käynnissä. Powergen pelkää, että tuki antaisi BE:lle mahdollisuuden tarjota keinotekoisen alhaisia hintoja lisätäkseen markkinaosuuttaan suurasiakkaille suunnattujen toimitusten alalla ja päästäkseen kotitaloustoimitusten markkinoille. BE saattaa myös pystyä rahoittamaan investointeja muuhun kuin ydinvoimaan perustuvan sähköntuotannon alalla.
(163)
Powergen toivoo, että sitä kuultaisiin kaikista mahdollisista vastasuoritteista, ja se ehdottaa kolmea mahdollista vastasuoritetta:
(164)
Se ehdottaa ensinnäkin Dungeness B -ydinreaktorin sulkemisen aikaistamista huhtikuuhun 2004. Powergenin mukaan markkinat pystyisivät luomaan tätä menetystä vastaavan kapasiteetin riittävän marginaalin säilyttämiseksi, jos tästä aikaistetusta sulkemisesta ilmoitettaisiin riittävän ajoissa.
(165)
Toiseksi se ehdottaa tuen rajaamista kieltämällä ristikkäistuet BE:n tappiollisten omaisuuserien (AGR-voimalat) ja muiden BE:n liiketoimintojen välillä, erottamalla BE:n tuotanto- ja jakelutoiminnot eri yksikköihin, joilla on erillinen kirjanpito, ja valvomalla BE:n menoja sen varmistamiseksi, että se ei siirrä valtion ydinalan rasitteiden rahoittamiseen maksamia varoja muihin tarkoituksiin. Näitä toimenpiteitä olisi jatkettava niin kauan kuin rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet ovat voimassa.
(166)
Kolmanneksi se ehdottaa kilpailun vääristymisen estämistä sähkön vähittäismarkkinoilla siten, että BE:tä kielletään myymästä sähköä kustannukset alittavaan hintaan (kustannukset sähkön hankkimisesta tukkumarkkinoilta ja muut myyntiin liittyvät kustannukset), asetetaan yläraja BE:n markkinaosuudelle teollisuus- ja yritysasiakkaille suunnattujen toimitusten markkinoilla (ehdotuksena 20 prosentin raja) ja kielletään BE:tä aloittamasta toimintaa uusilla vähittäismarkkinoilla. Näitä toimenpiteitä olisi jatkettava niin kauan kuin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet ovat voimassa ja komission olisi tarkasteltava niiden tehokkuutta viiden vuoden kuluttua täytäntöönpanosta.
(167)
Elinkelpoisuuden palautumisesta Powergen toteaa, että skenaariot, joita Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset käyttivät arvioidessaan BE:n tulevaa elinkelpoisuutta, ovat liian optimistisia erityisesti BE:n voimaloiden käytössäoloajan osalta aikaisempiin viitearvoihin verrattuna.
(168)
Lopuksi Powergen toteaa, että on tunnettu tosiseikka, että EY:n perustamissopimuksen sisältämiä valtiontukisääntöjä sovelletaan ydinvoimateollisuuteen Euratomin perustamissopimuksesta huolimatta. Se viittaa samaan asiaan vuodelta 1990 kuin Greenpeace.
(169)
Intergen on maailmanlaajuinen sähköntuotantoyhtiö, jolla on toimintoja kaikissa maanosissa. Sen osuus sähköntuotantokapasiteetista Englannissa ja Walesissa on 2 prosenttia (BE:n osuus 14 prosenttia), ja sillä on kaksi toiminnassa olevaa voimalaa ja yksi rakenteilla. Se myy suurimman osan sähköstään tukkumarkkinoilla ja osan pitkäaikaisilla sopimuksilla. Se toimii myös kaasumarkkinoilla. Sen omistajat ovat Shell ja Bechtel.
(170)
Intergen toteaa, että toimitusvarmuus on huolenaihe Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla ja että selvitysmiehet voisivat huolehtia ydinturvallisuudesta. Se kiinnittää komission huomion siihen, että BE:lle myönnetty tuki on vahingoittanut ja vahingoittaa jatkossakin Intergeniä ja että BE:n velkojiin kuuluvat Intergenin kilpailijat, kuten Teeside Power Limited, ovat myös Intergeniä suotuisammassa asemassa rakenneuudistussuunnitelman puitteissa. Intergen toteaa, että sille ja tytäryhtiölle olisi maksettava korvausta niiden kärsimästä vahingosta, jos komissio hyväksyy tuen.
(171)
Tämä kolmas osapuoli toteaa, että lehdistössä aikaisemmin julkaistujen tietojen mukaan jälleenkäsittely maksoi ennen BE:n rakenneuudistusta noin 1 000 Englannin puntaa raskasmetallikilolta. BE:n rakenneuudistuksen jälkeen BNFL ja BE ovat sopineet hinnasta, joka on 150 Englannin puntaa raskasmetallikilolta, eli 85 prosenttia vähemmän kuin alkuperäisessä sopimuksessa. Se lisää, että BNFL:n ja BE:n välisissä alkuperäisissä jälleenkäsittelysopimuksissa hinnat olivat kustannusperusteisia (cost-plus), mikä tarkoittaa sitä, että peruskuorma-asiakkaat voisivat sopimuksen perusteella saada jälleenkäsittelypalveluja ainoastaan silloin, jos ne suostuvat maksamaan kaikki jälleenkäsittelystä syntyvät kustannukset ja voittolisän. Tämän perusteella voidaan päätellä, että jos peruskuorma-asiakkaiden kanssa sovitut jälleenkäsittelykustannukset kattavat kustannukset ainoastaan tasolla 1 000 Englannin puntaa/raskasmetallikilo, tämä merkitsee sitä, että BE:n kanssa nyt sovittu uusi hinta ei läheskään kata kustannuksia. Myös uusien sopimusten tapauksessa hinta on 1 000 puntaa raskasmetallikilolta (vuoden 2003 hinnat).
(172)
Se päättelee, että nämä hinnat osoittavat, että BNFL ei ole toiminut yksityisen markkinataloussijoittajan tavoin neuvotellessaan sopimuksista BE:n kanssa, paitsi jos BNFL on valmis ulottamaan nämä edulliset ehdot koskemaan myös muita asiakkaita.
(173)
Drax on Länsi-Euroopan suurin hiilivoimaloita käyttävä sähköntuottaja. Se kuului aikaisemmin AES Corporationiin, joka on yhdysvaltalainen energiakonserni, jolla on omistuksia sähköntuotannon, -jakelun ja -toimituksen alalla kaikkialla maailmassa. AES Corporation luovutti 5 päivänä elokuuta Draxin määräysvallan sen velkojille. Drax ilmoitti 30 päivänä elokuuta 2003, että se oli tehnyt yksinoikeudellisen sopimuksen International Power plc:n kanssa Draxin rakenneuudistukseen osallistumisesta.
(174)
Draxin mukaan toimenpidekokonaisuudet A, B ja G ovat kaikki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Drax on samaa mieltä siitä, että toimenpidekokonaisuudet D, E ja F eivät ole valtiontukea. Draxin mukaan tuen määrää on vaikea arvioida. Draxin mielestä tuen määrä voisi toimenpidekokonaisuuden A osalta olla huomattavasti suurempi kuin tällä hetkellä arvioidaan, koska käytöstäpoistorasitteista ei ole kokemusta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja koska on epätodennäköistä, että BE osallistuu ydinalan rasitteista aiheutuviin kustannuksiin. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus tulee aina olemaan viime kädessä vastuussa loppupään rasitteista ja käytöstäpoistorasitteista. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei koskaan anna BE:n mennä konkurssiin. Draxin mielestä myös verovapautus olisi ilmoitettava tukena.
(175)
Mitä tulee sopimusten uudelleenneuvotteluun BNFL:n kanssa, Drax on sitä mieltä, että yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi koskaan suostunut sellaisiin epäkaupallisiin ehtoihin, jotka merkitsivät sille merkittäviä nykyisiä ja tulevia tappioita riippumatta taloudellisia vaikeuksia koskevasta lausekkeesta ja siitä, että BE on sen suurin asiakas. On selvää, että BNFL:n asema huononi merkittävästi neuvotteluissa. Sen polttoaineen toimitussopimuksen perusteella saamat vuotuiset tulot pienenevät 5-20 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa. Tämä vahvistetaan BNFL:n vuoden 2004 tilinpäätöskertomuksessa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että vaikka BE olisi asetettava selvitystilaan, sen voimalat pysyisivät käynnissä ja tarvitsisivat edelleen polttoainetoimituksia sekä käytetyn polttoaineen huolto-, jälleenkäsittely- ja hävittämispalveluja. Olisikin kysyttävä, olisiko selvitystilan hoitaja pystynyt saamaan samat ehdot BNFL:ltä. Lisäksi BNFL voisi käyttää hyväkseen muita liiketoimintamahdollisuuksia, jos sen liiketoiminta BE:n kanssa pienenisi. BNFL ei toimi markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti. Sen vuoksi toimenpidekokonaisuus B on valtiontukea.
(176)
Drax on sitä mieltä, että toimenpidekokonaisuuteen C sisältyvä velanlyhennystaukoa koskeva sopimus BNFL:n kanssa on myös valtiontukea, koska BNFL ei saa korkoa velanlyhennystauon aikana kuten muut velkojat.
(177)
Drax esitti myös huomautuksia tukipaketin soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Drax ei kiistä sitä, että BE on vaikeuksissa oleva yritys. Se katsoo kuitenkin, että BE:n suojaamaton asema johtui yksinomaan sen johdon odottamattomasta päätöksestä myydä BE:n vähittäisliiketoiminta. Lisäksi BE olisi voinut pienentää kustannuksiaan sulkemalla osan voimaloistaan tai ne kaikki, sillä joidenkin ydinvoimaloiden käynnissä pitäminen on kalliimpaa kuin niiden tilapäinen sulkeminen.
(178)
Elinkelpoisuuden palautumisesta Drax on sitä mieltä, että ehdotettu suunnitelma ei ole todellinen rakenneuudistussuunnitelma. Lisäksi BE on ja tulee aina olemaan eri asemassa kuin kilpailijansa. Se jatkaa sähkön tuotantoa ja myyntiä markkinoille hinnalla millä hyvänsä ja painaa jatkuvasti hintoja alaspäin kaikkien muiden kilpailijoiden kustannuksella.
(179)
Drax ei hyväksy sitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus käyttää lyhyen aikavälin rajakustannuksia osoituksena BE:n elinkelpoisuudesta. Rakenneuudistus vapauttaa BE:n maksamasta suurta osaa ydinvoimalan kustannuksista. Yrityksen päätös tietyille markkinoille tulemisesta tai kilpailun jatkamisesta kyseisillä markkinoilla riippuu siitä, pystyykö se kohtuullisessa ajassa kattamaan keskimääräiset kustannuksensa ja saamaan kohtuullisen tuoton sijoituksestaan. Näin ei ole BE:n tapauksessa, koska kaikki sen kaupalliset riskit on poistettu.
(180)
Tuen kestosta Drax on sitä mieltä, että kestoltaan määrittelemättömien rasitteiden rahoittaminen pitkälle tulevaisuuteen ei ole yhdenmukaista suuntaviivojen kanssa. Se väittää myös, että jatkuvaa toimintatukea ei voida pitää välttämättömään vähimmäismäärään rajattuna. Drax toteaa BE:n omasta rahoitusosuudesta, että omaisuuserien myynnistä saatavat tulot eivät ole varmoja ja että BE:n maksut NLF-rahastoon ovat peräisin tuen avulla parannetusta kassavirrasta, mitä ei voida ottaa huomioon.
(181)
Ylikapasiteetista ja korvauksesta kilpailijoille Drax toteaa, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittu 20 prosentin kapasiteettimarginaali koskee ainoastaan talven huippukysyntää. NGC:n mukaan kapasiteettimarginaali keskimääräisen talven huippukysynnän aikana on 20,3 prosenttia. Draxin mukaan järkevä päätös olisi sulkea osa tuotantokapasiteetista kesäkuukausina riippumatta siitä, kuka BE:n toiminnasta vastaa. Tämä johtaisi nettosäästöihin.
(182)
Draxin mielestä on useita vastasuoritteita ja/tai rakenneuudistussuunnitelmaan tehtäviä muutoksia, joiden avulla voitaisiin jossain määrin varmistaa, että rakenneuudistus noudattaa suuntaviivoja ja tarjoaa hyvitystä kilpailijoille, jotka eivät saa tukea. Drax ehdottaa seuraavia toimenpiteitä:
a)
BE:n poistaminen kilpailumarkkinoilta luomalla uusiutuvan energian käyttöä koskevan velvoitteen kaltainen järjestelmä, jonka mukaan on pakko ostaa ydinenergiaa kiinteään hintaan. BE:n rakenneuudistusta ei voida koskaan toteuttaa siten, että se voisi kilpailla samoin ehdoin tukea saamattomien markkinatoimijoiden kanssa. Jos BE:n tuotantoa ei voida poistaa markkinoilta, paras ratkaisu on se, että BE:n tuotanto erotetaan kilpailumarkkinoilta. Ydinvoimalla tuotetun sähkön hintaa olisi säänneltävä ja se voitaisiin määrittää pääomakustannusten ja muiden tavanomaisten hinnansääntelyparametrien mukaisesti. Näin vastattaisiin Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen huoliin, jotka liittyvät toimitusvarmuuteen ja ydinturvallisuuteen, eikä kilpailua enää vääristettäisi.
b)
BNFL:n kanssa tehtyjen sopimusten keston lyhentäminen ja niihin liittyvän riskin tasoittaminen BNFL:n hyväksi.
c)
Eggborough’n voimalan myyminen.
d)
Uusien yrityshankintojen ja markkinajohtajana toimimisen kieltäminen.
e)
Tuen ainutkertaisuutta koskevan sitoumuksen vaatiminen Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselta.
(183)
Drax otti kantaa myös Euratomin perustamissopimuksen ja EY:n perustamissopimuksen väliseen suhteeseen. Se on sitä mieltä, että EY:n perustamissopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen tavoitteet ovat ennemminkin toisiaan täydentäviä kuin keskenään ristiriitaisia.
(184)
Huomautuksia esittivät myös Trade Unionists for Safe Nuclear Energy (within a Balanced Energy Policy) - TUSNE (18), Robert Freer (19), The UK Chemical Industries Association (CIA) (20), John Hall Associates (JHA) (21), Energy Intensive Users Group (EIUG) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy (TVO) (25), National Grid Transco (26), Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited (EECL) (28), Energy Information Centre Ltd (EIC) (29), Major Energy Users' Council Ltd (MEUC) (30) ja toinen sellainen kolmas osapuoli, joka haluaa pysyä nimettömänä.
(185)
TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC ja MEUC ovat kaikki huolissaan toimitusvarmuudesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja väittävät, että BE:n ydinvoimaloiden sulkeminen johtaisi energiakatkosten riskiin ja olisi kuluttajien etujen vastaista. Niistä osa korostaa myös, että BE:n ydinvoimaloiden sulkeminen tekisi Kioton pöytäkirjan mukaisten Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumusten täyttämisen erittäin vaikeaksi, sillä kyseiset voimalat vaikuttavat osaltaan energiatoimitusten moninaisuuteen. Niiden mukaan BE:n konkurssin sallimisesta aiheutuvat taloudelliset kustannukset olisivat paljon suuremmat kuin sen rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset ja tuki on välttämätöntä.
(186)
Nimettömänä pysyttelevä kolmas osapuoli väittää, että BE käyttää valtiontukea vallatakseen aggressiivisesti markkinaosuutta polkumyyntihinnoin. Se mainitsee tapauksia, joissa BE:n väitetään tarjonneen 10-15 prosenttia kilpailijoita alhaisempia hintoja. Sen mukaan tällaiset tarjoukset eivät olisi mahdollisia ilman valtiontukea eikä sen vuoksi voida väittää yrityksen elinkelpoisuuden palautuvan.
(187)
TVO:n mukaan BE:n kohtaamien vaikeuksien perusteella ei pitäisi päätellä, että ydinvoima ei voi olla kilpailukykyinen vapautetuilla sähkömarkkinoilla.
(188)
National Grid Transcon mukaan nykyinen kapasiteettimarginaali Englannissa ja Walesissa on alun perin ennustettua pienempi eikä sitä voida pitää rakenteellisena ylikapasiteettina. National Grid Transcon mukaan 20 prosentin turvallisuusmarginaali on se taso, jonka yläpuolella voidaan katsoa olevan kyse ylikapasiteetista. National Grid Transcon mukaan turvallisuusmarginaali on optimistisessa skenaariossa alle 20 prosenttia ainakin vuoteen 2006. Pessimistisissä skenaarioissa turvallisuusmarginaali olisi aina alle 20 prosenttia ja laskisi jopa 8,5 prosenttiin vuonna 2009. National Grid Transco päättelee, että jos vastasuoritteena vaadittaisiin voimaloiden sulkemista, siitä olisi ilmoitettava markkinoille hyvissä ajoin (3-4 vuotta etukäteen), jotta markkinoilla pystyttäisiin vastaamaan siihen.
(189)
EECL:n mukaan kaikki sähköntuottajat (ei ainoastaan BE) ovat kärsineet alhaisista sähkön tukkuhinnoista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. EECL kiistää Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten näkemyksen, jonka mukaan lyhyen aikavälin rajakustannuksia olisi käytettävä viitearvona tuen kilpailua vääristävän vaikutuksen määrittämisessä, koska nämä kustannukset eivät osoita voimalan elinkelpoisuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. EECL:n mukaan termiinimarkkinoiden alhainen hintataso on paras merkki siitä, että markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia.
IV YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISESTA
(190)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että verot paikallisviranomaisille maksettiin lopulta tavanomaisen koron kanssa.
(191)
Alustavana huomautuksena Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että vaikka komissio päättelisi toimenpidekokonaisuuden B sisältävän tukea, sopimukset on muotoiltu siten, että BE:n tilapäisesti niiden seurauksena saama etu poistetaan automaattisesti korkojen kanssa, jos tukipakettia ei hyväksytä. Uusissa sopimuksissa määrätään, että ne eivät tule pysyvästi voimaan, jos tukipakettia ei hyväksytä.
(192)
Yhdistynyt kuningaskunta esittää huomautuksia myös yksityisen sijoittajan testistä. Sen mukaan BNFL toimi kuten mikä tahansa yksityinen velkoja olisi toiminut. Erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, ettei BNFL:n hyväksymien ehtojen voida sanoa olevan edullisempia kuin mitä yksityinen velkoja olisi myöntänyt vastaavissa olosuhteissa. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan on arvioitava, toimiko BNFL sopimuksiaan uudelleen neuvotellessaan yksityisten velkojien tavoin kuten yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt asiassa DM Transport antamassaan tuomiossa (31).
(193)
Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että komissio näyttää ymmärtäneen väärin tapahtumien kulun. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan BNFL ei vastustanut taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen soveltamista vaan oli komission näkemyksen vastaisesti ilmaissut halukkuutensa harkita voimassa olevien sopimusten mahdollista muuttamista ennen kuin ilmoitettiin, että BE oli aloittanut neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanssa. BE:n kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen ilmeni kuitenkin, ettei BNFL pystynyt kohtuuden rajoissa tekemään sellaista tarjousta, joka pystyisi yksin poistamaan BE:n taloudellisen kriisin. Laajemman rakenneuudistussuunnitelman laatiminen mahdollisti BE:n ja BNFL:n välisten neuvottelujen aloittamisen uudelleen, ja ne pääsivät sopimukseen ehdoista, jotka muistuttivat monessa suhteessa BNFL:n alkuperäistä tarjousta. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo BNFL:n toimineen yksityisen velkojan tavoin.
(194)
Se lisää, että BNFL, joka on ainoa jäljellä oleva ydinpolttoaineen kiertoon liittyvien palvelujen kaupallinen tarjoaja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, olisi erityisen suojaton BE:n maksukyvyttömyystilanteessa; se ei saisi välittömästi tuloja sille jo toimitetun AGR-polttoaineen varastoinnista tai jälleenkäsittelystä ja sillä olisi rajalliset mahdollisuudet saada paljon saataviaan takaisin maksukyvyttömyysmenettelyssä. Sen olisi neuvoteltava uusi käytettyä polttoainetta koskeva sopimus selvitysmiehen tai hallituksen kanssa, eikä sen saaman korvauksen taso olisi läheskään varma. Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että samanlaisten riskien, häiriöiden ja epävarmuuden edessä yksityinen velkoja olisi epäilyksettä pyrkinyt osallistumaan rakenneuudistukseen, jonka osana sen olisi täytynyt neuvotella uudelleen sopimuksensa BE:n kanssa saadakseen mahdollisimman suuret kokonaistulot ja varmistaakseen BE:n elinkelpoisuuden palautumisen.
(195)
Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan se, että BNFL on julkisessa omistuksessa oleva yhtiö, ei merkitse sitä, että BNFL:n toiminta olisi sen seurauksena vähemmän kaupallista. Se toteaa, että BNFL on vuoden 1985 osakeyhtiölain mukaan perustettu osakeyhtiö. Sillä on hallitus, joka koostuu sen liiketoiminnan johtohenkilöistä ja toimivaan johtoon kuulumattomista jäsenistä, joilla on kokemusta muista yksityisen sektorin toiminnoista. BNFL:n hallituksen velvollisuutena on toimia itsenäisesti yrityksen etujen mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta lisää, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei puuttunut BNFL:n päätöksentekoprosessiin rohkaistaakseen sitä toimimaan muuten kuin kaupallisesti.
(196)
Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut analyysin, joka koskee velkojien saatavia ja rakenneuudistuspaketissa soviteltuja summia.
(197)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättelevät, että toimenpidekokonaisuuden B ei pitäisi katsoa sisältävän valtiontukea.
(198)
Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että useat johdanto-osan 191-197 kappaleessa toimenpidekokonaisuuden B osalta esitetyt perustelut pätevät samoin toimenpidekokonaisuuteen C. Erityisesti Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että BNFL:n toimia on arvioitava ottaen huomioon sen poikkeuksellinen asema BE:n päävelkojana ja se, että BE on BNFL:n suurin asiakas. Ottaen huomioon BE:n ja BNFL:n pitkäaikainen jatkuva liikesuhde ja BE:n velkojen määrä BNFL:lle ei ole yllättävää, että näitä velkoja koskeva lyhennystauko muodostaa suurimman osan BE:lle velanlyhennystaukoa koskevien sopimusten perusteella tulevasta hyödystä. BNFL:n kanssa samassa asemassa olevalla eli suurimmat riskit BE:n maksukyvyttömyystilanteessa kohtaavalla yksityisellä velkojalla ei olisi juurikaan muita vaihtoehtoja kuin toimia samoin.
(199)
Yhdistynyt kuningaskunta väittää myös, että on väärin verrata BNFL:n kanssa sovittuja velanlyhennystaukoja kaikkien muiden yksityisten velkojien kanssa sovittuihin järjestelyihin. Järjestelyt eivät voisi toimia kokonaisuutena, jos yksikin merkittävä velkoja jäisi pois. Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut asiakirjan, jossa vertaillaan kaikkia BE:n maksamatta olevia velkoja ja kunkin osapuolen osuutta velanlyhennystaukoa koskeviin sopimuksiin, ja päättelee, että BNFL:n osuus prosenttiosuutena sen maksamatta olevista veloista on itse asiassa vähemmän kuin useimpien yksityisten velkojien.
(200)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että suuntaviivojen 32 kohdassa ei vaadita, että tukitoimenpiteiden on oltava ajallisesti rajattuja. Siinä edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelma on kestoltaan mahdollisimman lyhyt ja että pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautetaan ”kohtuullisessa ajassa”. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan suuntaviivojen tarkoituksena näyttää olevan, että tukea myönnetään vain kerran ja että se ei saa olla jatkuvaa toimintatukea. Tarkoituksena ei ole tuen kieltäminen pitkäaikaisten rasitteiden kattamiseen.
(201)
Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että rakenneuudistus saadaan päätökseen, elinkelpoisuus palautetaan kohtuullisessa ajassa ja tuki on kertaluonteista, vaikka BE:n rasitteet ovatkin pitkäaikaisia rasitteita. BE alkaa tuottaa vuodesta 2004 ja sen liiketoiminnan vuotuinen kassavirta on positiivinen vuodesta 2005 alkaen. Uudelleenlistausskenaariossa BE:n elinkelpoisuus palautuu vuonna 2005. Rakenneuudistussuunnitelman tarkoituksena on varmistaa, että BE pystyy toimimaan itsenäisesti ilman Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen lisätukea rakenneuudistuspäivästä alkaen. Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että yrityksen kassavaranto riittää kestämään realistiset pessimistiset skenaariot ja siten varmistaa elinkelpoisuuden.
(202)
Mitä tulee juoksevista menoista vapauttamiseen, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus muistuttaa, että hallituksen sitoumus kattaa ainoastaan sopimusten alaiset aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvat rasitteet, käytöstäpoistorasitteet ja sopimusten ulkopuoliset rasitteet, jotka liittyvät aikaisemmin käytettyyn AGR-polttoaineeseen, kaikkeen käytettyyn PWR-polttoaineeseen sekä voimalaitosjätteeseen ja muihin siihen liittyviin rasitteisiin. Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että sopimusten alaiset aikaisemmin käytettyä polttoainetta koskevat rasitteet liittyvät AGR-polttoaineeseen, joka on ladattu reaktoreihin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää. BE:n velvollisuutena on ydinvoimalalisenssin perusteella huolehtia tästä polttoaineesta ja siitä aiheutuvista kustannuksista. Sen vuoksi näitä kustannuksia ei voida välttää.
(203)
Sama perustelu pätee voimaloiden käytöstäpoistoon. BE suorittaa reaktoreiden käytöstäpoiston osalta maksuja Nuclear Decommissioning Fund -rahastoon ja osallistuu siten merkittävällä panoksella käytöstäpoiston kokonaiskustannusten kattamiseen.
(204)
Mitä tulee aikaisemmin käytettyyn AGR-polttoaineeseen liittyviin sopimusten ulkopuolisiin rasitteisiin, Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että nämä rasitteet liittyvät yksinomaan AGR-polttoaineeseen, joka on ladattu reaktoreihin ennen rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivää. Käytettyyn PWR-polttoaineeseen liittyvissä rasitteissa on kyse kaikista rasitteista, jotka koskevat Sizewell B -reaktoriin ladattua PWR-polttoainetta. Tulevien rasitteiden osalta BE maksaa 150 000 Englannin puntaa jokaisesta tonnista PWR-polttoainetta, joka ladataan Sizewell B -reaktoriin rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän jälkeen. Maksun määrä on määritetty käytetyn polttoaineen huollosta muissa maissa aiheutuvien vastaavien kustannusten perusteella, jotta katettaisiin kaikki PWR-polttoaineesta tulevaisuudessa aiheutuvat kustannukset. Jäljelle jäävät sopimusten ulkopuoliset rasitteet liittyvät BE:n voimaloiden käytöstä aiheutuviin muihin jätteisiin kuin polttoainejätteeseen eikä niiden odoteta olevan merkittäviä.
(205)
Käytöstäpoistorasitteista ja sopimusten ulkopuolisista rasitteista aiheutuvat kustannukset ovat pitkälti kiinteitä eikä BE juurikaan pysty nostamaan niitä merkittävästi tavanomaisella voimalan käytöllä. Lisäksi BE:n on katettava itse rasitteiden suureneminen, joka aiheutuu voimalan käyttömenettelyjen muuttamisesta, jonka BE toteuttaa saadakseen taloudellista hyötyä, tai joka johtuu toimintaa koskevien minimivaatimusten rikkomisesta. On myös tärkeää huomata, että vaikka hallitus maksaakin suoraan BE:n sopimusten alaiset rasitteet, hallituksen tuki käytöstäpoistorasitteiden ja sopimusten ulkopuolisten rasitteiden kattamiseen myönnetään takuusitoumuksen muodossa. Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että toimenpidekokonaisuutta A ei sen vuoksi pitäisi luokitella jatkuvaksi vapauttamiseksi juoksevista menoista. Toimenpidekokonaisuuden A kirjanpitokäsittely tukee tätä päätelmää. Kyseiset toimenpiteet kirjataan BE:n taseessa omaisuuseräksi. BE ei saa jatkuvaa tukea, koska toimenpidekokonaisuus A ei millään tavoin liity BE:n nykyisiin toimintoihin ja toimenpidekokonaisuudella A katetut kustannukset on katettava riippumatta BE:n tulevien toimintojen kestosta ja laajuudesta.
(206)
Yhdistynyt kuningaskunta ei hyväksy sitä, että toimenpidekokonaisuus B olisi valtiontukea.
(207)
Yhdistynyt kuningaskunta väittää myös, ettei ole asianmukaista vastustaa toimenpidekokonaisuutta A sillä perusteella, että se vapauttaa BE:n osasta sen aiheuttamisperiaatteen mukaisia velvoitteita. BE maksaa rakenneuudistussuunnitelman mukaan tulevien toimintojen aiheuttamat saastumiskustannukset. Lisäksi se osallistuu aikaisemman toiminnan aiheuttamien saastumiskustannusten rahoittamiseen cash sweep -toimenpiteellä ja muilla maksuilla NLF-rahastoon. Ilman hallituksen sitoumusta BE:stä olisi tullut maksukyvytön ja se ei olisi pystynyt kattamaan yhtään tulevia aiheuttamisperiaatteen mukaisia velvoitteitaan.
(208)
Yhdistynyt kuningaskunta ottaa myös kantaa komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään esittämiin epäilyksiin siitä, voidaanko BE:n elinkelpoisuuden palautumisen katsoa johtuvan pääasiassa sisäisistä resursseista. Yhdistynyt kuningaskunta selittää, että pääasiallinen syy BE:n nykyisiin ongelmiin on se, ettei se pysty kattamaan aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia ei-vältettävissä olevia rasitteita eikä täyttämään sääntelyvaatimuksia ja turvallisuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia. Tästä huolimatta Yhdistynyt kuningaskunta väittää, että BE:n toteuttamat sisäiset toimenpiteet eivät ole vähäpätöisiä. Se on myynyt omistusosuutensa Bruce Powerista ja Amergenista ja on parhaillaan toteuttamassa merkittävää sisäistä rakenneuudistusta, johon sisältyy […]. Se on myös lisännyt kiinteään hintaan tehtävien keskipitkän aikavälin sopimusten määrää, sopimukset suurten teollisuus- ja yritysasiakkaiden kanssa mukaan luettuina, rajoittaakseen hintariskejä tukkumarkkinoilla. Tärkein sisäinen toimenpide on polttoainetoimituksia ja käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten neuvottelu uudelleen BNFL:n kanssa.
(209)
Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että suuntaviivojen mukaan valtion rahoituksen, yksityisen rahoituksen ja yrityksen oman rahoitusosuuden on oltava tasapainossa, mutta yrityksen ei suuntaviivojen mukaan tarvitse pystyä palauttamaan elinkelpoisuuttaan ilman valtion tukea.
(210)
Selvitettyään ensin, miksi ydinalan rasitteista aiheutuvien kustannusten tarkka määrittely ei ole mahdollista, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset totesivat, että tässä tapauksessa ei ole välttämätöntä tietää tarkkaa tukimäärää tai määrittää, mitkä toimenpiteet ovat tukea, jotta olisi mahdollista ottaa kantaa siihen, vastaako tukipaketti välttämätöntä vähimmäismäärää. Hallituksen sitoumus, joka kattaa määritellyt rasitteet, on ratkaisevan tärkeä rakenneuudistuspaketille ja BE:n elinkelpoisuuden palauttamiselle. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että omaisuuserien myynti (Bruce Power ja Amergen), velkojien saatavien pienentäminen, BE:n jatkuva osallistuminen ydinalan rasitteiden rahoittamiseen, muut sisäiset toimenpiteet kustannusten pienentämiseksi ja järjestely, jonka mukaan BE käyttää tulevaisuudessa 65 prosenttia vapaasta kassavirrastaan ydinalan rasitteiden rahoittamiseen, pienentävät rakenteellisesti BE:lle myönnetyn tuen määrää.
(211)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttivat ilmoituksessa esitetyistä perusteluista, joiden mukaan tuki ei vaikuta kilpailurakenteeseen, koska sillä ei ole vaikutusta BE:n lyhyen aikavälin rajakustannuksiin, jotka ovat ratkaisevia voimalan päivittäisille toiminnoille. Ne huomauttivat päivitettyjen tietojen ja tilannetta muissa jäsenvaltioissa koskevien vertailujen perusteella, että markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, ja väittivät, että sen vuoksi vastasuoritteita ei pitäisi määrätä.
V YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN ESITTÄMISTÄ HUOMAUTUKSISTA
(212)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset keskittyvät niihin huomautuksiin, jotka ovat Yhdistyneen kuningaskunnan kannan vastaisia, mutta mainitsevat myös niiden kantaa tukevat muut huomautukset.
(213)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittaavat ensin perusteluihinsa, jotka koskevat BE:n lyhyen aikavälin rajakustannuksia, ja kantaansa, jonka mukaan tukipaketti ei vaikuta kilpailijoihin. Tätä perustelua tuetaan BE:n suoramyyntimarkkinoilla tekemiä tarjouksia koskevilla luvuilla, jotka osoittavat, että BE:llä ei ole kannustimia olla pyrkimättä mahdollisimman suureen voittoon hinnoittelemalla rajakustannusten perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset jatkavat toteamalla, että BE:llä ei ole kannustinta jättää markkinoille sellaisia voimaloita, jotka eivät pystyisi saamaan takaisin vältettävissä olevia kustannuksiaan. Ne esittävät tältä osin kustannusanalyysin, jonka tarkoituksena on osoittaa sähkön markkinahintoja koskevien realististen oletusten perusteella, että Dungeness B -voimala kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa.
(214)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttavat, että niiden mielestä markkinoilla ei ole ylikapasiteettia. Ne toteavat, että Powergen oli käynnistänyt uudelleen voimaloita talveksi 2003-2004, mikä osoittaa, että Powergenin itsensä mielestä markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttavat, että niiden mielestä vastasuoritteet eivät ole tarpeen, ja ottavat kantaa jokaiseen Powergenin ehdottamaan toimenpiteeseen.
(215)
Sen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset palauttavat mieliin kantansa toimenpidekokonaisuuksista B ja C ja korostavat erityisesti, että BNFL oli käyttänyt ulkoisia neuvonantajia. Niiden mukaan Powergenin kanta näihin toimenpiteisiin perustuu virheellisiin päivämääriä koskeviin oletuksiin.
(216)
Elinkelpoisuuden osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät Powergenin mielipiteen BE:n voimaloiden luotettavuudesta ja ne ovat toimittaneet komissiolle ulkoisen konsultin raportin, jonka tarkoituksena oli tarkistaa elinkelpoisuutta koskevat oletukset.
(217)
Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että toisin kuin Powergen väittää, sähkönhintojen noustessa takaisinperintäjärjestely varmistaisi, ettei BE:lle anneta tarpeetonta tukea.
(218)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy Greenpeacen näkemystä, jonka mukaan tukea olisi arvioitava tukena osakkeenomistajille. Tällainen teoria merkitsisi sitä, että kaikki tuki osakeyhtiölle olisi tukea sen osakkeenomistajille. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BE:n osakkeenomistajat luopuvat 97,5 prosentista osuudestaan BE:n osakepääomasta.
(219)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat jälleen, että niiden mielestä BNFL ei toiminut hallituksen painostuksen alaisena neuvotellessaan uudelleen sopimuksiaan BE:n kanssa, ja huomauttavat, että BNFL:n oma yksityiskohtainen kuvaus tapahtumista, joka lähetettiin myös komissiolle, osoittaa päinvastaista. Greenpeace on tulkinnut väärin otteen BE:n kertomuksesta vuodelta 2002/2003 ja ”The Business” -julkaisussa olleen artikkelin, jossa viitattiin BNFL:n ja BE:n välisten neuvottelujen katkeamiseen vuoden 2002 elokuussa/syyskuun alussa, ja katsonut sen merkiksi siitä, että BNFL toimi myöhemmin hallituksen painostuksen alaisena. Ne osoittavat ennemminkin, että BNFL ei ollut valmis osallistumaan BE:n suunnitelmiin, jos muut velkojat eivät osallistu vastaavilla panoksilla. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BNFL on jo toimittanut ne sisäiset asiakirjat, jotka komission olisi Greenpeacen mielestä vaadittava siltä. BE:n ja BNFL:n välisistä sopimuksista, joiden tarkoituksena on Greenpeacen mukaan taata BNFL tietyt tulot, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että useimmat näistä sopimuksista allekirjoitettiin tai niistä neuvoteltiin uudelleen BE:n yksityistämisen jälkeen, minkä vuoksi hallitus ei ole voinut määrätä BE:tä tekemään näitä sopimuksia. Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BNFL:n myönnytysten ja sähkönhintojen välinen yhteys on todiste siitä, että BNFL toimi kaupallisesti vaatimalla BE:tä jakamaan kanssaan osan mahdollisista hyödyistä eikä päinvastoin.
(220)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toistavat kantansa aiheuttamisperiaatteen soveltamisesta tässä tapauksessa. Niiden mielestä Greenpeace ei tuonut tältä osin esille uusia tosiseikkoja tai perusteluja.
(221)
Tuen kilpailuvaikutusten osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset vastustavat ensinnäkin Greenpeacen näkemystä, jonka mukaan tukipaketin seurauksena markkinoilla säilyy heikko tuottaja. BE:tä ei voida pitää heikkona tuottajana, koska sen vältettävissä olevat kustannukset kuuluvat markkinoiden alhaisimpiin. Sen ongelmat liittyvät ainoastaan aikaisemmasta toiminnasta aiheutuviin rasitteisiin. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toistavat kantansa, jonka mukaan tuki ei vääristä kilpailua eikä sen vuoksi estä markkinoille tuloa.
(222)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että Greenpeacen huomautukset markkinoiden ylikapasiteetista olivat virheellisiä, koska ne perustuivat vanhentuneisiin ennusteisiin, niissä tulkittiin väärin NGTranscon kapasiteettimarginaalin viitearvoja, niissä käytettiin nykyisestä kapasiteettimarginaalista vääriä lukuja, niissä otettiin huomioon kolmesta mahdollisesta tulevaisuusskenaariosta ainoastaan optimistisin ja niissä ei otettu huomioon vaikeuksia, joita liittyy eräiden tilapäisesti suljettujen voimaloiden uudelleenkäynnistämiseen.
(223)
Tämän jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset asettavat kyseenalaisiksi Greenpeacen perustelut, jotka koskevat BE:n voimaloiden mahdollisesta sulkemisesta veronmaksajiin kohdistuvaa vaikutusta. Ne toteavat, että Greenpeace myönsi itse, että voimaloiden sulkeminen nostaisi sähkönhintoja. Lisäksi Deloitte and Touchen tutkimus osoitti, että yhden ainoan ydinvoimalan aikaistetusta sulkemisesta voisi aiheutua lisäkustannuksia. Useamman kuin yhden voimalan aikaistettu sulkeminen aiheuttaisi vielä enemmän kustannuksia radioaktiivisen materiaalin käsittelyssä käytetyn Sellafieldin laitoksen rajoitteiden vuoksi. Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että molemmat Greenpeacen lausuntoon liitetyt raportit (laatijat Large & Associates ja ILEX) perustuvat vanhentuneisiin kapasiteettia koskeviin NGTranscon lukuihin ja liian optimistisiin oletuksiin. Ne liittävät mukaan raportteja koskevan asiantuntijalausunnon, jonka ovat laatineet George Yarrow ja Tim Keyworth DKY Limitedistä.
(224)
Edellä esitetyn perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät lopuksi Greenpeacen näkemyksen, jonka mukaan tuki ei ole oikeasuhteista.
(225)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät ensin Draxin näkemyksen, jonka mukaan tukipaketti osoittaa, ettei Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus koskaan anna BE:n joutua konkurssiin. Ne muistuttavat, että tukipaketin edellytyksenä on se, että hallitus toteaa BE:n elinkelpoisuuden palautumisen olevan mahdollista.
(226)
Toimenpidekokonaisuudesta A Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset muistuttavat, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei ota vastatakseen kaikista BE:n käytöstäpoistorasitteista vaan ainoastaan kattaa vajauksen NFL-rahastossa. Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa toimenpidekokonaisuuden A arvioituja kustannuksia koskevan kysymyksen osalta, että ehdottoman varmuuden vaatiminen kustannusten laskennassa tekisi mahdottomaksi myöntää tukea tällaisiin pitkäaikaisiin rasitteisiin, mikä johtaisi valtiontukisääntöjen luonnottomaan soveltamiseen ja olisi vastoin Euratomin perustamissopimuksen tavoitteita. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset torjuvat myös Draxin väitteen, jonka mukaan se, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on viime kädessä vastuussa ydinturvallisuudesta, muodostaa valtiontakauksen, ja muistuttavat, että valtion tarkastusviraston osallistumisella ei tässä suhteessa ole merkitystä, koska se on hallituksesta riippumaton.
(227)
Toimenpidekokonaisuuden B osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että BNFL:n huomautukset osoittavat vääräksi Draxin näkemyksen, jonka mukaan BNFL:lle kävisi yhtä hyvin BE:n maksukyvyttömyystilanteessakin. Ne muistuttavat myös, että BNFL:n sopimuksista neuvoteltiin uudelleen BE:n kanssa tavanomaisin markkinaehdoin. Toimenpidekokonaisuuden C osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että sitä, ettei BE maksa velanlyhennystauon aikana korkoa BNFL:lle, on analysoitava osana BNFL:n koko osallistumista rakenneuudistussuunnitelmaan eikä yksittäisenä tekijänä, sillä koko paketti neuvoteltiin yhdessä. Kokonaisuudessaan paketti ei aseta BNFL:ää muita BE:n velkojia huonompaan asemaan.
(228)
Toimenpidekokonaisuudesta G Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että ne ovat aikaisemmin esittäneet todisteet siitä, että BE on lopulta maksanut verot korkojen kanssa.
(229)
Mitä tulee rakenneuudistussuunnitelman yhdenmukaisuuteen suuntaviivojen kanssa, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset kiistävät Draxin näkemyksen, jonka mukaan suunnitelma ei palauta BE:n elinkelpoisuutta, koska BE ei kata kaikkia nykyisiä vältettävissä olevia ja ei-vältettävissä olevia kustannuksiaan. Yhdistynyt kuningaskunta muistuttaa, että BE:n selviytyminen edellyttää sitä, että se vapautetaan osittain menneisyyden taakasta, nimittäin kustannuksista, joita ei voida välttää. Heti kun BE on vapautettu näistä kustannuksista, siitä tulee jälleen elinkelpoinen, koska se pystyy maksamaan kaikki juoksevat kustannuksensa ja lisäksi osallistumaan merkittävällä panoksella aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien ei-vältettävissä olevien kustannusten kattamiseen. Sen vuoksi on taloudelliselta kannalta tehokkaampaa käyttää edelleen BE:n ydinvoimaloita, jotta voidaan osallistua aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien ei-vältettävissä olevien kustannusten kattamiseen. BE:n voimaloiden sulkemisen aikaistaminen lisäisi itse asiassa kustannuksia.
(230)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hylkäävät Draxin perustelun, jonka mukaan tuki saa BE:n myymään sähköä markkinoille mihin tahansa hintaan. Ne väittävät, että peruskuorman tuottajana BE:llä ei ole varastossa tuotantoa, jonka se voisi myydä muun tuotannon lisäksi hintoja laskemalla. Päinvastoin sen etujen mukaista on myydä tuotantonsa suurimpaan mahdolliseen hintaan. BE:n joukkovelkakirjojen haltijat ja osakkeenomistajat varmistavat myös, että BE maksimoi voittonsa, sillä ne hyötyvät siitä.
(231)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset hylkäävät myös Draxin väitteen, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelman kesto on liian pitkä. Ne toteavat, että suuntaviivojen mukaan BE:n elinkelpoisuus on palautettava kohtuullisessa ajassa. Viranomaisten mukaan toimenpidekokonaisuuden A, joka niiden mukaan on ainoa valtiontuen muodostava toimenpidekokonaisuus, vaikutus näkyy välittömästi BE:n taseessa.
(232)
Markkinoiden ylikapasiteettitilanteen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että Draxin arviointi perustuu vanhentuneisiin lukuihin ja virheeseen siinä viitearvossa, jota NGTransco soveltaa kapasiteettimarginaaliin. Draxin ehdotus sulkea ydinvoimalat kesäksi olisi taloudellisesti kyseenalaista ja voisi myös johtaa ydinturvallisuutta tai toimitusvarmuutta koskeviin ongelmiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset arvioivat sitten kutakin neljää vastasuoritetta ja päättelevät, että niiden täytäntöönpano joko vaarantaisi rakenneuudistussuunnitelman tasapainoisuuden tai vaikuttaisi BE:n elinkelpoisuuden palautumismahdollisuuksiin.
(233)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset selittävät, että kyseisen kolmannen osapuolen mainitsema hinta (noin 1 000 Englannin puntaa/kgU) tarkoittaa peruskuorman tuotannosta tulevan käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten hintoja. Peruskuormasopimukset olivat ensimmäinen sopimuserä, jonka BNFL ja BE tai nykyisin BE:hen kuuluvat yhtiöt allekirjoittivat. Näiden sopimusten tarkoituksena oli kattaa pääasiassa BNFL:n käytetyn polttoaineen huoltolaitoksista aiheutuvat kiinteät kustannukset. Myöhemmin BNFL allekirjoitti BE:n tai nykyisin BE:hen kuuluvien yhtiöiden kanssa uusia peruskuorman jälkeisiä sopimuksia, joihin ei enää tarvinnut sisältyä kiinteiden kustannusten kattamiseen liittyvää kustannustekijää. Näiden uusien sopimusten hinta oli […] eli paljon alhaisempi kuin kyseisen kolmannen osapuolen mainitsema hinta. Jotta BNFL:n BE:ltä ennen sopimusten uudelleenneuvottelua ja sen jälkeen perimiä hintoja voitaisiin verrata asianmukaisesti, on peruskuormasopimusten hintojen sijasta tarkasteltava peruskuorman jälkeisten sopimusten hintoja, jotka vallitsivat juuri ennen uudelleenneuvottelua.
(234)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy EECL:n väitettä, jonka mukaan tukipaketista ilmoittaminen on nopeuttanut tukkuhintojen laskua. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan spot-hinnat olivat epävakaita ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti 9 päivänä syyskuuta 2002 osallistumisestaan BE:n pelastamiseen ja myös sen jälkeen. Ne eivät kuitenkaan ole laskeneet voimakkaasti. Termiinihintoihin puolestaan ei ole ollut juurikaan vaikutusta. Kesän 2004 peruskuorman termiinihinnat ovat nousseet syyskuusta 2003 alkaen huolimatta sovitusta rakenneuudistuspaketista.
(235)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy EECL:n huomautusta, jonka mukaan niiden päätelmä perustui virheellisesti oletukseen, että BE päättäisi ydinvoimaloidensa mahdollisesta sulkemisesta tarkastelemalla lyhyen aikavälin rajakustannuksiaan eikä vältettävissä olevia kustannuksiaan. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset arvioivat tukipaketin vaikutusta BE:n vältettävissä oleviin kustannuksiin ja osoittivat, että nämä pysyivät selvästi termiinihintojen alapuolella, mikä muodostaa oikean perustan päätökselle olla sulkematta voimalaa.
(236)
Lopuksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset viittaavat perusteluihinsa, joiden mukaan markkinoilla ei ole ylikapasiteettia.
(237)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät hyväksy Intergenin näkemystä, jonka mukaan asianmukainen toimitusvarmuus olisi mahdollista saavuttaa BE:n maksukyvyttömyystilanteessakin selvitysmiehen kanssa tehdyllä takuujärjestelyllä. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset jatkavat, että suuntaviivoissa ei määrätä sen tyyppisistä rahakorvauksista, joita Intergenin olisi mielestään saatava. BE:n ja sen velkojien (Intergen, TFE ja Centrica mukaan luettuina) välisten erilaisten järjestelyjen osalta Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat, että kyse on mutkikkaista järjestelyistä, joista kaikista neuvoteltiin kaupallisten ehtojen mukaisesti ennen rakenneuudistusta. Ne eivät liity valtiontukipakettiin.
(238)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja sen osoittamiseksi, että BE:n hinnat suoramyyntisegmentillä ovat olleet jatkuvasti tukkuhintojen yläpuolella ja että BE sai alle 20 prosenttia niistä tilauksista, joista se teki tarjouksen. Tämä osoittaa vääräksi kyseisen kolmannen osapuolen väitteen, että BE tarjosi kohtuuttoman alhaisia hintoja. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset toteavat olevansa sitä mieltä, että peruskuormatuottajana BE:llä ei ole kannustinta tarjota keinotekoisen alhaisia hintoja.
VI ARVIOINTI
(239)
Ainakin osa kyseisistä toimenpiteistä kuuluu Euratomin perustamissopimuksen soveltamisalaan ja ne tulisi arvioida sen mukaisesti (32). Toimenpiteet on kuitenkin arvioitava EY:n perustamissopimuksen perusteella siltä osin kuin ne eivät ole Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden kannalta välttämättömiä tai ovat sen tavoitteiden ulkopuolella tai vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla.
1. Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimus
(240)
Tarkasteltavat toimenpiteet, erityisesti toimenpidekokonaisuudet A ja B, vaikuttavat ydinalan rasitteiden ja käytetyn polttoaineen käsittelyn rahoittamiseen. Käytöstäpoistosta ja jätehuollosta aiheutuvat kustannukset ovat välttämättömiä ydinvoimaloiden asianmukaisen ja vastuullisen käytön kannalta. Ionisoivasta säteilystä aiheutuviin vaaroihin liittyviltä riskeiltä suojelu on yksi ydinteollisuuden ensisijaisista tavoitteista. Komissio toteaa, että näiden kahden ydinvoimaketjun osatekijän merkitys lisääntyy jatkuvasti ja ne ovat välttämättömiä työntekijöiden ja väestön turvallisuuden varmistamiseksi.
(241)
Euratomin perustamissopimuksessa otetaan asianmukaisesti huomioon tämä tavoite samalla kun sen tavoitteena on luoda ”tarvittavat edellytykset sellaisen voimakkaan ydinteollisuuden kehittämiselle, joka lisää olennaisesti energiantuotantoa…”. Nämä tavoitteet toistetaan Euratomin perustamissopimuksen 1 artiklassa, jossa todetaan, että ”yhteisön päämääränä on toteuttamalla ydinteollisuuden nopeaa rakentamista ja kasvua varten tarvittavat edellytykset myötävaikuttaa elintason nousuun jäsenvaltioissa…”. Tämän tavoitteen nykyistä merkitystä korostetaan jonkin aikaa sitten julkaistussa komission vihreässä kirjassa ”Energiahuoltostrategia Euroopalle” (KOM (2002) 321 lopullinen, 22.6.2002). Lisäksi Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan b alakohdassa määrätään, että päämääränsä toteuttamiseksi yhteisö laatii yhtenäiset turvallisuusmääräykset väestön ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi sekä huolehtii niiden noudattamisesta. Euratomin perustamissopimuksen 2 artiklan e alakohdassa määrätään myös, että yhteisö takaa asianmukaisella valvonnalla, että ydinaineita ei siirretä käytettäväksi muuhun kuin siihen käyttöön, johon ne on tarkoitettu. Tältä pohjalta Euratomin perustamissopimuksessa luodaan Euroopan atomienergiayhteisö ja annetaan sille ne välineet ja vastuut, jotka se tarvitsee näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, ydinturvallisuus kuuluu yhteisön toimivaltaan ja se on yhteydessä ionisoivalta säteilyltä suojeluun, josta määrätään Euratomin perustamissopimuksen terveyden suojelua koskevassa 3 luvussa olevassa 30 artiklassa (33). Komission on varmistettava, että tämän perustamissopimuksen määräyksiä sovelletaan, ja se voi sen vuoksi tehdä päätöksiä tässä perustamissopimuksessa määrätyllä tavalla tai antaa lausuntoja, jos se pitää sitä välttämättömänä.
(242)
Komissio toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat todisteet osoittavat, että tarkasteltavina olevien toimenpiteiden seurauksena muun muassa ydinvoimaloiden turvallisuus säilyy, ydinalan rasitteiden turvallinen hallinnointi varmistuu, toimitusvarmuus parantuu, koska energialähteiden moninaisuus säilyy Isossa-Britanniassa, ja vältytään hiilidioksidipäästöiltä. Edellä III ja IV jaksossa kuvaillaan yksityiskohtaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja kolmansien osapuolten esittämiä väitteitä.
(243)
Arvioidessaan näitä tietoja ja erityisesti määrittäessään, ovatko kyseiset toimenpiteet välttämättömiä tai Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden mukaisia, komissio on todennut, että valtiontukien ja toimenpiteiden tavoitteena on poistaa British Energyn nykyiseen tilanteeseen liittyvät riskit ja niiden mahdollinen vaikutus mainittuihin perustamissopimuksen tavoitteisiin. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättivät tukea British Energyä muun muassa sen varmistamiseksi, että edellytykset turvalliselle ydinteollisuudelle säilyvät samalla kun ydinvoimalat pidetään toiminnassa merkittävänä energialähteenä. Toimenpiteet toteutettiin tilanteessa, jossa Yhdistyneen kuningaskunnan suurinta ydinvoimayhtiötä uhkasi konkurssi. Tietyn taloudellisen toimijan toiminnan jatkuminen ei ole suoraan yhteydessä sen ydinteollisuustoimintojen jatkumiseen. Maksukyvyttömyystilanteessa on kuitenkin huolehdittava turvallisuuteen ja/tai toimitusvarmuuteen liittyvistä kysymyksistä. Sen vuoksi komissio katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat huolehtineet näistä riskeistä asianmukaisella ja vastuullisella tavalla, joka on sopusoinnussa Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa.
(244)
Jäljempänä kuvaillut kolme vastasuoritetta vahvistavat entisestään Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden täyttymistä varmistamalla, että julkista tukea ei käytetä muihin tarkoituksiin kuin ydinalan rasitteiden rahoittamiseen. Aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneisiin rasitteisiin liittyville kolmenlaisille maksuille asetetut enimmäismäärät varmistavat, että näiden tavoitteiden täyttämiseksi on riittävästi varoja, samalla kun valtion toimenpiteet rajoitetaan pienimpään mahdolliseen määrään niiden saavuttamiseksi.
(245)
Komissio päättelee, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten suunnittelemat toimenpiteet ovat asianmukaisia asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka ovat Euratomin perustamissopimuksen mukaisia.
2. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki
(246)
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa valtiontuki määritellään jäsenvaltion myöntämäksi taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetyksi tueksi, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(247)
On selvää, että valtion toimenpiteet BE:n rakenneuudistussuunnitelman puitteissa ovat valikoivia, koska niistä hyötyy vain yksi yritys.
(248)
Sähköllä käydään kauppaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden jäsenvaltioiden välillä Ranskaan ja Irlantiin johtavien siirtoyhteyksien kautta. Sähköllä on käyty jäsenvaltioiden välillä kauppaa kauan aikaa, erityisesti sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY (34) tultua voimaan. Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoituksessa toimittamien lukujen mukaan BE on kapasiteetin perusteella mitattuna Englannin ja Walesin toiseksi suurin sähköntuottaja ja Skotlannin kolmanneksi suurin sähköntuottaja. Sen vuoksi valtion osallistuminen rakenneuudistussuunnitelmaan voi selvästi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(249)
Seitsemästä rakenneuudistustoimenpiteiden kokonaisuudesta kolme ei ole peräisin valtion varoista: toimenpidekokonaisuus D (merkittävien velkojien saatavien uudelleenjärjestelytoimet), toimenpidekokonaisuus E (uusi kaupankäyntistrategia) ja toimenpidekokonaisuus F (omaisuuserien myynti). Niitä ei sen vuoksi voida luokitella EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi.
(250)
Sitä vastoin toimenpidekokonaisuus A on peräisin valtion varoista, koska se muodostuu useista Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen maksuista tai maksusitoumuksista. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen maksuilla katetaan osa ydinalan rasitteista, jotka BE:n olisi tavallisesti täytynyt kattaa, toimenpidekokonaisuus A tuo etua BE:lle. Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että toimenpidekokonaisuus A on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Yhdistynyt kuningaskunta ei kiistä tätä.
(251)
Toimenpidekokonaisuuksiin B ja C sisältyy julkisen yhtiön BNFL:n varoja (toimenpidekokonaisuuteen B kokonaisuudessaan ja osaan toimenpidekokonaisuudesta C). Julkiselle yhtiölle kuuluvat varat ovat valtion varoja. Edellä esitetyn perusteella toimenpidekokonaisuudet B ja C ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ainoastaan siltä osin kuin ne antavat BE:lle kilpailuedun, joka on peräisin valtiolta. Koska tätä kysymystä käsiteltiin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, sitä analysoidaan tarkemmin jäljempänä VI.2.b jaksossa.
(252)
Toimenpidekokonaisuuteen G sisältyy paikallisviranomaisten varoja. Tällaisten viranomaisten varat ovat valtion varoja. Sen vuoksi toimenpidekokonaisuus G on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ainoastaan siltä osin kuin se antaa BE:lle kilpailuedun, joka on peräisin valtiolta. Koska tätä kysymystä käsiteltiin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, sitä analysoidaan tarkemmin jäljempänä VI.2.a jaksossa.
a) Toimenpidekokonaisuuteen G sisältyvä tuki
(253)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todistaneet, että BE on maksanut toimenpidekokonaisuuteen G sisältyvät verot paikallisviranomaisille korkojen kanssa, jotka perustuivat komission Yhdistyneelle kuningaskunnalle vahvistamaan viite- ja diskonttokorkoon. Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännössä ei ole erityistä määräystä, jonka mukaan tilanteessa, jossa paikallisviranomaiset lykkäävät verojen maksua, olisi käytettävä korkeampaa viitekorkoa. Sen vuoksi komissio katsoo, että käytetty korko on asianmukainen viitearvo määritettäessä, antaako verojen lykkääminen kilpailuedun BE:lle. Edellä esitetyistä syistä komissio päättelee, että toimenpidekokonaisuus G ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
b) Toimenpidekokonaisuuksiin B ja C sisältyvä tuki
(254)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio totesi arvioinnin siinä vaiheessa katsovansa, että BNFL:n ja BE:n välisten sopimusten uudelleenneuvottelua voidaan pitää valtiontukena. Tämä perustui siihen, että julkinen yhtiö BNFL ilmoitti olevansa halukas muuttamaan voimassa olevien BE:n kanssa tekemiensä sopimusten kaupallisia ehtoja vasta sen jälkeen, kun BE oli ilmoittanut aloittaneensa neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanssa taloudellisesta tuesta. Näytti epäilyttävältä, että näistä sopimuksista neuvoteltiin uudelleen kaupallisin ehdoin. Komissio tuli samaan alustavaan päätelmään toimenpidekokonaisuuden C osalta.
(255)
Menettelyn aloittamisen jälkeen saamiensa tietojen perusteella komissio on tutkinut tarkemmin sitä, täyttivätkö toimenpidekokonaisuuden B ja C edellytykset niiden luokittelemiseksi valtiontueksi ja erityisesti sisältyikö niihin kilpailuetu BE:lle. Se päätteli seuraavaa:
(256)
Toimenpidekokonaisuudessa B on kyse julkisen yhtiön BNFL:n ja BE:n välisten sopimusten uudelleenneuvottelusta. Komissio on tutkinut, saako BE toimenpidekokonaisuuden B kautta edun, jollaista yksikään yksityinen toimija ei olisi antanut tälle vaikeuksissa olevalle yritykselle samanlaisissa olosuhteissa. Toisin sanoen komissio on tarkastellut sitä, noudattiko BNFL:n toiminta markkinaehtojen mukaisesti toimivaa velkojaa koskevaa periaatetta sen hyväksyessä toimenpidekokonaisuuden B.
(257)
Tätä tarkoitusta varten komissio on erityisesti tarkastellut sitä, neuvoteltiinko BNFL:n BE:n kanssa tekemistä sopimuksista uudelleen kaupallisin ehdoin ja olivatko BNFL:n tekemät myönnytykset luonteeltaan kaupallisia.
(258)
Ensimmäisenä komission on tarkasteltava sitä, neuvoteltiinko BNFL:n ja BE:n väliset uudet sopimukset kaupallisin ehdoin. On tärkeää muistaa, että BNFL on BE:n suurin yksittäinen velkoja ja BE on BNFL:n suurin asiakas. Komissio on tutkinut, olisiko samanlaiseen tilanteeseen joutunut yksityinen toimija voinut hyväksyä BNFL:n hyväksymät ehdot. Koska on kyse toimittajasta, jonka suurin asiakas on vaikeuksissa, on tässä yhteydessä tarkistettava, toimiko BNFL kuten varovainen yksityinen velkoja, joka yrittää maksimoida mahdollisuutensa saada saatavansa takaisin (35).
(259)
Komissio on tarkastellut BNFL:n oikeudellisten ja taloudellisten neuvonantajien raportteja ja otteita BNFL:n hallituksen kokousten pöytäkirjoista, jotka BNFL toimitti.
(260)
Komissio toteaa ensinnäkin, että BNFL pyysi neuvonantajiaan pohtimaan sen asemaa suhteessa BE:hen jo vuoden 2002 alussa, jolloin BE pyysi ensimmäistä kertaa BNFL:n kanssa tekemiensä sopimusten sisältämän taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen soveltamista. Ei ollut mahdollista tehdä lopullista päätelmää siitä, että taloudellisia vaikeuksia koskevan lausekkeen edellytykset todella täyttyivät, mutta BNFL:n hallitus kehotti BNFL:ää harkitsemaan, millä tavoin BE:n vaikeudet voitaisiin poistaa sillä ehdottomalla edellytyksellä, että kaikki järjestelyt ovat BNFL:n kaupallisten etujen mukaisia.
(261)
BNFL:n toimittamat raportit, jotka oli laadittu tänä ajankohtana, osoittavat BNFL:n erityisen tilanteen BE:n velkojana ja toimittajana ja niissä analysoidaan BE:n maksukyvyttömyyden vaikutusta BNFL:ään. Niissä päätellään, että BNFL:n suurien riskien vuoksi maksukyvyn palauttava rakenneuudistus olisi BNFL:n etujen mukaista, mutta ei mihin hintaan hyvänsä. Sen vuoksi niissä ehdotetaan BE:lle tehtävää myönnytyspakettia ja seurataan tämän paketin kehitystä BE:n kanssa käytyjen neuvottelujen aikana. Raporteista ilmenee, että BNFL piti neuvottelujen aikana kiinni alkuperäisestä tavoitteestaan, joka oli pyrkiä huolehtimaan eduistaan parhaalla mahdollisella tavalla välttämällä BE:n asettaminen selvitystilaan, mutta ei hinnalla millä hyvänsä ja tasapainoisen sopimuksen puitteissa.
(262)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BNFL:n uudelleenneuvoteltuja sopimuksia on pidettävä kokonaisuutena ja verrattava BNFL:n mahdolliseen asemaan siinä tapauksessa, että BE:stä olisi tullut maksukyvytön, sen sijaan että tarkasteltaisiin yksittäisiä osia. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja BNFL:n toimittamissa raporteissa päätellään, että lopulliset ehdot ovat BNFL:n kannalta suotuisammat kuin mikään maksukyvyttömyysskenaario.
(263)
Edellä esitetyn perusteella komissio on päätellyt, että BE:n maksukyvyttömyystilanteessa BNFL joutuisi erittäin epävarmaan ja todennäköisesti epäedulliseen asemaan.
(264)
On totta, että BE:n maksukyvyttömyys ei automaattisesti merkitse sitä, että kaikki sen ydinvoimalat suljettaisiin välittömästi eikä se poistaisi kokonaan tarvetta olemassa olevien voimaloiden käytöstäpoistoon ja aikaisemmin käytetyn polttoaineen huoltoon.
(265)
Komissio katsoo kuitenkin, että BE:n maksukyvyttömyystilanteessa BNFL:n olisi ollut vaikeampi neuvotella BE:n seuraajan kanssa voimaloiden käynnissä pitämisestä tai niiden käytöstä poistamisesta. Tähän olisi liittynyt paljon riskejä ja epävarmuustekijöitä, jotka yksityisen sijoittajan on otettava huomioon harkitessaan sopimusten uudelleenneuvottelua, erityisesti suurimman asiakkaansa kanssa. Se, että BNFL:n neuvonantajat olivat tutkineet tätä vaihtoehtoa huolellisesti, osoittaa selvästi, että BNFL otti nämä seikat asianmukaisesti huomioon.
(266)
Sen vuoksi BE:n maksukyvyn palauttava rakenneuudistus oli BNFL:n kaupallisten etujen mukaista.
(267)
Tämän alustavan päätelmän tekemisen jälkeen komissio tarkasteli uudelleenneuvoteltujen sopimusten vaikutusta BNFL:n tuloihin erityisesti ottaen huomioon kolmansien osapuolten huomautukset. Sen tarkoituksena oli selvittää mikrotaloudellisten ehtojen mukaan, olisiko vastaavassa asemassa oleva yksityinen yritys voinut hyväksyä nämä uudelleenneuvotellut sopimukset.
(268)
Käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvät velvoitteet jaetaan aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneisiin rasitteisiin ja tuleviin rasitteisiin.
(269)
Aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneiden käytettyä polttoainetta koskevien rasitteiden osalta rakenneuudistussuunnitelman toimenpidekokonaisuudessa A Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ottaa vastatakseen kaikista näistä rasitteista BE:n puolesta (36).
(270)
Tulevaisuudessa käytetyn polttoaineen huollon osalta muutettiin voimassa olevia sopimuksia. BNFL on toimittanut uusista käytetyn polttoaineen huoltoa koskevista sopimuksista seuraavan taulukon, joka osoittaa, että BE:n maksut BNFL:lle noudattavat liukuvaa asteikkoa. Komissio on lisännyt kursiivilla merkitys tiedot.
Taulukko 7
Uusien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten hinnat
Toteutunut sähkönhinta (38), Englannin puntaa/MWh vuoden 2003 reaalihinnoissa
Yksikkö(alennus)/lisä, Englannin puntaa/MWh vuoden 2003 reaalihinnoissa
(suhteessa alkuperäisiin sopimuksiin)
Käytettyä polttoainetta koskevan maksun nettoyksikkömäärä, Englannin puntaa/MWh vuoden 2003 reaalihinnoissa
Maksu Englannin puntaa/kgU (37)
14,8 ja vähemmän
- 0,6
[…]
15
- 0,5
16
0
17
0,5
18
1
19
1,5
20
1,75
21 ja enemmän
2,0
(271)
On tärkeää huomata, että taulukossa 7 esitettyjä alennuksia ja lisäyksiä on verrattu niihin käytetyn polttoaineen huoltoa koskeviin sopimuksiin, jotka olivat voimassa juuri ennen rakenneuudistusta, eikä vanhempiin sopimuksiin. Tämä on oikea viitearvo arvioitaessa BNFL:n myönnytyksiä BE:lle, koska se osoittaa, kuinka paljon BNFL olisi saanut BE:ltä, jos BE ei olisi joutunut vaikeuksiin. Sitä vastoin uusien sopimusten vertailu vanhempiin sopimuksiin, esimerkiksi alkuperäisiin peruskuormasopimuksiin, joihin ensimmäinen nimettömänä pysyttelevä kolmas osapuoli viittaa, ei olisi järkevää analysoitaessa myönnytyksiä, jotka BNFL teki rakenneuudistussuunnitelmaa koskevien neuvottelujen aikana.
(272)
Taulukko 7 osoittaa, että jos toteutunut sähkönhinta on alhaisempi kuin tavoitehinta, joka on 16 Englannin puntaa/MWh, BNFL myöntää BE:lle alennuksen verrattuna rakenneuudistusta edeltäviin käytetyn polttoaineen huoltoa koskeviin sopimuksiin. Jos sähkönhinta on tavoitehintaa suurempi, BNFL:lle maksetaan lisä verrattuna niihin maksuihin, joita se sai alkuperäisten käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten nojalla.
(273)
Kuten johdanto-osan 270 kappaleessa todetaan, BNFL:n tulevaisuudessa saamat tulot käytetyn polttoaineen huollosta ja loppusijoittamisesta riippuvat sähkön tukkuhinnoista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tällaista määräystä ei voida pitää kaupallisten ehtojen vastaisena. Se on melko tavallinen alalla, jolla toimijat haluavat jakaa mahdollisiin suuriin hinnanvaihteluihin liittyvät riskit.
(274)
Tarkistaakseen, olisiko yksityinen yhtiö voinut hyväksyä nämä hinnat, komissio selvitti, missä määrin BNFL pystyisi niiden perusteella kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa ottaen huomioon sähkönhintojen odotettu kehitys. Jos yksityistä yhtiötä uhkaisi sellaisen asiakkaan menetys, joka on sille yhtä tärkeä kuin BE on BNFL:lle, se olisi valmis laskemaan hintojaan tasolle, jolla se pystyisi kattamaan ne kustannukset, jotka se voisi välttää lopettamalla toimintansa. Näissä kustannuksissa on nimenomaan kyse vältettävissä olevista kustannuksista.
(275)
Tässä tapauksessa BNFL saa uusien käytetyn polttoaineen huoltoa koskevien sopimusten perusteella omistusoikeuden käytettyyn polttoaineeseen ajankohtana, jolloin BE toimittaa sen. Tämä merkitsee sitä, että BNFL:n on huolehdittava tämän polttoaineen loppusijoituksesta toisin kuin aikaisempien sopimusten voimassa ollessa (39). Koska tämä muodostaa lisäkustannuksen BNFL:lle aikaisempiin sopimuksiin verrattuna, ei voida yksinkertaisesti verrata aikaisempia maksuja ja uusia maksuja ja päätellä, että BNFL kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa heti kun sähkön tukkuhinta on yli […] Englannin puntaa/MWh. Toisaalta uusissa käytetyn polttoaineen huoltoa koskevissa sopimuksissa ei määrätä, millä tavoin BNFL:n on käsiteltävä käytetty polttoaine, johon sillä on omistusoikeus. BNFL voi valita, jälleenkäsitteleekö se polttoaineen ennen loppusijoitusta vai ei.
(276)
On suoritettava lisäanalyyseja, jotka perustuvat BNFL:n todellisiin vältettävissä oleviin kustannuksiin, käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvat kustannukset mukaan luettuina.
(277)
Komissio pyysi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisia toimittamaan yksityiskohtaisen selvityksen näistä kustannuksista. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat asiakirjat osoittavat, että BNFL kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa heti kun sähkönhinnat ovat yli […] Englannin puntaa/MWh - […] Englannin puntaa/MWh riippuen siitä, jättääkö BNFL liikkumavaraa riskien kattamiseksi. Pieni ero johdanto-osan 275 kappaleessa mainittuun lukuun ([…] Englannin puntaa/MWh) johtuu pääasiassa siitä, että BNFL:n laitosalueella on jo pitkäaikaisvarastoinnissa käytettäviä altaita, joihin tällä hetkellä varastoidaan polttoainetta ennen jälleenkäsittelyä. […].
(278)
Komissio on tarkistanut tämän arvioinnin vertaamalla Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ilmoittamia vältettävissä olevia kustannuksia toisen lähteen ilmoittamiin kustannuksiin.
(279)
Greenpeace on julkaissut verkkosivustollaan National Economic Research Associates -yhdistyksessä toimivan Gordon MacKerronin raportin (40). Tämän raportin mukaan käytetyn polttoaineen väliaikaisvarastoinnin kustannukset ovat 200 Yhdysvaltain dollaria/kgU (110 Englannin puntaa/kgU (41)) ja sen loppusijoituksen kustannukset 400 Yhdysvaltain dollaria/kgU (220 Englannin puntaa/kgU). Raportin laatijan mukaan luvut on saatu amerikkalaisesta tutkimuksesta (42). Yhdysvalloissa käytettyjen reaktoreiden (kevytvesireaktoreita) ja BE:n reaktoreiden välillä on monia eroja. Raportista ei myöskään ilmene, ovatko siinä mainitut kustannukset vältettävissä olevia kustannuksia vai sisältyykö niihin kiinteitä kustannustekijöitä, jotka eivät sisälly tähän analyysiin. Kustannukset riippuvat myös erittäin paljon diskonttokoroista, sillä suurin osa loppusijoituskustannuksista syntyy kaukana tulevaisuudessa. Komissio on kuitenkin käyttänyt näitä lukuja, koska sen mielestä kolmannen osapuolen julkaisemat luvut ovat tärkeitä Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien lukujen tarkistamiseksi.
(280)
Johdanto-osan 279 kappaleessa mainittujen lukujen perusteella BNFL pystyisi kattamaan kustannuksensa sähkönhinnan ylittäessä […] Englannin puntaa/MWh. Näitä lukuja on verrattava sähkönhintojen odotettuun kehitykseen.
(281)
Tässä vertailussa on lähdettävä liikkeelle siitä sähkönhintojen nykyisestä ja tulevasta kehityksestä, jota BNFL odotti neuvotellessaan uusista sopimuksista BE:n kanssa. BNFL on arvioinut BE:lle tekemänsä myönnytykset nimenomaan tämän potentiaalisen kehityksen pohjalta.
(282)
BNFL:n toimittamista asiakirjoista ilmenee, että yleisten odotusten mukaan hinnat pysyvät lähitulevaisuudessa 16 Englannin punnan/MWh ja 19 Englannin punnan/MWh välillä ja nousevat sen jälkeen kestävämmälle tasolle.
(283)
Suunnitelman lopullisia ehtoja arvioidessaan BNFL käytti neljää mahdollista skenaariota. Ainoastaan kaikkein pessimistisimmässä skenaariossa sähkönhinnat pysyivät jatkuvasti alle 17 Englannin punnan/MWh ja olivat keskipitkällä aikavälillä ainoastaan noin 16,5 Englannin puntaa/MWh. Kolmen muun skenaarion mukaan hinnat nousisivat noin 18 Englannin puntaan/MWh jo vuonna 2007 ja sen jälkeen asteittain noin 19,5-23 Englannin puntaan/MWh.
(284)
Sen vuoksi BNFL arvioi sopimustensa uudelleenneuvottelua BE:n kanssa sellaisten hinnankehitystä koskevien ennusteiden perusteella, joiden mukaan se pystyisi pessimistisimmässäkin skenaariossa kattamaan saamiensa hintojen perusteella oman arvionsa mukaiset vältettävissä olevat kustannukset ja pessimistisintä skenaariota lukuun ottamatta kaikkien muiden skenaarioiden hinnat riittäisivät kattamaan Gordon MacKerronin arvion mukaiset vältettävissä olevat kustannukset.
(285)
Sähkönhinnat kehittyivät lopulta suotuisammin kuin edes kaikkein optimistisimmassa BNFL:n käyttämistä neljästä skenaariosta odotettiin. Hintoja raportoivat eri virastot ovat ilmoittaneet talven peruskuormalle lähitulevaisuudessa hintoja, jotka ovat yli 20 Englannin puntaa/MWh ja jopa nousevat 27 Englannin puntaan/MWh (43). Samat virastot ovat ilmoittaneet kesän hintojen olevan luokkaa 20 Englannin puntaa/MWh. Sen vuoksi BNFL:n käyttämät skenaariot olivat kaiken kaikkiaan melko pessimistisiä.
(286)
Tämän perusteella voidaan päätellä, että BNFL odotti pystyvänsä uusien sopimusten nojalla kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa, vaikka se joutuu vastaamaan käytetyn polttoaineen loppusijoituksesta aiheutuvista kustannuksista.
(287)
Polttoaineen toimitusta koskevien uusien sopimusten, jotka ovat paljon yksinkertaisempia, koska ne sisältävät muuttuvan maksun, jota ei ole sidottu sähkönhintoihin, analysointi osoittaa myös, että BNFL kattaa polttoainetoimituksiin liittyvät vältettävissä olevat kustannuksensa kaikissa tapauksissa.
(288)
Vältettävissä olevien kustannusten perusteellisessa tarkastelussa ei sen vuoksi ole ilmennyt seikkoja, jotka viittaisivat BNFL:n toimineen kaupallisten ehtojen vastaisesti. Päinvastoin sähkönhintojen todellisen kehityksen mukaan on hyvin mahdollista, että BNFL:n asema parantuu aikaisempaan tilanteeseen verrattuna samalla kun se on joustavuutensa ansiosta mahdollistanut suurimman asiakkaansa säilymisen markkinoilla.
(289)
Tarkasteltuaan uudelleenneuvotteluja mikrotaloudelliselta kannalta komissio tutki, kohdeltiinko BNFL:ää tasavertaisesti muiden BE:n yksityisten velkojien kanssa. Tässä analyysin toisessa vaiheessa komissio tutki, olivatko BNFL:n tekemät myönnytykset samanlaisia kuin yksityisten velkojien tekemät myönnytykset.
(290)
Yhdistyneen kuningaskunnan ja BNFL:n toimittamat tiedot osoittavat, että
a)
vaikka BNFL sopi ehdoista BE:n kanssa ennen kuin BE oli neuvotellut yksittäisistä ehdoista muiden suurten velkojiensa kanssa, se vaati sopimuksiin lausekkeen, jonka perusteella se voi peruuttaa ehdotetut myönnytykset, jos jollekin muulle merkittävälle velkojalle tarjotaan BNFL:ää suotuisampia ehtoja;
b)
koko neuvotteluprosessin aikana BNFL varmisti aina, että BE:n muita yksityisiä velkojia pyydettäisiin toimimaan vastaavalla tavalla kuin BNFL:ää;
c)
velkojien saatavien ja lopulta sovitussa rakenneuudistuspaketissa soviteltujen summien yksityiskohtainen vertailu osoittaa, että suhteessa muihin velkojiin BNFL on luopunut pienemmästä osuudesta saataviaan. Tältä osin on myös huomattava, että BE:n omaisuuseriä ei ollut BNFL:n velkojen vakuutena.
(291)
Tämän vuoksi komissio päättelee, että BNFL:ää kohdeltiin tasavertaisesti yksityisten velkojien kanssa. Tämä osoittaa myös, että BNFL ei toiminut rakenneuudistussuunnitelmasta neuvoteltaessa yksityisistä velkojista poikkeavalla tavalla.
(292)
Komissio katsoo, että edellä esitetty päätelmä todistaa riittävästi, että BNFL toimi markkinaehtojen mukaisesti toimivaa velkojaa koskevan periaatteen mukaisesti ja että toimenpidekokonaisuuteen B ei sisälly EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(293)
Lisäksi komissio katsoo, että tarkasteltavana olevassa asiassa ei ole merkkejä siitä, että BNFL:n toiminta olisi johtunut valtiosta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tarkasteli Stardust-tuomiossa (44) sitä, milloin on kyse valtion toteuttamasta toimenpiteestä. Tuomioistuin totesi, ettei toimenpiteen voida automaattisesti olettaa olevan valtiontukea, koska sen toteutti julkinen yritys. Ei riitä, että tuen myöntäjä on jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta 25 päivänä kesäkuuta 1980 annetun komission direktiivin 80/723/ETY 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu julkinen yritys (45). Se, että julkiset viranomaiset voivat käyttää suoraan tai välillisesti määräysvaltaa, ei todista sitä, että ne ovat todella käyttäneet tätä vaikutusvaltaa tietyssä tapauksessa. Kuten julkisasiamies Jacobs toteaa Stardust-asiassa antamassaan ratkaisuehdotuksessa (46), julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide voidaan katsoa valtion toteuttamaksi toimenpiteeksi asian olosuhteiden ja toimenpiteiden toteuttamisyhteyden perusteella. Julkisasiamies luettelee tosiseikkoja ja olosuhteita, jotka hänen mielestään voitaisiin ottaa huomioon, nimittäin näyttö siitä, että toimenpide tehtiin valtion aloitteesta, toimenpiteen luonne ja sen laajuus, valtion valvonnan osuus kyseisessä julkisessa yrityksessä ja yleinen käytäntö, jolla kyseistä yritystä käytetään muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin tai jolla sen päätöksiin vaikutetaan.
(294)
Komissio on tutkinut Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja kolmansien osapuolten huomautusten perusteella, voidaanko toimenpidekokonaisuus B (ja C) katsoa valtion toteuttamaksi. Se otti huomioon, että BNFL päätti hyvissä ajoin ennen kuin BE:n taloudelliset vaikeudet julkistettiin ja ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti osallistumisestaan mahdollisesti maksukykyyn johtavaan rakenneuudistukseen, että oli sen etujen mukaista tehdä myönnytyksiä BE:n jatkuvan maksukyvyn varmistamiseksi. Kronologisesti tarkasteltuna ei ole näyttöä siitä, että uudelleenneuvottelu tapahtui valtion aloitteesta. Päinvastoin sitä, että BNFL ei lopulta suostunut osallistumaan rakenneuudistussuunnitelmaan ennen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti osallistumisestaan, voidaan pitää todisteena siitä, että BNFL ei ollut valmis pelastamaan BE:tä hinnalla millä hyvänsä ja odottaisi mieluummin valtion puuttumista asiaan kuten kaikki muutkin velkojat tekijät.
(295)
Komissio otti huomioon myös sen, että Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaan BNFL:n johtajien velvollisuutena on toimia BNFL:n kaupallisten etujen mukaisesti yrityksen arvon maksimoimiseksi ja taloudellisten riskien minimoimiseksi kyseisenä ajankohtana käytössään olevien tietojen perusteella. Tämä ilmenee komission käytettävissä olevista otteista hallintoneuvoston kokouksen pöytäkirjoista.
(296)
Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio päättelee, että toimenpidekokonaisuus B ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(297)
Toimenpidekokonaisuus C muodostuu velanlyhennystaukoa koskevista sopimuksista, jotka koskevat maksuja BNFL:lle ja useille BE:n merkittäville velkojille 14 päivänä helmikuuta 2003 alkavan ja aikaisintaan 30 päivänä syyskuuta 2004 päättyvän ajanjakson aikana. Toisin kuin muut sopimuksiin osallistuvat velkojat BNFL ei saa korkoa velanlyhennystauon aikana.
(298)
Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio toteaa, että BNFL:n taloudellisten neuvonantajien raporteissa, jotka laadittiin BNFL:n ja BE:n välisten neuvottelujen aikana, päätellään, että BNFL ei ole osallistunut rakenneuudistuspakettiin suuremmilla myönnytyksillä kuin muut velkojat, kuten kaikkien merkittävien velkojien panosten vertailu osoittaa. Kuten johdanto-osan 290 kappaleessa todetaan, BE:n omaisuuseriä ei ollut BNFL:n saatavien vakuutena.
(299)
Lisäksi komissio päättelee, että suostuminen luopumaan koron maksusta maksukyvyn palauttavan rakenneuudistuksen mahdollistamiseksi vastaa sellaisen yksityisen velkojan käyttäytymistä, joka haluaa varmistaa kaupallisesti parhaan mahdollisen vaihtoehdon säilymisen. BNFL:n taloudellisten ja oikeudellisten neuvonantajien analyysi osoittaa, että velanlyhennystaukoa koskevien ehtojen uudelleenneuvottelun vaatiminen olisi vaarantanut kaikki BE:n kanssa tehdyt sopimukset ja ennen kaikkea BE:n maksukyvyn. Kyse olisi ollut vakavasta riskistä, sillä koron vaatiminen olisi johtanut BE:n maksukyvyttömyyteen, joka BNFL:n mukaan ei olisi ollut sen etujen mukaista. Luopuessaan näistä koroista BNFL toimi tavalla, joka vastaa sellaisen yksityisen velkojan toimintaa, joka haluaa varmistaa parhaat mahdolliset tulot.
(300)
Näin ollen komissio ei pystynyt osoittamaan, että se osa toimenpidekokonaisuudesta C, johon BNFL osallistui, oli valtion toteuttama. Syyt tähän päätelmään esitetään toimenpidekokonaisuuden B arvioinnissa johdanto-osan 256-296 kappaleessa.
(301)
Tämän vuoksi komissio on päätellyt, että toimenpidekokonaisuus C ei sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
3. Yhteismarkkinoille soveltuvuuden arviointi EY:n perustamissopimuksen nojalla
(302)
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään valtiontuen yleisestä kiellosta yhteisössä.
(303)
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 87 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä kiellosta.
(304)
Tässä asiassa ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia, koska tukitoimenpiteet eivät ole luonteeltaan sosiaalisia eikä tukea myönnetä yksittäisille kuluttajille, tuella ei korvata luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttamaa vahinkoa eikä tukea myönnetä sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.
(305)
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohta sisältää lisää poikkeuksia. Tässä asiassa ei voida soveltaa 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohdan poikkeuksia, koska tuella ei edistetä taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, sillä ei edistetä Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta tai poisteta jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä eikä sillä edistetä kulttuuria tai kulttuuriperintöä.
(306)
Sen vuoksi ainoastaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta voidaan mahdollisesti soveltaa. Tämän kohdan nojalla on mahdollista hyväksyä valtiontuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(307)
Komissio on vahvistanut suuntaviivoissa, millä edellytyksillä se voi tämänkaltaisessa asiassa päätyä myönteiseen arviointiin 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
(308)
Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio ilmaisi useita epäilyjä rakenneuudistussuunnitelman yhdenmukaisuudesta suuntaviivojen kanssa. Nämä epäilyt toistettiin edellä 3 jaksossa. Seuraavissa jaksoissa esitetään komission arviointi ja lopulliset päätelmät näiden epäilyjen osalta.
a) BE:n elinkelpoisuuden palautuminen
(309)
Rakenneuudistustuen myöntäminen edellyttää toteuttamiskelpoista, johdonmukaista ja kauaskantoista rakenneuudistussuunnitelmaa, joka pystyy palauttamaan yrityksen pitkäaikaisen elinkelpoisuuden kohtuullisessa ajassa realististen oletusten perusteella. Suuntaviivojen 32 kohdan mukaan elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän vaihtelun kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys tuskin voi itse vaikuttaa, jos markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä.
(310)
Suuntaviivojen 33 kohdan mukaan jäsenvaltion on toimitettava rakenneuudistussuunnitelma, jossa kuvaillaan yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet ja tarkastellaan skenaarioita, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin. Suuntaviivojen 34 kohdan mukaan suunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, kuoletuskustannukset ja rahoituskulut mukaan luettuina. Odotetun oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta rakenneuudistuksen läpikäynyt yritys voi kilpailla markkinoilla omin voimin.
(311)
Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio nosti esille useita BE:n elinkelpoisuuden palautumiseen liittyviä kysymyksiä. Nämä epäilyt perustuivat kahteen havaintoon. Ensinnäkin eräät toimenpidekokonaisuuteen A ja B sisältyvät toimenpiteet näyttivät ajallisesti rajoittamattomilta, mikä herätti epäilyjä siitä, pystyisikö BE rakenneuudistussuunnitelman seurauksena kilpailemaan omin voimin kohtuullisessa ajassa. Toiseksi näytti siltä, että rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisältynyt riittävästi BE:n sisäisiä toimenpiteitä.
(312)
Komission epäilyt liittyivät erityisesti toimenpidekokonaisuuksiin A ja B. Toimenpidekokonaisuuden A pitkän keston ja toimenpidekokonaisuuden B rajaamattoman luonteen vuoksi komissio epäili, että rakenneuudistustuki myönnetään BE:lle mahdollisesti jatkuvan tuen muodossa, mikä olisi suuntaviivojen määräysten vastaista. Kolmannet, esimerkiksi Drax, yhtyivät tähän huolenaiheeseen.
(313)
Toimenpidekokonaisuuden B osalta komissio päätteli, että se ei sisällä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Sen vuoksi toimenpidekokonaisuuden B rajaamatonta luonnetta koskevalla kysymyksellä ei ole enää merkitystä.
(314)
Toimenpidekokonaisuuden A osalta komissio oli huolissaan siitä, että ydinvoimaloiden käytöstäpoistosta voisi syntyä kustannuksia vuoteen 2086 asti ja että BE:n Sizewell B -reaktorissa käytetyn PWR-polttoaineen huoltoon liittyvien kustannusten rahoitusta ei myöskään ollut rajattu ajallisesti.
(315)
Käytöstäpoistokustannusten osalta komissio toteaa, että nämä kustannukset syntyvät tulevaisuudessa, mutta koskevat vuosia aikaisemmin rakennettuja ydinvoimaloita. Komissio hyväksyy Yhdistyneen kuningaskunnan väitteet, joiden mukaan ei ole mahdollista määrittää tarkkaan käytöstäpoistokustannusten suuruutta, koska AGR-voimaloita ei ole vielä poistettu käytöstä ja niiden käytöstäpoisto tapahtuu kaukana tulevaisuudessa, jolloin tekniikka on mahdollisesti kehittynyt. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus väittää, että käytöstäpoistokustannukset ovat pitkälti kiinteitä ja että BE:n on katettava rasitteiden suureneminen, joka aiheutuu voimalan käyttömenettelyjen muuttamisesta, jonka BE toteuttaa saadakseen taloudellista hyötyä, tai joka johtuu toimintaa koskevien minimivaatimusten rikkomisesta. On myös tärkeää muistaa, että valtion on tarkoitus osallistua rahoitukseen, jos NLF-rahastossa ei ole riittävästi varoja.
(316)
Ottaen huomioon ydinteollisuuden erityisluonteen, jonka vuoksi radioaktiivista materiaalia saa käsitellä vasta kun sen säteilyaste on turvallisemmalla tasolla, ja aikahaarukan, jonka aikana käytöstäpoistorasitteita on rahoitettava, komissio päättelee, että tällaisiin rasitteisiin liittyvää toimenpidekokonaisuuden A osaa ei voida pitää jatkuvana tukena BE:lle, koska rasitteet on määritelty ja ne liittyvät jo syntyneisiin kustannuksiin. BE:n taseeseen on jo kirjattu varaus näitä kustannuksia varten. Komissio päättelee lisäksi, että näihin kustannuksiin liittyvän tuen myöhäisen maksun ei voida katsoa lykkäävän elinkelpoisuuden palautumista tulevaisuuteen.
(317)
Sizewell B -reaktoriin ladatun PWR-polttoaineen huollon rahoittamisesta valtion varoin komissio toteaa, että BE maksaa NLF-rahastoon 150 Englannin puntaa/kgU PWR-polttoaineesta, joka ladataan Sizewell B-reaktoriin rakenneuudistuksen täytäntöönpanopäivän jälkeen.
(318)
Tämä summa on kiistatta pienempi kuin käytetyn PWR-polttoaineen huollosta, loppusijoitus mukaan luettuna, aiheutuvat kokonaiskustannukset. BE itse arvioi kokonaiskustannukset vuoden 2001/2002 tilinpäätöksessään 240 Englannin punnaksi/kgU. Se, että BE:n maksut NLF-rahastoon kattavat vain osan näistä kustannuksista, vahvistaa, että NLF-rahaston osallistuminen tämän polttoaineen huollon rahoitukseen sisältää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(319)
Päättääkseen, onko tämä tuki rajoittamatonta, komission on määritettävä kokonaiskustannusten jakautuminen kustannuksiin, jotka voidaan välttää ja joita ei voida välttää.
(320)
Kustannukset, joita ei voida välttää, ovat uponneita kustannuksia. Sen vuoksi yrityksen on taloudellisesti järkevää toimia niin kauan kuin se pystyy kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa, jotta mahdollisimman paljon uponneista kustannuksista voidaan saada takaisin. Tuen myöntäminen kustannuksiin, joita ei voida välttää, antaa sen vuoksi selvästi edun tuensaajayritykselle, koska se siirtää yrityksen kannattavuusrajaa. Vaikeuksissa olevien yritysten tapauksessa tarkoituksena on nimenomaan auttaa palauttamaan niiden elinkelpoisuus nopeammin. Mutta koska yritys joka tapauksessa pysyisi toiminnassa heti kun se kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa, tuki niiden kustannusten kattamiseen, joita ei voida välttää, ei keinotekoisesti pidennä yrityksen elinikää. Tällainen tuki ei sen vuoksi ole rajoittamatonta.
(321)
Sitä vastoin sellaisen tuen, jonka tarkoituksena on kattaa vältettävissä olevat kustannukset, erityisesti muuttuvat kustannukset, tavoitteena on pitää keinotekoisesti toiminnassa yritys, jolla ei muussa tapauksessa olisi taloudellista syytä jatkaa toimintojaan. Tällainen tuki on rajoittamatonta, sillä se varmistaa yrityksen elinkelpoisuuden ainoastaan, jos sitä ei ole rajattu ajallisesti.
(322)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että johdanto-osan 318 kappaleessa mainitusta 240 Englannin punnan/kgU suuruisista kustannuksista noin […] Englannin puntaa/kgU on vältettävissä. Loput kustannuksista ovat pääasiassa kustannuksia, joita ei voida välttää ja jotka liittyvät aikaisemmasta ja tulevasta toiminnasta syntyvän käytetyn PWR-polttoaineen loppusijoituspaikan rakentamiseen Sizewell B:n alueelle. Tämän loppusijoituspaikan on tarkoitus olla valmis tämän vuosisadan lopussa, mikä diskonttauksen vaikutukset huomioon ottaen selittää näiden kustannusten suhteellisen pienuuden verrattuna kustannuksiin muissa maissa.
(323)
Gordon MacKerronin raportissa esitettyjä lukuja, joihin viitataan alaviitteessä 38, ei voida käyttää tämän arvioinnin tarkistamiseksi, koska raportissa ei ilmoiteta, missä määrin lukuihin sisältyy kustannuksia, joita ei voida välttää.
(324)
Yhdistyneen kuningaskunnan arvioinnin tarkistamiseksi komissio on käyttänyt saatavilla olevia tietoja Suomen ydinenergiaohjelmasta, joka on yksi maailman avoimimmista ydinenergiaohjelmista. Sizewellin jätteiden tavoin Suomen ydinreaktoreissa tuotettua jätettä ei jälleenkäsitellä ennen sen loppusijoitusta. Loppusijoituksesta vastaava suomalainen yritys arvioi, että käytetyn polttoaineen huollosta Suomessa aiheutuvat kustannukset ovat 325 euroa/kgU (217 Englannin puntaa/kgU (47)), josta 217 euroa/kgU (145 Englannin puntaa/kgU) liittyy vältettävissä oleviin kustannuksiin (48).
(325)
Komissio toteaa, että nämä luvut ovat samaa tasoa kuin Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat luvut. Komissio katsoo niiden vahvistavan, että 150 Englannin punnan/kgU maksu riittää kattamaan käytetyn polttoaineen huollosta aiheutuvat vältettävissä olevat kustannukset sekä osan kustannuksista, joita ei voida välttää.
(326)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että rakenneuudistussuunnitelma ei sisällä jatkuvaa tukea BE:lle ja että sen kesto on sopusoinnussa suuntaviivojen kanssa ottaen huomioon ydinteollisuuden erityispiirteet ja Yhdistyneen kuningaskunnan velvoitteet Euratomin perustamissopimuksen nojalla (49).
(327)
Komissio toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on toimittanut yksityiskohtaisen suunnitelman, joka sisältää markkinatutkimuksen ja skenaariot, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin, kuten suuntaviivojen 33 kohdassa vaaditaan. Lisäksi ne ovat toimittaneet yksityiskohtaisen kassavirta-analyysin, joka on päivitetty heinäkuussa 2004.
(328)
Suunnitelmassa kuvaillaan yksityiskohtaisesti BE:n vaikeuksiin johtaneet syyt ja toimenpiteet, jotka on toteutettu tai toteutetaan niiden poistamiseksi ja joita on jo kuvailtu lyhyesti tämän päätöksen II.2.c jaksossa. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan otetaan käyttöön uusi kaupankäyntistrategia (toimenpidekokonaisuus E), jolla pyritään parantamaan BE:n suojaamatonta asemaa. Varmistamalla tuotannostaan suuremman osan myynnin keskipitkällä aikavälillä kiinteään hintaan BE:n tavoitteena on pienentää kassavirtojen heilahtelevaisuutta ja vahvistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuttaan. BE pienentää myös alttiuttaan sähkön tukkuhintojen vaihteluille Yhdistyneessä kuningaskunnassa samalla kun se säilyttää luotettavan kanavan markkinoille sopimusehtojen, Eggborough’n mahdollistaman joustavan tuotannon ja teollisuus- ja yrityskuluttajiin keskittyvän suoramyyntiliiketoiminnan yhdistelmän avulla. Toimenpidekokonaisuuksien A ja B tavoitteena on poistaa ongelma, joka liittyy sellaisten BE:lle ydinvoimayhtiönä aiheutuvien kustannusten suureen määrään, joita ei voida välttää, vapauttamalla BE:n aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneista ydinalan rasitteista, käytettyä polttoainetta koskevat aikaisemmasta toiminnasta aiheutuneet rasitteet ja käytöstäpoistokustannukset mukaan luettuina, ja pienentämällä sille tulevaisuudessa BNFL:n kanssa tehdyistä alkupään ja loppupään polttoainesopimuksista aiheutuvia kustannuksia. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy kolmen miinuksella olevan hankintasopimuksen uudelleenneuvottelu ja BE:n Pohjois-Amerikan omaisuuserien myynti, jonka odotetaan poistavan ongelman, joka BE:lle aiheutuu rahoituskustannusten muodossa syntyvistä suurista lyhyemmän aikavälin kustannuksista. BE:n vaikeuksien kolmannen syyn eli merkittävien suunnittelemattomien seisokkien osalta BE on laatinut ohjelman ydinvoimaloidensa luotettavuuden parantamiseksi (Performance Improvement Programme, PIP). Kyseisessä ohjelmassa suunnitellaan erityisesti pääomainvestointien ja henkilöstöinvestointien lisäämistä voimaloiden huollon ja käytössäoloasteen parantamiseksi. Lisäksi yksi tarkastelluista heikkouksista on se skenaario, jossa BE:n voimaloiden käytössäoloaste ei parane. Tämänkin skenaarion mukaan BE tuottaisi voittoa.
(329)
Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen toimittamat talousennusteet osoittavat elinkelpoisuuden palautuvan kohtuullisessa ajassa, sillä BE alkaa tuottaa voittoa vuodesta 2004 ja sen liiketoiminnan vuotuinen kassavirta on positiivinen vuodesta 2005 alkaen.
(330)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että rakenneuudistussuunnitelma poistaa BE:n vaikeuksiin johtaneet syyt ja perustuu realistisiin oletuksiin, kuten suuntaviivoissa edellytetään, erityisesti sähkönhintojen kehityksen ja PIP-ohjelman täytäntöönpanon osalta.
(331)
Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio epäili, voidaanko elinkelpoisuuden palautumisen katsoa olevan pääasiassa seurausta sisäisistä toimenpiteistä. Komissio epäili erityisesti sitä, että BE:n toimenpiteiden seurauksena saamat säästöt johtuivat pelkästään velkojien ja tavarantoimittajien myönnytyksistä eivätkä BE:n toimintojen järkeistämisestä.
(332)
Drax esitti tätä koskevia huomautuksia menettelyn aloittamisen jälkeen. Sen mielestä BE:n rakenneuudistuksessa ei ole kyse todellisesta rakenneuudistuksesta, koska sitä ei toteuteta sisäisillä toimenpiteillä ja se takaa BE:lle, ettei sen konkurssia koskaan sallita. Drax lisää, että BE:n osallistuminen rakenneuudistukseen ei ole täysin selvää ja että joidenkin ydinvoimaloiden sulkeminen olisi ollut parempi ratkaisu. Greenpeace yhtyy tähän viimeiseen huomautukseen. Yhdistynyt kuningaskunta kiisti tämän näkemyksen ja vastasi, että tukipaketin edellytyksenä on se, että hallitus toteaa BE:n elinkelpoisuuden palautumisen olevan mahdollista. Lopuksi Yhdistynyt kuningaskunta totesi, että suuntaviivojen mukaan valtion rahoituksen, yksityisen rahoituksen ja yrityksen oman rahoitusosuuden on oltava tasapainossa, mutta yrityksen ei suuntaviivojen mukaan tarvitse pystyä palauttamaan elinkelpoisuuttaan ilman valtion tukea.
(333)
Komissio myöntää, että rakenneuudistuksen ei tarvitse perustua ainoastaan sisäisiin toimenpiteisiin, vaan siihen voi myös sisältyä valtion ja yksityisen sektorin kuten velkojien ja tavarantoimittajien toimenpiteitä. Komissio toteaa, että BE on jo toteuttanut seuraavat toimenpiteet: se on myynyt Pohjois-Amerikan omaisuuseränsä (toimenpidekokonaisuus F) ja […]. Kaupalliselta kannalta tarkasteltuna komissio toteaa, että uuden kaupankäyntistrategiansa (toimenpidekokonaisuus G) mukaisesti BE on lisännyt keskipitkän aikavälin kiinteähintaisten sopimustensa määrää suojaamattoman asemansa parantamiseksi. Lisäksi BE:tä ei vapauteta sen ydinalan rasitteista, vaan se osallistuu jatkossakin NLF-rahaston rahoitukseen.
(334)
Kuten jäljempänä VI.3.c.v jaksossa selitetään, komissio ottaa huomioon myös sen, että BE:n ydinvoimaloista yhden tai useamman sulkeminen ei ole mahdollinen vaihtoehto ja että Eggborough’n käytöstäpoistaminen vaarantaisi mahdollisuudet BE:n elinkelpoisuuden palauttamiseen ja olisi kohtuuton vaatimus.
(335)
Ottaen huomioon BE:n jo toteuttamat ja sen suunnittelemat toimenpiteet ja että BE:n vaikeuksiin johtaneet syyt poistuvat rakenneuudistussuunnitelman ansiosta, komissio päättelee, että suuntaviivojen 32 kohdassa esitetty vaatimus täyttyy.
(336)
Eräät kolmannet osapuolet ovat asettaneet kyseenalaiseksi erityisesti mahdollisuudet palauttaa BE:n vanhimman ydinvoimalan, Dungeness B-voimalan, elinkelpoisuus.
(337)
Powergen, joka kolmansista osapuolista esitti parhaiten todistetut perustelut, käytti Dungeness B-voimalan tilannetta koskevan analyysinsa perustana kyseisen voimalan kustannusrakennetta, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset olivat alun perin toimittaneet ja jota käsiteltiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.
(338)
Powergenin mukaan Dungeness B:n tehokkuus on erittäin heikko. Aikaisempaa toimintaa koskevat luvut osoittavat, että sen kuormitusaste on pieni. Powergenin arvioiden mukaan se on 46 prosenttia. Tällaisella kuormitusasteella voimala tuottaisi noin 4,5 TWh vuodessa. Powergenin mukaan tällaisen sähkömäärän tuottaminen maksaisi noin 73,8 miljoonaa Englannin puntaa pelkästään vältettävissä olevat kustannukset huomioon ottaen. Powergen päättelee, että Dungeness B-voimalan vältettävissä olevat kustannukset ovat noin 16,4 Englannin puntaa/MWh sähkön peruskuormahinnan ollessa tukkumarkkinoilla 16 Englannin puntaa/MWh (50).
(339)
Powergenin huomautuksia koskevassa vastauksessaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset esittivät oman kantansa Powergenin Dungeness B:n elinkelpoisuudesta esittämästä arviosta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan Powergenin arviossa on kaksi virhettä. Ensinnäkin Powergenin oletus voimalan kokonaiskustannuksista oli liian alhainen. BE:n tietojen mukaan Dungeness B:n todelliset kustannukset ovat Powergenin arviota suuremmat, erityisesti käyttö- ja huoltokustannukset. Tämä nostaa Dungeness B:n kustannuksia megawattituntia kohden.
(340)
Sitä vastoin Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan Dungeness B:n tehokkuus on parantunut huomattavasti viime vuosina. Niiden mukaan silloin, kun aikaisempien vuosien luvut osoittavat parannusta, tulevaisuutta arvioitaessa ei pitäisi olettaa, että voimalan tulos vastaa sen tulosta huonoimpina vuosina, vaan ennemminkin, että sen tulos vastaa viimeisimpien vuosien tulosta. Tällöin voimalan kuormitusaste nousisi 61 prosenttiin. Tämä pienentää Dungeness B:n kustannuksia megawattituntia kohden.
(341)
Johdanto-osan 339 ja 340 kappaleissa esitetyt näkökohdat huomioon ottaen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset laskevat Dungeness B:n vältettävissä olevien kustannusten olevan noin […] Englannin puntaa/MWh sähkön peruskuormahinnan ollessa tukkumarkkinoilla […] Englannin puntaa/MWh.
(342)
Komissio on tutkinut Dungeness B:n vältettävissä olevat kustannukset erilaisten oletusten perusteella riippuen siitä, missä arvioissa esitetään kokonaiskustannukset ja kuormitusaste oikein. Se on päätynyt seuraavaan tulokseen:
Taulukko 8
Dungeness B:n vältettävissä olevat kustannukset megawattituntia kohden sähkön peruskuormahinnan ollessa tukkumarkkinoilla 16 Englannin puntaa/MWh
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten tuotantoa koskeva oletus
Powergenin tuotantoa koskeva oletus
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kustannuksia koskeva oletus
[…]
[…]
Powergenin kustannuksia koskeva oletus
[…]
16,4 GBP/MWh
(343)
Ottaen huomioon sen, että BE ja BNFL jakavat keskenään sähkönhintojen noususta saatavan edun, jos sähkön peruskuormahinta tukkumarkkinoilla poikkeaa 16 Englannin punnan/MWh hinnasta, komissio on laskenut sähkön tavoitehinnan, jonka ylittyessä Dungeness B kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa eri oletusten perusteella.
Taulukko 9
Sähkön peruskuormahinta tukkumarkkinoilla, jonka ylittyessä Dungeness B kattaa vältettävissä olevat kustannuksensa
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten tuotantoa koskeva oletus
Powergenin tuotantoa koskeva oletus
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten kustannuksia koskeva oletus
[…]
[…]
Powergenin kustannuksia koskeva oletus
[…]
16,8 GBP/MWh
(344)
Taulukon 9 perusteella näyttää siltä, että huonointa skenaariota lukuun ottamatta kaikissa muissa skenaarioissa Dungeness B pystyy kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa eikä sen vuoksi tee tappiota heti kun sähkön peruskuormahinta tukkumarkkinoilla on yli […] Englannin puntaa/MWh. Tämä tavoitehinta vastaa peruskuormasähkön hintaa tukkumarkkinoilla, jonka tällä hetkellä ilmoitetaan olevan eräissä tapauksissa selvästi yli 20 Englannin puntaa/MWh, kuten johdanto-osan 282-285 kappaleessa todettiin, ja jonka on joka tapauksessa aina odotettu olevan 16-19 Englannin puntaa/MWh jopa lyhyellä aikavälillä, jonka Dungeness B on vielä toiminnassa. Lisäksi komissio toteaa, että nykyisillä sähkönhinnoilla Dungeness B pystyy kattamaan vältettävissä olevat kustannuksensa kaikkein pessimistisimmässäkin skenaariossa.
(345)
Sen vuoksi komissio katsoo Dungeness B:n olevan elinkelpoinen.
b) Onko tuki rajattu välttämättömään vähimmäismäärään
(346)
Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio epäili sitä, oliko tuki rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, koska ei ollut määritetty, ovatko toimenpidekokonaisuudet B, C ja G valtiontukea, ja koska toimenpidekokonaisuuteen A sisältyvän tuen tarkkaa määrää ei tiedetty.
(347)
Komissio toteaa, että se päätteli edellä VI.2.a ja VI.2.b jaksossa, että toimenpidekokonaisuudet B, C ja G eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Sen vuoksi ainoastaan toimenpidekokonaisuuteen A sisältyy tukea.
(348)
Toimenpidekokonaisuuteen A sisältyy valtiontukea, jonka tarkoituksena on kattaa kolmenlaisia rasitteita: aikaisemmasta toiminnasta syntyneen käytetyn polttoaineen huolto, sopimusten ulkopuolisten rasitteiden hoitaminen ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistaminen. Menettelyn aloittamisen ajankohtana näihin kolmeen luokkaan sisältyvät rasitteet ja siten niihin liittyvä valtiontuki oli pelkästään arvioitu ilman vahvistettua enimmäismäärää.
(349)
Käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvät rasitteet muodostavat pääosan kokonaisrasitteista. Niissä on kyse maksuista BNFL:lle sellaisen polttoaineen huoltopalveluista, joka on ladattu BE:n reaktoreihin ennen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanopäivää. Näistä palveluista on jo tehty sopimus, ja summa, joka BE:n on maksettava BNFL:lle, on useimmissa tapauksissa selvästi määritelty.
(350)
Tästä syystä komissio on edelleen sitä mieltä, että olisi vahvistettava enimmäismäärä sille, kuinka paljon Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus voi rahoittaa näitä rasitteita. Sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat suostuneet muuttamaan näitä rasitteita koskevan alkuperäisen arvionsa, joka oli 2 185 000 000 Englannin puntaa (51), näihin rasitteisiin liittyvän tuen enimmäismääräksi.
(351)
Sitä vastoin ydinvoimaloiden käytöstäpoistamiseen liittyvien rasitteiden ja sopimusten ulkopuolisten rasitteiden tarkkaa suuruutta on vaikea määrittää.
(352)
Ydinvoimaloiden käytöstäpoisto on hyvin erityislaatuinen tehtävä. Koko maailmassa on vähän kokemusta kokonaan loppuun saatetusta työstä tällä alalla (52). Asiantuntijoiden mukaan nämä kustannukset ovat mahdollisesti 15 prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista tai enemmän (53), tai 50 prosenttia investoinnin ydinvoimaan liittyvästä osuudesta (54). Vaikka nämä arviot osoittautuisivat täysin johdonmukaisiksi ja oikeiksi, olisi voimalaitoksen käytöstäpoistokustannusten arvioimiseksi laskettava sen alkuperäiset investointikustannukset tarkkaan, mikä olisi erityisen vaikeaa BE:n voimalaitosten kaltaisten vanhojen voimalaitosten tapauksessa, joiden osalta ei ole tarkkoja tietoja aikaisemmista kustannuksista.
(353)
Lisäksi useimmat BE:n voimaloista ovat AGR-voimaloita, jotka eroavat muiden maiden voimaloista ja lisäksi jossain määrin myös toisistaan. Sen vuoksi BE:n reaktoreiden käytöstäpoistokustannuksia koskevia arvioita ei voida tarkentaa ulkomailla tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa kertyneen kokemuksen perusteella.
(354)
Samoin sopimusten ulkopuolisia rasitteita on niiden luonteen vuoksi vaikea määrittää. Ne liittyvät pääasiassa käytetyn polttoaineen loppusijoitukseen. Ydinpolttoaineen loppusijoitustapaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole vielä päätetty, kuten Nirexin keskiaktiivisen jätteen varastointilaitoksesta saatu kokemus on osoittanut. Myös muissa maissa saatu kokemus on osoittanut, että loppusijoituspaikan löytäminen tietyntyyppisille jätteille voi olla sekä teknisesti että poliittisesti haastava tehtävä. On erittäin vaikea määrittää riittävällä tarkkuudella sellaisesta toiminnosta aiheutuvia kustannuksia, jonka toteuttamisesta on saatavilla näin vähän tietoja. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat lisäksi, että muiden jäsenvaltioiden arviot varastointikustannuksista voivat vaihdella suuresti.
(355)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että käytöstäpoistorasitteista ja sopimusten ulkopuolisista rasitteista aiheutuvien enimmäiskustannusten määrittely olisi mahdollista ainoastaan suurella virhemarginaalilla. Kustannusten yliarviointi olisi vakava riski.
(356)
Tästä syystä komissio on tässä tapauksessa sitä mieltä, että erittäin epävarman ja todennäköisesti liian suureksi arvioidun arvon asettaminen tuen enimmäismääräksi olisi itse asiassa tuen rajaamista välttämättömään vähimmäismäärään koskevan vaatimuksen vastaista, koska epävarmuusmarginaali, joka ei toteudu, voi johtaa siihen, että on mahdollista myöntää tarpeetonta tukea.
(357)
Paljon parempi tapa varmistaa välttämätöntä vähimmäismäärää koskevan periaatteen täyttyminen olisi olla yrittämättä laskea tuelle enimmäismäärää, vaan laatia järjestelmä, jonka tavoitteena on taata tulevien menojen rajoittaminen vähimmäismäärään.
(358)
Sen vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet ottamaan käyttöön useita tällaisia järjestelyjä. Niistä voidaan mainita erityisesti seuraavat:
a)
ne rasitteet, joista aiheutuvat kustannukset valtio voi kattaa, määritellään tarkkaan;
b)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset valvovat tarkkaan näitä kustannuksia Nuclear Decommissioning Agencyn (NDA) kautta; valvontaa suoritetaan sekä ennakkoon että jälkikäteen;
c)
NDA järjestää tarjouskilpailun käytöstäpoistamisesta, mikä varmistaa, että kustannukset pysyvät markkinatasolla;
d)
Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teollisuusministeriö ja tilintarkastusvirasto valvovat viime kädessä NDA:n toimintoja;
e)
jotta komissio pystyisi paremmin valvomaan menoja, molempia rasitteita koskevaa alkuperäistä kokonaisarviota (1 629 000 000 Englannin puntaa (55)) käytetään raja-arvona. Jos näihin kahteen rasitteeseen liittyvät yhteenlasketut menot ylittävät tämän raja-arvon, komissiolle annetaan lisäselvitys sekä rasitteista aiheutuvien kustannusten kattamiseen osoitetuista maksuista että näiden kustannusten pienentämispyrkimyksistä. Tämä selvitys perustuu riippumattomien tilintarkastusalan asiantuntijoiden laatimaan analyysiin.
(359)
On mahdollista, että jotkin erittäin rajoitetut maksut, jotka BE:n on suoritettava BNFL:lle käytettyyn polttoaineeseen liittyvien rasitteiden puitteissa, ylittävät alkuperäisen arvion. Näin on erityisesti silloin, kun jotkin käytetyn polttoaineen osat poikkeavat tavanomaisesta ja vaativat erityiskohtelua. Tällaisessa tapauksessa käytetyn polttoaineen huollosta perittävää tavallista hintaa voidaan BE:n ja BNFL:n sopimusten nojalla nostaa. Tällaisessa tilanteessa summat, jotka valtio maksaa BE:n vapauttamiseksi näistä rasitteista ja jotka ylittävät alkuperäisen arvion, vähennetään edellä mainitusta 1 629 000 000 Englannin punnan raja-arvosta eikä raja-arvoa muuteta.
(360)
Johdanto-osan 350 ja 358 kappaleessa mainittujen summien laskemisessa olisi komission mielestä käytettävä komission tavanomaista viitekorkoa. Viitekorkoa olisi kuitenkin muutettava joka viides vuosi ajanjakson pituuden vuoksi (56).
(361)
On tärkeää huomata, että johdanto-osan 350 ja 358 kappaleessa mainittu enimmäismäärä ja raja-arvo koskevat kaikkia rasitteiden kattamiseen osoitettuja maksuja riippumatta siitä, rahoittaako ne NLF vai valtio. Tämä merkitsee sitä, että enimmäismäärää ja raja-arvoa koskevassa järjestelyssä otetaan automaattisesti huomioon rahastossa olevat varat.
(362)
Lopuksi rakenneuudistuspaketti sisältää myös verovapautuksen, joka liittyy BE:n voimaloiden kirjanpitoarvon nousemiseen seurauksena siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus maksaa osan niiden rasitteista. Koska nämä rasitteet kirjattiin aikaisemmin BE:n kirjanpidossa, mahdollinen osittainen vapautuminen niistä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumuksen ansiosta lisää niiden arvoa summalla, joka vastaa mahdollisesti sitä enimmäismäärää, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sitoutuu kattamaan.
(363)
Yhdistyneen kuningaskunnan tavanomaisten kirjanpito- ja verotussääntöjen mukaan tästä arvonnoususta olisi perittävä vero. Hallituksen luopuminen siitä muodostaa sen vuoksi BE:lle mahdollisen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun edun. Mahdollinen verotus kuitenkin pienentäisi BE:n kykyä rahoittaa rasitteita itse, mikä puolestaan lisäisi Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen todellisia rasitteita. Sen vuoksi hallituksen kattamien rasitteiden lopullisen rahoituksen lisääntyminen saattaa tasoittaa verovapautuksen sisältämän valtiontuen kokonaan tai osittain. Verovapautukseen sisältyvä valtiontuki vastaa ainoastaan sitä vapautuksen osaa, jota ei tasoiteta niiden maksujen lisääntymisellä, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen on suoritettava täyttääkseen ydinalan rasitteiden kattamista koskevan sitoumuksensa.
(364)
Tämä voimalan arvon nousu on ainoastaan keinotekoinen, koska rasitteet ovat edelleen olemassa siihen asti kunnes Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumus otetaan käyttöön ja siinä määrin kuin se todellisuudessa on käytettävissä, ja NLF:n, jonka rahoitukseen BE osallistuu, on katettava mahdollisimman suuri osuus niistä. Jos hallitus olisi maksanut rasitteiden rahoitusvajeen muulla tavoin tai muuhun aikaan, esimerkiksi tilapäisillä avustuksilla rasitteiden syntymisajankohtana, verovapautusta ei mahdollisesti olisi tarvittu.
(365)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että verovapautukseen sisältyvä valtiontuki ei ylitä sitä, mikä on välttämätöntä rakenneuudistustavoitteen saavuttamiseksi.
(366)
Lopuksi komissio toteaa, että BE:n voittojen lisääntyminen, esimerkiksi sähkönhintojen noustessa, käytetään suurelta osin BE:n NLF-maksujen rahoittamiseen. Tällainen BE:n rahoitusosuuden nouseminen merkitsisi automaattisesti tuen määrän pienentymistä.
(367)
Komissio katsoo, että edellä kuvailtu järjestelmä varmistaa, että toimenpidekokonaisuuteen A sisältyvä valtiontuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään.
c) Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen
(368)
Suuntaviivojen 35 kohdassa täsmennetään, että ”kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti”.
(369)
Sellaisia poikkeustapauksia lukuun ottamatta, joissa merkitykselliset markkinat ovat yhteisön ja Euroopan talousalueen tasolla pienet tai yrityksen osuus merkityksellisistä markkinoista on vähäpätöinen, on toteutettava tällaisia toimenpiteitä, jotta rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvä tukiosuus soveltuisi yhteismarkkinoille. Toimenpiteillä on rajoitettava yrityksen läsnäoloa markkinoilla ja niiden on oltava oikeassa suhteessa tuen kilpailua vääristävään vaikutukseen. Tällaisten toimenpiteiden välttämättömyyttä koskevasta periaatteesta voidaan joustaa, jos ne uhkaavat johtaa markkinarakenteen selvään huonontumiseen.
(370)
Vastasuoritteiden ollessa välttämättömiä, niiden muoto ja laajuus riippuu markkinoiden kapasiteettitilanteesta. Kun markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia, vastasuoritteilla on supistettava tuotantokapasiteettia peruuttamattomasti. Kun rakenteellista ylikapasiteettia ei ole, vastasuoritteet voivat silti olla tarpeen, mutta niillä voidaan pyrkiä muihin tavoitteisiin kuin tuotantokapasiteetin peruuttamattomaan supistamiseen.
i) Merkitykselliset markkinat
(371)
Suuntaviivojen alaviitteessä 20 todetaan, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai vaihtoehtoisesti merkittävän alueen siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista.
(372)
Sähköllä on käyty jäsenvaltioiden välillä kauppaa kauan aikaa, erityisesti direktiivin 96/92/EY tultua voimaan.
(373)
Jäsenvaltioiden välistä sähkökauppaa rajoittavat kuitenkin fyysiset rajoitukset, jotka ovat seurausta yhteenliittämiskapasiteetin puutteesta. Nämä rajoitukset ovat vieläkin tiukempia silloin, kun maantieteelliset rajoitukset rajoittavat uusien yhdysputkien rakentamismahdollisuuksia.
(374)
Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan puitteissa komissio on laatinut luettelon sähkön sisämarkkinoiden pullonkauloista. Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta ja päätöksen N:o 1254/96/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1229/2003/EY (57) liitteestä 1 ilmenee, että Yhdistynyt kuningaskunta on yksi niistä maantieteellisistä alueista, joita ei ole liitetty riittävässä määrin muuhun verkkoon sisämarkkinoiden yhtenäisen toiminnan varmistamiseksi.
(375)
Sen lisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan sähkömarkkinat ovat eristyksissä yhteisön muusta sähköverkosta, niille on ominaista hyvin erikoislaatuinen kaupankäyntijärjestelmä. Tämä kaupankäyntijärjestelmä, josta käytetään nimeä New Electricity Trading Arrangements (NETA), perustuu pääasiassa tuottajien, toimittajien ja asiakkaiden kahdenvälisiin sopimuksiin toisin kuin perinteisemmät sähköpörssimarkkinat. NETA-markkinoilla kilpailuedellytykset poikkeavat huomattavasti sähköpörssimarkkinoista, mistä on osoituksena se, että siirtyminen sähköpörssimarkkinoista NETA-markkinoihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2001 johti sähkön tukkuhintojen merkittävään laskuun.
(376)
Tällä hetkellä NETA kattaa ainoastaan Englannin ja Walesin. Skotlannin markkinat ovat kuitenkin tiiviisti yhteydessä NETA-markkinoihin, sillä sähkönhinnat Skotlannissa on sidottu Englannin ja Walesin hintoihin. Lisäksi NETA on tarkoitus ulottaa pian Skotlantiin. Seurauksena olevien Ison-Britannian markkinoiden odotetaan aloittavan toimintansa vuonna 2005. On kuitenkin huomattava, että Skotlanti muodostaa ainoastaan pienen osan näistä markkinoista, koska Skotlannin kapasiteetti on vain hieman yli 10 prosenttia Englannin ja Walesin kapasiteetista.
(377)
Pohjois-Irlannin sähkömarkkinoita ei liitetä Ison-Britannian markkinoihin lähitulevaisuudessa. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin väliset sähköyhteydet ovat tällä hetkellä vähäiset (nimellisteho 0,5 GW, eli alle 1 prosenttia Ison-Britannian rekisteröidystä kapasiteetista). Sen vuoksi kilpailuedellytykset säilyvät Pohjois-Irlannissa hyvin erilaisina Isoon-Britanniaan verrattuna.
(378)
Edellä esitetyn perusteella ja koska BE toimii ainoastaan Isossa-Britanniassa, komissio katsoo tässä päätöksessä tarkoitettujen merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden olevan Ison-Britannian markkinat (58).
(379)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten toimittamien lukujen mukaan rakenneuudistussuunnitelman ilmoitusajankohtana yhteisöön kuuluneiden 15 jäsenvaltion kokonaiskapasiteetti oli noin 565 GW. Ison-Britannian osuus tästä on noin 10 prosenttia. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan markkinat, joista Ison-Britannian markkinat muodostavat noin 95 prosenttia, kuuluvat Euroopan talousalueen suurimpiin heti Saksan ja Ranskan jälkeen. Sen vuoksi näiden markkinoiden ei voida katsoa olevan pienet yhteisön ja Euroopan talousalueen tasolla.
(380)
BE:n kapasiteetin osuus on noin 14 prosenttia rekisteröidystä kapasiteetista Englannissa ja Walesissa ja 24 prosenttia Skotlannissa. Sen vuoksi ei voida katsoa, että BE:llä on vähäpätöinen osuus merkityksellisistä markkinoista.
(381)
Markkinoilla on BE:n lisäksi useita muita toimijoita, joista suurimpia ovat BNFL, EDF-Energy, Innogy, Scottish and Southern Electricity, Scottish Power ja Powergen. Jos BE poistuisi markkinoilta, merkityksellisille markkinoille ei syntyisi monopolia eikä tiukkaa oligopolia.
(382)
Edellä esitetty vahvistaa komission alkuperäisen markkina-analyysin, joka kuvailtiin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. Komissio toteaa, että yksikään huomautuksia esittäneistä kolmansista ei asettanut näitä alustavia päätelmiä kyseenalaisiksi.
ii) Kapasiteettitilanne markkinoilla
(383)
Menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio totesi selvästi, että sähkömarkkinoiden kapasiteettitilannetta arvioitaessa olisi otettava huomioon sähkön fyysiset ominaispiirteet ja mahdolliset suuret häiriöt, joita sähkökatkoksista voi aiheutua sekä taloudelle että kansalaisten jokapäiväiselle elämälle. Sen vuoksi rakenteellista ylikapasiteettia arvioitaessa olisi otettava huomioon riittävä kapasiteettimarginaali, joka varmistaa huippukysynnän kattamisen kaikissa kohtuullisissa tilanteissa.
(384)
Komissio totesi, että kapasiteettimarginaali ei ollut merkityksellisillä markkinoilla erityisen suuri verrattuna kansainvälisiin standardeihin ja aikaisempiin arvoihin. Se huomautti kuitenkin, että kapasiteettimarginaalia olisi mahdollisesti voitu pienentää hieman verrattuna joihinkin muihin jäsenvaltioihin tai Yhdistyneen kuningaskunnan arvoihin vuosina 1995-1996.
(385)
Rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa koskevissa kolmansien huomautuksissa on keskitytty hintojen kehitykseen ja Ison-Britannian kapasiteettimarginaalin arviointiin.
(386)
Eräät kolmannet ovat todenneet, että sähkönhintojen kehityksen ja rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaolon välillä on yhteys. Niiden mukaan NETA-markkinoiden kaltaisilla markkinoilla, joilla on kilpailua, hinta osoittaa, tarvitaanko uutta kapasiteettia. Kun uutta kapasiteettia tarvitaan tietyn jakson aikana tulevaisuudessa, ennakoitu kapasiteettivajaus tämän ajanjakson aikana korottaisi vastaavia termiinihintoja. Hinnat nousisivat tasolle, jolla uuden voimalan rakennuskustannukset olisi mahdollista kattaa, mikä johtaisi uusien toimijoiden tulemiseen markkinoille.
(387)
Näiden kolmansien mukaan hinnat eivät viimeaikaisesta nousustaan huolimatta ole vielä saavuttaneet tasoa, joka riittäisi houkuttelemaan uusia toimijoita markkinoille. Tämä osoittaa niiden mukaan, että markkinoilla on ylikapasiteettia.
(388)
Komissio myöntää, että markkinahintojen ja markkinoiden kapasiteettitilanteen välillä on yhteys. Se katsoo kuitenkin, että NETA:n kaltaiset sähkömarkkinat ovat liian mutkikkaat, jotta olisi mahdollista tehdä lopullinen päätelmä rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaolosta markkinoilla ainoastaan hintojen perusteella.
(389)
Ensinnäkin NETA-markkinoilla ei sähköpörssimarkkinoiden tavoin ole clearing-hintaa. NETA perustuu kahdenvälisiin sopimuksiin, joiden muoto voi vaihdella ja jotka eivät aina sisällä erityisen läpinäkyviä hintanoteerausjärjestelmiä. UKPX:n kaltaiset sähköpörssit ovat läpinäkyvämpiä, mutta niiden osuus markkinoista ei ole riittävä päätelmien tekemiseksi. Lisäksi ne keskittyvät lyhyen aikavälin kauppaan, minkä vuoksi niistä ei juurikaan ole hyötyä selvitettäessä tulevia suuntauksia. Sen vuoksi on luotettava riippumattomien lähteiden kuten Herenin tai Argusin ilmoittamiin hintaindekseihin. Näihin hintaindekseihin liittyy myös rajoituksia, sillä ne kuvaavat vain tukkumarkkinoita, jotka muodostavat noin kaksikolmannesta sähkön kokonaiskaupasta, eivätkä sen vuoksi pysty osoittamaan pienempiä vajauksia suunnitellussa sähköntuotannossa.
(390)
Toiseksi johdanto-osan 389 kappaleessa esitetyt syyt perustuvat oletukseen, että termiinihinnat kuvaavat luotettavasti markkinatilannetta tulevaisuudessa. Komission mielestä näin ei välttämättä aina ole. Itse asiassa nämä hinnat kuvastavat mutkikkaampaa tilannetta, joka perustuu ennemminkin siihen, minkälaiseksi sekä ostaja että myyjä kuvittelevat tulevan asemansa. Tämä merkitsee sitä, että ne perustuvat tulevia markkinoita koskeviin odotuksiin, jotka voivat olla kaukana todellisuudesta, koska sekä kysyntä että tarjonta vaihtelevat paljon näillä markkinoilla. Toisin sanoen termiinihinnat eivät aina kuvasta kysynnän ja tarjonnan tasapainoa tulevaisuudessa vaan ennemminkin sitä, minkälaiseksi nykyiset toimijat kuvittelevat tasapainon. Polttoaineen hintojen vaihtelun lisäksi tämä on yksi syy siihen, miksi termiinihinnat voivat vaihdella paljon ajan mittaan, jopa määrätyn ajanjakson aikana tulevaisuudessa.
(391)
Kolmanneksi, vaikka ilmoitettujen hintojen katsottaisiin olevan täysin asianmukaisia ja kuvastavan luotettavasti tarjontaa ja kysyntää, sen perusteella, että hinnat eivät mahdollista uusien tulokkaiden kustannusten täydellistä kattamista, ei voida päätellä, että markkinoilla on ylikapasiteettia eikä varsinkaan, että markkinoilla on rakenteellista ylikapasiteettia.
(392)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että pelkästään hintojen perusteella ei voida luotettavasti todeta, onko NETA:n kaltaisilla sähkömarkkinoilla rakenteellista ylikapasiteettia.
(393)
Komissio panee kuitenkin merkille, että talven termiinihinnat ovat nousseet paljon siitä, kun BE:n vaikeudet alkoivat. Hintoja raportoivat eri virastot ovat ilmoittaneet talven peruskuormalle lähivuosina hintoja, jotka nousevat jopa 27 Englannin puntaan/MWh (59). Tämä suuntaus näyttää jatkuvan tulevaisuudessakin. Arviot uusien tulokkaiden kustannuksista vaihtelevat 20 Englannin punnasta/MWh 25 Englannin puntaan/MWh (60).
(394)
Komission mielestä ylikapasiteetin olemassaoloa on helpompi arvioida asennettua kapasiteettia ja huippukysyntää koskevien todellisten lukujen perusteella. Marginaalia, jolla asennettu kapasiteetti ylittää keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnän (61), kutsutaan järjestelmän kapasiteettimarginaaliksi. Arvioitaessa sitä, onko markkinoilla rakenteellista ylikapasiteettia, on tämän perusteella arvioitava, onko nykyinen ja suunniteltu kapasiteettimarginaali riittävä.
(395)
On selvää, että kapasiteettimarginaalin lopullisen tason määrittely on erittäin vaikeaa. Se riippuu useista tekijöistä, jotka vaihtelevat verkosta toiseen. Se riippuu pitkälti myös tavoitteena olevasta toimitusvarmuudesta, mikä puolestaan on yhteydessä vähemmän objektiivisiin tekijöihin, kuten siihen, mikä psykologinen vaikutus tietyllä ajalla ilman sähköä on tietyllä alueella.
(396)
Vaikka kaikki fyysiset ja psykologiset tekijät olisivat hallinnassa, välttämätön kapasiteettimarginaali riippuu luonnollisesti paljon myös markkinoiden rakenteesta. Joidenkin asiantuntijoiden mielestä kilpailulle suuremmassa määrin vapautetuilla markkinoilla tarvitaan vähemmän kapasiteettimarginaalia kuin tiukasti säännellyillä keskitetyillä markkinoilla, vaikka useimmat ovatkin samaa mieltä siitä, että tämän vaikutuksen suuruutta ei tällä hetkellä voida määrittää, koska historiallista näyttöä ei ole.
(397)
Kolmansien huomautuksissa tulee esille myös erilaisia näkökantoja siitä, millainen kapasiteettimarginaali olisi riittävä Isossa-Britanniassa. Useimmissa niistä huomautuksista, joissa käsitellään tätä kysymystä, viitataan Englannin ja Walesin verkko-operaattorin (NGTransco) seitsemän vuoden katsausten (Seven Year Statements) sisältämiin lukuihin. Näissä katsauksissa NGTransco toteaa, että sen mielestä 20 prosentin kapasiteettimarginaalia olisi käytettävä nimellisenä viitearvona kapasiteettisuunnittelussa. Sen mukaan pienempi kapasiteettimarginaali voisi kuitenkin olla mahdollinen järjestelmän reaaliaikaisessa hallinnoinnissa, ja se ottaa tässä yhteydessä esille 10 prosentin luvun.
(398)
Draxin ja Greenpeacen mukaan tätä 10 prosentin lukua olisi käytettävä asianmukaisen kapasiteettimarginaalin viitearvona arvioitaessa rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa. Toiset järjestöt ovat pysyneet 20 prosentin viitearvossa, muun muassa tutkimuslaitokset, joilta Greenpeace on pyytänyt asiaa koskevia raportteja (62).
(399)
NGTranscon omissa huomautuksissa todetaan selvästi, kumpaa näistä kahdesta luvusta sen mielestä olisi käytettävä arvioitaessa rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa. Se toteaa nimittäin, että Englannin ja Walesin järjestelmäoperaattorina se katsoo, että alle 20 prosentin marginaali ei voi merkitä ylikapasiteettia Englannin ja Walesin markkinoilla.
(400)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että 20 prosenttia on oikea viitearvo arvioitaessa kapasiteettitilannetta Englannissa ja Walesissa. Vaikka Skotlannin markkinat liitetään pian Englannin ja Walesin markkinoihin, ne ovat vielä suuressa määrin fyysisesti erillään. Alueiden välinen 2 200 MW:n yhteenliittämiskapasiteetti ei riitä takaamaan täydellistä joustavuutta sähkön ali- tai ylitarjonnan tasaamiseksi alueilla. Itse asiassa yhteenliittämiskapasiteettia käytetään lähes yksinomaan sähkön vientiin Skotlannista Englantiin ja Walesiin. Tämän merkittävän rajoituksen vuoksi komissio katsoo, että 20 prosentin viitearvoa olisi nostettava koko Ison-Britannian lukuja tarkasteltaessa.
(401)
Englannin ja Walesin markkinat ovat Ison-Britannian markkinoiden suurin maantieteellinen segmentti. Myös suurin osa taloudellisista luvuista koskee näitä markkinoita, koska Skotlannin hinnat asetetaan Englannin ja Walesin lukujen mukaisesti. Kolmansien huomautuksissa keskitytään myös pääasiassa Englannin ja Walesin markkinasegmenttiin. Sen vuoksi komissio aloitti markkina-analyysinsa tästä markkinasegmentistä.
(402)
Aikaisempi kokemus on osoittanut, että näiden kahden markkinasegmentin välistä siirtoyhteyttä on käytetty lähes yksinomaan Skotlannista Englantiin ja Walesiin suuntautuvaan vientiin. NGTransco pitää tämän liitosyksikön kapasiteettia sähkön lähteenä Englannille ja Walesille. Scottish Power, joka on se skotlantilainen operaattori, joka vastaa Englannin rajan tuntumassa olevasta Skotlannin osasta, katsoo siirtoyhteyden kapasiteetin olevan varattu vientiin. Aikaisemman kokemuksen ja paikallisten operaattoreiden esittämien oletusten mukaisesti komissio katsoo edellä esitetyn perusteella tämän päätöksen loppuosassa, että Englannin ja Walesin sekä Skotlannin välisen siirtoyhteyden kapasiteetti lasketaan Englannin ja Walesin kapasiteetiksi.
(403)
Koko Englannin ja Walesin alueella on ainoastaan yksi verkko-operaattori: NGTransco. Komissio on käyttänyt tämän segmentin kapasiteettitilannetta arvioidessaan perustana NGTranscon ennusteita, jotka julkaistaan säännöllisesti yrityksen Seven Year Statement -katsauksessa.
(404)
NGTransco on tarkistanut kapasiteettimarginaalia Englannin ja Walesin markkinoilla koskevan ennusteensa menettelyn aloittamisen jälkeen. Uusi ennuste lähetettiin komissiolle NGTranscon huomautusten mukana. NGTransco on julkaissut vieläkin uudemman version samasta ennusteesta vuoden 2004 Seven Year Statement -katsauksessaan (63).
(405)
Komissio on käyttänyt tätä uudempaa versiota analyysissaan. Uudempi versio perustuu samaan perusoletukseen, erityisesti tietojen osalta, kuin ennuste, jota NGTransco piti merkityksellisenä komissiolle lähettämissään huomautuksissa. Se sisältää ainoastaan uudempia tietoja markkinoiden kehityksestä.
(406)
Ennusteessa esitetään kolme skenaariota. Optimistisimmassa skenaariossa (järjestelmä- eli ns. SYS-skenaario (”SYS background”)) oletetaan, että käytettävissä oleva tuotanto vastaa allekirjoitettuja siirtosopimuksia. Pessimistisimmässä skenaariossa (”olemassa tai rakenteilla oleviin voimaloihin perustuva skenaario”) oletetaan, että käytettävissä ei ole muita voimaloita kuin olemassa olevat ja parhaillaan rakenteilla olevat voimalat. Keskivälin skenaariossa (”lupiin perustuva skenaario”) oletetaan, että käytettävissä on olemassa olevat voimalat, jo rakenteilla olevat voimalat ja ne voimalat, joille on jo myönnetty Electricity Act -laissa ja Energy Act -laissa vaaditut luvat.
(407)
Seuraavassa taulukossa esitetään lyhyesti näiden kolmen skenaarion mukaiset ennusteet.
Taulukko 10
NGTranscon Englannin ja Walesin kapasiteettimarginaalia koskevat skenaariot vuodelta 2004
Skenaario
2004/05
2005/06
2006/07
2007/08
2008/09
2009/10
2010/11
SYS-skenaario
22
21
23,1
26,8
24,5
25,6
22,5
Lupiin perustuva skenaario
22
21,1
22,8
24,3
21,6
22,5
19,1
Olemassa tai rakenteilla oleviin voimaloihin perustuva skenaario
22
21,1
18,7
17,1
14,5
12,8
9,5
Huom: Kapasiteettimarginaali keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnän aikaan. Ranskan ja Skotlannin välisten siirtoyhteyksien oletetaan olevan kokonaan tuontikäytössä.
(408)
Nämä skenaariot eroavat toisistaan pääasiassa viimeisimpien vuosien osalta, mikä ei ole yllättävää ottaen huomioon, että niiden perustana olevat oletukset eroavat ennen kaikkea tulevaisuuden osalta. Näillä vuosilla ei kuitenkaan ole suurta merkitystä arvioitaessa rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaoloa nykyisillä markkinoilla.
(409)
Seuraavien kolmen vuoden aikana kapasiteettimarginaali vaihtelee skenaarioiden mukaan välillä 18,7-23,1 prosenttia ja on keskimäärin 21,5 prosenttia. Tämä on hieman yli 20 prosentin viitearvon. On kuitenkin huomattava, että 21,5 prosenttia keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnästä eroaa 20 prosentista määrällä, joka vastaa 1,5 prosenttia 57 000 MW:stä (64) eli 855 MW:llä. Tämä luku on pienempi kuin yhdenkään British Energyn ydinvoimalan kapasiteetti. Koska kyse on lisäksi tilastollisesta keskiarvosta, komissio katsoo, ettei lukua voida pitää tilastollisesti niin merkittävänä, että se merkitsisi rakenteellista ylikapasiteettia.
(410)
Tämän jälkeisinä vuosina kolmen skenaarion välinen ero kasvaa, minkä vuoksi on vieläkin vaikeampaa tehdä niistä merkityksellisiä päätelmiä. Komissio toteaa kuitenkin, että näiden vuosien aikana kolmen skenaarion keskiarvo on 17-22,7 prosenttia, ja se on kahtena vuotena noin 20,2 prosenttia. Tämä näyttää osoittavan, että kapasiteettimarginaali pysyttelee yleisesti ottaen 20 prosentin tuntumassa tietyllä virhemarginaalilla.
(411)
Komissio päättelee edellä esitetystä, että Englannin ja Walesin sähkömarkkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia.
(412)
Toisin kuin Englannissa ja Walesissa Skotlannissa on kaksi verkko-operaattoria: Scottish and Southern Electricity ja Scottish Power. Nämä kaksi operaattoria julkaisevat omia alueitaan koskevia ennusteita. Nämä ennusteet eivät kuitenkaan ole yhtä tarkkoja kuin NGTranscon ennusteet mahdollisten tulevaisuutta koskevien skenaarioiden osalta. Näistä syistä komissio on keskittynyt Skotlantia koskevassa analyysissaan nykyiseen tilanteeseen, jonka osalta ei tarvitse yhtä suuressa määrin ennakoida erilaisia skenaarioita.
(413)
Koska kumpikaan skotlantilaisista operaattoreista ei ole esittänyt komissiolle huomautuksia tämän menettelyn yhteydessä, analyysi perustuu julkisesti saatavilla oleviin asiakirjoihin. Scottish and Southern Electricityn osalta komissio käytti sen vuoden 2003 Seven Year Statement -katsauksessa (65) esitettyjä lukuja. Scottish Powerin osalta komissio käytti sen huhtikuussa 2003 julkaistussa Transmission Seven Year Statement -katsauksessa (66) esitettyjä lukuja.
(414)
Seuraavassa taulukossa esitetään lyhyesti ennustettu huippukysyntä ja asennettu kapasiteetti eri maantieteellisillä alueilla vuosina 2004-2005.
Taulukko 11
Ison-Britannian kapasiteettia ja kysyntää koskevat ennusteet vuosille 2004-2005. Kaikki luvut on ilmoitettu megawatteina (MW)
Scottish Powerin verkkoon liitetty kapasiteetti
7 127
Scottish and Southern Electricityn verkkoon liitetty kapasiteetti
2 844
NGTranscon verkkoon liitetty kapasiteetti siirtoyhteyksiä lukuun ottamatta
63 998
Irlannin ja Skotlannin välisen siirtoyhteyden kapasiteetti
500
Ranskan ja Englannin välisen siirtoyhteyden kapasiteetti
2 000
Käytettävissä oleva kapasiteetti Isossa-Britanniassa
76 469
Enimmäiskysyntä Scottish Powerin alueella
4 269
Enimmäiskysyntä Scottish and Southern Electricityn alueella
1 684
Keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysyntä NGTranscon alueella
55 900
Huippukysyntä yhteensä (67)
61 853
(415)
Ison-Britannian kapasiteettimarginaali on sen vuoksi noin 23,6 prosenttia (68). Tämä luku on suurempi kuin johdanto-osan 400 kappaleessa mainittu 20 prosentin viitearvo, mutta kuten todettiin, Englannin ja Walesin verkon kaltaiseen joustavaan verkkoon sovellettavaa 20 prosentin viitearvoa on nostettava rajoitusten vuoksi sellaisten verkkojen osalta, joilla on pullonkauloja. Lisäksi nämä luvut on laskettu olettamalla, että sekä Pohjois-Irlannin että Ranskan siirtoyhteyksien koko kapasiteetti on käytettävissä tuontiin, mikä ei ole aina itsestään selvää. Jos näitä liitosyksiköitä käytetään vientiin keskimääräisen kylmän ajanjakson huippukysynnän ajankohtana, niiden kapasiteetti olisi vähennettävä käytettävistä olevasta kapasiteetista ja lisättävä sähkönkysyntään, mikä pienentäisi kapasiteettimarginaalin 15,5 prosenttiin.
(416)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Ison-Britannian markkinoilla ei ole tilastollisesti merkittävää rakenteellista ylikapasiteettia.
(417)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että merkityksellisillä markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia.
(418)
Sen vuoksi vastasuoritteet tuotantokapasiteetin peruuttamattoman supistamisen muodossa eivät ole pakollisia.
iii) Tuen vaikutus kilpailuun merkityksellisillä markkinoilla
(419)
Koska merkityksellisillä markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, komission on arvioitava vastasuoritteiden välttämättömyyttä ja niiden muotoa tosiseikkojen perusteella. Mahdollisissa vastasuoritteissa on otettava huomioon tuen mahdolliset kilpailua vääristävät vaikutukset.
(420)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset väittävät, että tukipaketti ei vaikuta kilpailuun. Niiden mukaan NETA-markkinoilla sähkövoimaloiden taloudellinen kyky tuottaa sähköä riippuu niiden lyhyen aikavälin rajakustannuksista. Markkinat toimivat tiettynä ajankohtana siten kuin voimalat otettaisiin käyttöön lyhyen aikavälin rajakustannusten suuruuden mukaan alkaen voimalasta, jonka rajakustannukset ovat pienimmät, kunnes niiden yhdistetty kapasiteetti kattaa kysynnän. Sähkönhinta määräytyy tuolloin viimeisenä käyttöön otetun voimalan eli niin sanotun marginaalisen voimalan lyhyen aikavälin rajakustannusten perusteella.
(421)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten mukaan tuki on tarkoitettu ainoastaan ydinvoimaloille. Se ei muuttaisi niiden lyhyen aikavälin rajakustannuksia niin paljoa, että niiden asema lyhyen aikavälin rajakustannusten suuruusjärjestyksessä muuttuisi. Lisäksi BE:n ydinvoimaloiden lyhyen aikavälin rajakustannukset ovat aina marginaalisen voimalan lyhyen aikavälin rajakustannuksia pienemmät. Tuki ei koskaan vaikuttaisi BE:n kilpailijoiden tuotantokykyyn eikä hintaan, jolla ne voivat myydä tuottamansa sähkön. Sen vuoksi BE:n kilpailijoihin ei kohdistuisi vaikutusta.
(422)
Komissio katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten perustelut voisivat pitää paikkansa täydellisen kilpailun markkinoilla, jotka perustuvat yhteen ainoaan täysin läpinäkyvään huutokauppamenettelyyn. Kuten johdanto-osan 389-390 kappaleessa selitettiin, NETA-markkinat eivät ole tällaiset markkinat.
(423)
Komissio katsoo, että tuki voi vaikuttaa BE:n kilpailijoihin monin tavoin. Näistä kaksi voi vaikuttaa suuresti kilpailuun.
(424)
Ensinnäkin BE omistaa muitakin voimaloita kuin ydinvoimaloita. Se omistaa myös Eggborough’n hiilivoimalan, joka yksin on yhtä suuri kuin joidenkin BE:n kilpailijoiden kokonaiskapasiteetti.
(425)
BE voisi käyttää ydinvoimaloilleen saamaansa tukea Eggborough’n voimalan hyväksi.
(426)
Se voisi esimerkiksi käyttää näitä varoja asentaakseen Eggborough’n voimalaan savukaasujen rikinpoistolaitteet, joiden avulla se pystyisi noudattamaan uusia ympäristösäännöksiä, mikä puolestaan pidentäisi huomattavasti voimalan käyttöikää.
(427)
Vaihtoehtoisesti BE voisi käyttää tuen kautta saamiaan varoja myös ostaakseen lisää muita kuin ydinvoimaa käyttäviä tuotantolaitoksia.
(428)
On selvää, että BE tarvitsee joustavan sähköntuotantolaitoksen, joka tasapainottaa sen ydinvoimaloiden joustamattomuutta. Koska tuki antaa BE:lle mahdollisuuden laajentaa muuta kuin ydinalan omistussalkkuaan, se lisää BE:n käytettävissä sisäisesti olevaa joustavaa tuotantokapasiteettia. Sen vuoksi tuki parantaa sen mahdollisuuksia tehdä parempia tarjouksia asiakkailleen pienentäen samalla sen tarvetta ostaa joustavaa tuotantokapasiteettia kilpailijoilta.
(429)
Toiseksi NETA-markkinat eivät muodostu yksistä ainoista markkinoista. NETA muodostuu erityisesti tukkumarkkinasegmentistä, jolla sähköntuottajat myyvät sähköä jakelijoille, ja suoramyyntisegmentistä, jolla sähköntuottajat myyvät sähköä suoraan suurille loppukäyttäjille.
(430)
Sähköntuottajat myyvät sähköä suoramyyntimarkkinoilla yleensä korkeammalla hinnalla kuin tukkumarkkinoilla (69). Sen vuoksi sähköntuottajan kannalta on parempi myydä sähköä suoramyyntimarkkinoilla.
(431)
Sen vuoksi tuen vaikutusta arvioitaessa on kunkin sähköntuottajan myymän kokonaissähkömäärän lisäksi otettava huomioon se, kuinka sen myynti jakautuu tukku- ja suoramyyntimarkkinoiden välillä.
(432)
BE:n rakenneuudistussuunnitelman yhtenä tavoitteena on lisätä yrityksen osuutta suoramyyntimarkkinoilla. Jotta tämä olisi mahdollista, yrityksen on yritettävä tarjota suoramyyntiasiakkaille kilpailukykyistä hintaa, joka ei ole paljon sähkön tukkuhintoja suurempi. BE pystyy rahoittamaan tämän kilpailukykyisen tarjouksen osittain tai kokonaan ydinvoimaloidensa lyhyen aikavälin rajakustannusten pienentymisen kautta.
(433)
Vaikka BE:n voimaloiden asema lyhyen aikavälin rajakustannusten mukaisessa järjestyksessä mahdollisesti pysyy samana eikä siten vaikuta kilpailijoiden taakkaan, BE pystyy niiden määrän muutoksen ansiosta siirtämään osan myynnistään tukkumarkkinoilla suoramyyntimarkkinoille. Tämä puolestaan siirtää osan kilpailijoiden tuotannosta suoramyyntimarkkinoilta tukkumarkkinoille. Tällä tavoin tuki voi lisätä BE:n voittoa ja pienentää sen kilpailijoiden voittoa.
(434)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuki vaikuttaa merkittävästi BE:n kilpailijoihin ja että vastasuoritteet ovat välttämättömiä tämän vaikutuksen lieventämiseksi.
iv) Toteutettavat vastasuoritteet
(435)
Vastasuoritteilla on löydettävä tasapaino tuesta kilpailijoille aiheutuvan vaikutuksen lieventämisen ja tuensaajayrityksen elinkelpoisuuden säilyttämisen välillä, jotka molemmat ovat välttämättömiä.
(436)
Tämän vuoksi komissio katsoo, että vastasuoritteiden olisi kohdistuttava suoraan niihin tekijöihin, joiden vuoksi tuesta voisi olla haittaa BE:n kilpailijoille.
(437)
Tämä merkitsee sitä, että tässä tapauksessa vastasuoritteiden tavoitteena olisi oltava sen varmistaminen, että BE ei käytä hallituksen myöntämää tukea lisätäkseen huomattavasti omistamaansa joustavaa tuotantokapasiteettia tai parantaakseen markkinaosuuttaan suoramyyntimarkkinoilla.
(438)
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komissio on pyytänyt kolmea vastasuoritetta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ehdottivat näitä vastasuoritteita BE:n kilpailijoiden huomautuksissaan ehdottamien toimenpiteiden perusteella.
(439)
Kuten johdanto-osan 437 kappaleessa todetaan, tuella voi olla suurempi vaikutus BE:n kilpailijoihin, jos sitä käytetään BE:n muun tuotantokapasiteetin kuin ydinvoimalakapasiteetin lisäämiseen sen sijaan, että sillä maksetaan BE:n ydinvoimaloiden kustannuksia suunnitelman mukaisesti.
(440)
Tällöin BE pystyisi kilpailemaan helpommin kilpailijoidensa voimaloiden kanssa (70) ja sillä olisi nykyistä enemmän joustavaa tuotantoa, mikä puolestaan pienentäisi BE:n tarvetta ostaa tätä joustavuutta ulkopuolelta.
(441)
Tämän välttämiseksi BE:n eri liiketoiminnot olisi erotettava erillisiksi oikeushenkilöiksi, joilla on erillinen kirjanpito.
(442)
Tätä tarkoitusta varten BE:n rakennetta olisi muutettava siten, että ydinvoimaan perustuva sähköntuotanto, muu sähköntuotanto, myynti tukkumarkkinoilla ja myynti suoramyyntimarkkinoilla jaetaan erillisiin tytäryhtiöihin. Tuki olisi osoitettava pelkästään ydinvoimaan perustuvaan sähköntuotantoon.
(443)
Ristikkäistuet eri tytäryhtiöiden välillä olisi kiellettävä.
(444)
Tämä kielto olisi pantava täytäntöön mahdollisimman suuressa määrin yritysten toimilupajärjestelmien kautta, jolloin se olisi Ison-Britannian sähköalan sääntelyviranomaisen OFGEMin valvonnassa. Komissio myöntää kuitenkin, että OFGEM ei voi vapaasti muuttaa operaattoreiden toimilupia, vaan sen on kuultava kolmansia tällaisista muutoksista ja otettava huomioon saamansa huomautukset.
(445)
Jos OFGEM ei pysty muuttamaan jotain BE:n toimiluvista ristikkäistukien kieltämiseksi, Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen olisi annettava komissiolle ajallisesti rajoittamaton sitoumus, jolla on sama tavoite. Tällaisessa tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi toimitettava komissiolle vuotuinen kertomus, jossa osoitetaan, että ristikkäistukemista ei ole tapahtunut, jotta voidaan varmistaa, ettei tytäryhtiöiden väliseen kaupankäyntiin sisälly ristikkäistukea. Kertomuksen olisi perustuttava riippumattomien tilintarkastajien analyysiin.
(446)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan tämän vastasuoritteen.
(447)
Periaatteessa vastasuoritteen 1 pitäisi riittää varmistamaan, että BE ei käytä ydinreaktoreitaan varten saamaansa tukea parantaakseen muita voimaloitaan tai lisätäkseen niitä.
(448)
Koska sähköala on rakenteeltaan mutkikas ja erityisesti koska eri toimijoiden väliset hyvin moninaiset suhteet ovat mahdollisia NETA-markkinoilla, komissio katsoo, että on välttämätöntä toteuttaa muita, kohdennetumpia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että BE ei käytä ydinreaktoreitaan varten saamaansa tukea muilla liiketoiminta-aloilla.
(449)
Vaikka markkinoilla vallitsevan kapasiteettitilanteen vuoksi ei ole taloudellisesti järkevää määrätä BE:tä supistamaan kapasiteettiaan, komissio katsoo, että BE:tä olisi kuitenkin vaadittava olemaan laajentamasta toimintaansa.
(450)
Tämän vuoksi BE:lle olisi asetettava useita kieltoja, jotka koskevat sen toiminnan mahdollista laajentamista sellaisille tuotantoaloille, joilla sen kilpailijat toimivat.
(451)
Tätä varten olisi määritettävä erityinen kapasiteettityyppi (”rajoitettu kapasiteetti”). Tämä kapasiteetti muodostuu seuraavista:
a)
käytössä oleva rekisteröity fossiilisia polttoaineita käyttävä kapasiteetti Euroopan talousalueella;
ja
b)
käytössä oleva rekisteröity suuren mittakaavan vesivoimakapasiteetti (71) Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
(452)
BE:lle olisi asetettava kielto, joka on voimassa kuusi vuotta tämän päätöksen tekemisestä ja jonka mukaan se ei saa omistaa tai sen määräysvallassa ei saa olla rajoitettua kapasiteettia enempää kuin 2 020 MW, joka on sen nykyisten Eggborough'n (1 970 MW) ja District Energyn (50 MW) voimaloiden kapasiteetti.
(453)
Johdanto-osan 437 kappaleessa selitettiin, miksi on tarpeen kieltää BE:n fossiilisia polttoaineita käyttävän kapasiteetin lisääminen. Komissio katsoo, että on tarpeen laajentaa kielto koskemaan suuren mittakaavan vesivoimaloita, jotta vältetään se riski, että BE voisi hankkia olemassa olevia suuren mittakaavan vesivoimaloita erityisesti Skotlannissa.
(454)
Kiellon olisi kestettävä kuusi vuotta, mikä on suurin piirtein kaksinkertainen aika verrattuna kaasukombiturbiinivoimalan rakentamisen vaatimaan aikaan.
(455)
Kiellon tarkoituksena on estää BE:tä lisäämästä joustavuuttaan siltä tasolta, joka sillä tällä hetkellä on Eggborough’n voimalan ansiosta ja jonka pitäisi riittää sen elinkelpoisuuden varmistamiseen.
(456)
Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että rakenneuudistussuunnitelman mukaan sillä pankkikonsortiolla, joka rahoitti Eggborough-hankkeen, on optio ostaa Eggborough BE:ltä. Jos pankit päättävät käyttää tätä optiota, BE menettäisi ainoan joustavuuslähteensä, jonka komissio tunnustaa olevan välttämätön rakenneuudistussuunnitelman onnistumiselle. Tässä tapauksessa BE:lle olisi annettava mahdollisuus valmistella Eggborough’n korvaamista heti kun se saa pankeilta ilmoituksen niiden aikomuksesta käyttää optiotaan.
(457)
Tästä syystä komissio katsoo, että kiellosta olisi poikettava siinä tilanteessa, että pankit käyttävät optiotaan, jotta BE pystyisi hankkimaan Eggborough’n tilalle toisen joustavuuslähteen, tai siinä tilanteessa, että Eggborough ei ole enää käytettävissä syystä, joka ei johdu BE:stä. Tämä ei kuitenkaan saisi antaa BE:lle mahdollisuutta hankkia enemmän joustavuuskapasiteettia kuin sillä tällä hetkellä on tai käyttää tätä korvaavaa kapasiteettia voiton tekemiseksi mahdollisella päällekkäisellä ajanjaksolla korvaavan kapasiteetin valmistumisen ja Eggborough’n voimalan myynnin välillä.
(458)
Edellä esitetyn perusteella BE:n olisi sallittava omistaa tai käyttää määräysvaltaa yli 2 020 MW:n rajoitetussa kapasiteetissa niiden päivien välisenä aikana, jolloin se saa pankeilta ilmoituksen ja jolloin Eggborough’n voimala ei enää ole BE:n käytettävissä, tai jolloin johdanto-osan 452 kappaleessa mainittu kuuden vuoden ajanjakso päättyy, jos se tapahtuu aikaisemmin kuin Eggborough’n kapasiteetti poistuu BE:n käytöstä, sillä edellytyksellä, että se ei käytä 2 020 MW ylittävää rajoitettua kapasiteettia tai että se luopuu kaikesta liiketoiminnallisesta määräysvallasta ja eduista tämän yli menevän rajoitetun kapasiteetin osalta.
(459)
Siitä ajankohdasta alkaen, jolloin Eggborough ei enää ole BE:n käytettävissä joko johdanto-osan 458 kappaleen mukaisesti taikka ylivoimaisen esteen tai korjaamattoman vahingon vuoksi, BE:llä olisi voitava olla omistuksessaan tai määräysvallassaan enintään 2 222 MW:n rajoittamaton kapasiteetti, sillä edellytyksellä että johdanto-osan 452 kappaleessa mainitun kuuden vuoden ajanjakson päätyttyä se ilmoittaa verkko-operaattorille rajoitetun kapasiteettinsa olevan 2 020 MW eikä käytä enempää kuin 2 020 MW tästä kapasiteetista. Tämän määräyksen tarkoituksena on antaa BE:lle joustavammat mahdollisuudet korvata Eggborough löysentämättä kieltoa käytännössä.
(460)
Johdanto-osan 451 kappaleessa määriteltyä rajoitettua kapasiteettia koskevien rajoitusten lisäksi ja jotta noudatettaisiin suuntaviivojen periaatetta, jonka mukaan on välttämätöntä estää tuensaajia käyttämästä valtiontukea markkinaosuutensa kasvattamiseen, BE:tä olisi myös kiellettävä ilman komission ennakkolupaa hankkimasta omistukseensa muita ydinvoimaloita kuin mitä se parhaillaan omistaa Euroopan talousalueella kuuden vuoden ajan tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.
(461)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan tämän vastasuoritteen.
(462)
Kuten johdanto-osan 437 kappaleessa todettiin, tukea käytetään väärin myös silloin, jos BE käyttää sitä markkinaosuuden kasvattamiseen kannattavammilla suoramyyntimarkkinoilla sen sijaan, että se kattaisi sillä BE:n ydinreaktoreista aiheutuvia kuluja.
(463)
Tämän mahdollisen väärinkäytön arkaluonteisuus ilmenee erään nimettömänä pysyttelevän kolmannen osapuolen komissiolle lähettämien huomautusten sisällöstä (72). Vaikka BE ei itse asiassa tarjoa markkinatasosta epätavallisen paljon alhaisempia hintoja, pelkkä ajatus, että se voisi pystyä siihen tuen ansiosta, voisi aiheuttaa haittaa BE:n kilpailijoille, sillä niiden olisi tultava toimeen asiakkaiden kanssa, joiden kaupalliset odotukset ovat virheellisiä.
(464)
Sen vuoksi komissio katsoo, että on välttämätöntä vahvistaa vastasuoritteella 1 jo annettuja takuita vastasuoritteella, joka on kohdennettu selvemmin BE:n toimintaan suoramyyntimarkkinoilla. BE:tä olisi vaadittava noudattamaan näillä markkinoilla samoja toimintastandardeja kuin sen kilpailijatkin noudattavat.
(465)
Tämän varmistamiseksi BE:tä olisi kiellettävä tarjoamasta hintoja, jotka alittavat vallitsevat tukkuhinnat suoramyyntimarkkinoilla. Tämän toimenpiteen olisi vastasuoritteen 2 tavoin oltava voimassa kuusi vuotta tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.
(466)
Tämän kiellon noudattamista valvomaan olisi nimettävä riippumaton elin, joka on valittava Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten järjestämällä avoimella tarjouskilpailulla. Tämän riippumattoman elimen olisi annettava komissiolle vuosittain kertomus.
(467)
Tähän mennessä suoramyyntimarkkinoiden hinnat ovat aina noudattaneet tukkuhintojen kehitystä tietyn lisän kanssa. Sen vuoksi tämä kielto varmistaa, että BE ei toimi kaupallisesti eri tavoin kuin sen kilpailijat.
(468)
NETA-markkinat ovat kuitenkin ainoastaan kolmen vuoden ikäiset. Ei ole mahdotonta, että seuraavien kuuden vuoden aikana suoramyyntimarkkinoiden ja tukkumarkkinoiden välinen suhde voi ajoittain poiketa tähänastisesta tilanteesta. On esimerkiksi mahdollista, että tukkumarkkinat muuttuvat epälikvideiksi joksikin aikaa, mikä voisi johtaa epätavallisen korkeisiin hintoihin näillä markkinoilla. Komissio katsoo, että ollakseen menettämättä asiakkaitaan sähköntuottajat tarjoaisivat tässä tapauksessa epäilemättä suoramyyntimarkkinoilla hintoja, jotka ovat jonkin verran tukkuhinnan alapuolella. Jos näin tapahtuisi eikä BE:llä olisi kapasiteettia tilanteeseen reagoimiseksi, se todennäköisesti menettäisi asiakaskuntansa suoramyyntimarkkinoilla, mikä vaarantaisi sen rakenneuudistustavoitteen.
(469)
Sen vuoksi on välttämätöntä, että BE:lle jätetään jonkin verran joustovaraa tällaisten poikkeuksellisten tapahtumien varalta. Sen toimintavaran olisi kuitenkin oltava tiukasti rajattu, objektiivisesti määritelty ja sitä olisi valvottava huolellisesti väärinkäytön välttämiseksi. Niitä kriteerejä, joiden täyttyessä BE voi käyttää joustovaraansa, olisi testattava ennakkoon väärinkäytön välttämiseksi.
(470)
Koska suoramyyntimarkkinoiden hinnoista ei ole saatavilla läheskään yhtä luotettavia tietoja kuin tukkumarkkinoiden hinnoista, on erittäin vaikea tietää suoramyyntisopimusten voimassaoloaikana, tarjotaanko suoramyyntimarkkinoilla tukkumarkkinoita alhaisempia hintoja. Tämä merkitsee sitä, että johdanto-osan 469 kappaleessa tarkoitetut objektiiviset kriteerit eivät voi perustua suoraan siihen, että tarkistetaan, tarjoavatko BE:n kilpailijat tukkuhintoja pienempiä suoramyyntihintoja. Sen sijaan testin on perustuttava epäsuoriin tietoihin, jotka ovat BE:n saatavilla lyhyellä aikavälillä ja voivat osoittaa, että tukkumarkkinat ovat muuttuneet epälikvideiksi ja että tukkumarkkinoiden hintatasoa vastaava tai sen ylittävä hinnoittelu ei enää ole kaupallisesti kannattavaa suoramyyntimarkkinoilla.
(471)
Olisi sovellettava seuraavia testejä:
a)
millä tahansa […] ajanjaksolla (joka päättyy enintään […] ennen sitä päivää, jolloin BE vetoaa poikkeuksellisiin markkinaolosuhteisiin) […] niistä olemassa olevista BE:n muista loppukäyttäjäasiakkaista kuin kotitalousasiakkaista, joille BE on tarjonnut toimituksia ehdoilla, joiden mukaan energian toimituksesta perittävä vallitsevan tukkuhinnan ylittävä marginaali on […], on hylännyt BE:n tarjouksen;
b)
sähkön tukkumarkkinoilla […] ajanjaksolla myydyt määrät ovat laskeneet alle […] keskimäärästä, joka myytiin saman ajanjakson aikana viimeisten […] aikana, joilta tietoja on saatavilla;
c)
BE tarjoaa vähintään […] sähköä tukkumarkkinoilla […] ja tätä määrää ei myydä […] tunnin kuluessa.
(472)
Saman riippumattoman elimen, joka valvoo sitä, että BE noudattaa kieltoa, olisi tarkistettava, onko BE tietoinen testien täyttymisestä. Riippumattoman elimen olisi varmistettava, että testi a yhdessä joko testin b tai c kanssa täyttyy. Tässä tapauksessa BE:n olisi voitava asettaa suoramyyntimarkkinoiden hinnat tukkumarkkinahinnan alapuolelle […] ajaksi riippumattoman elimen päätöksestä. Tätä määräaikaa voidaan pidentää riippumattoman elimen päätöksellä, jos poikkeukselliset markkinaolosuhteet jatkuvat edelleen. […] aikana BE:n velvollisuutena olisi toimia vilpittömässä mielessä ja tarjota alennuksia, jotka vastaavat sitä, mitä se voi kohtuudella katsoa kilpailijoidensa tarjoavan. Riippumattoman elimen olisi arvioitava jälkikäteen […] päätyttyä, onko BE noudattanut tätä kriteeriä.
(473)
Avoimuuden vuoksi riippumattoman elimen olisi julkaistava sopimusajanjakson lopussa lausunto, jossa vahvistetaan poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden esiintyminen ja täsmennetään poikkeuksellisten olosuhteiden kesto. Yksityiskohtaiset tiedot arvioinnista olisi toimitettava komissiolle.
(474)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat sitoutuneet toteuttamaan tämän vastasuoritteen.
v) Vastasuoritteet, jotka komissio hylkäsi harkittuaan niitä
(475)
Komissio katsoo, että VI.3.c.4 jaksossa kuvaillut kolme vastasuoritetta riittävät lieventämään tuella mahdollisesti olevaa kilpailua vääristävää vaikutusta ja sen vuoksi täyttävät suuntaviivojen 39 kohdan ii alakohdassa esitetyt vaatimukset. Niiden on myös katsottava olevan suuntaviivojen 42 kohdan ii alakohdassa tarkoitettuja tuen hyväksyntään liitettyjä erityisedellytyksiä.
(476)
Kolmannet ovat ehdottaneet muita mahdollisia vastasuoritteita.
(477)
Greenpeace ehdotti BE:n ydinvoimaloiden asteittaista sulkemista. Koska merkityksellisillä markkinoilla ei ole ylikapasiteettia, komissio katsoo, että BE:n sähköntuotantolaitosten sulkemisen vaatiminen olisi kohtuutonta suhteessa tuesta aiheutuvaan kilpailun vääristymiseen.
(478)
Powergen ehdotti Dungeness B:n reaktorin sulkemista, koska se on huonoiten kannattava BE:n omaisuuseristä. Dungeness B:n elinkelpoisuutta käsiteltiin jo edellä VI.3.a jaksossa. Komissio toteaa, että suunnitteilla on jo Dungeness B:n sulkeminen vuonna 2008 ja että niiden tietojen mukaan, joita NGTransco toimitti suurten voimaloiden sulkemistapauksessa välttämättömästä ennakkoilmoituksesta, Dungeness B voitaisiin sulkea aikaisintaan vuoden 2007 puolivälissä. Komission mielestä näin pieni aikaistuminen ei oikeuttaisi siitä aiheutuvia kustannuksia.
(479)
Drax ehdotti BE:n ydinvoimaloiden poistamista kilpailumarkkinoilta luomalla uusiutuvan energian käyttöä koskevan velvoitteen kaltainen järjestelmä, jonka mukaan olisi pakko ostaa ydinenergiaa kiinteään hintaan. Tämä merkitsisi sitä, että BE oli käytännössä kokonaan valtion tukema yritys ilma määräaikaa, mikä olisi täysin yhteisön kilpailupolitiikan vastaista.
(480)
Drax ehdotti, että BNFL:lle annettaisiin suurempi osuus BE:n mahdollisista voitoista sähkönhintojen noustessa, jotta pienennettäisiin tuen määrää. Kuten edellä VI.2.b jaksossa selvitettiin, komissio päätteli, ettei toimenpidekokonaisuuteen B sisältynyt valtiontukea. Jos BNFL:lle annettaisiin enemmän BE:n mahdollisista voitoista, se johtaisi tuen lisääntymiseen, sillä se pienentäisi BE:n käytettävissä olevaa kassavirtaa ja siten sen maksuja NLF-rahastoon. Komissio ei voi hyväksyä tätä.
(481)
Drax ehdotti Eggborough’n voimalan myyntiä. Komission myöntää, että Eggborough’n myynti ei olisi ristiriidassa sähköjärjestelmässä välttämättömän kapasiteettimarginaalin säilyttämisen kanssa, koska uusi omistaja erittäin todennäköisesti käyttäisi voimalaa edelleen. Toteuttaakseen rakenneuudistussuunnitelmansa ja palauttaakseen elinkelpoisuutensa BE:n käytettävissä on kuitenkin oltava jonkinlainen joustava sähköntuotantokapasiteetti. Jos BE myisi Eggborough’n, sen olisi hankittava tämä joustavuus muista lähteistä.
(482)
Tutkimusten perusteella Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset päättelivät, että BE:n ei kannattaisi ostaa Eggborough’sta saamiaan palveluja muilta sähköntuottajilta. Näissä palveluissa on kyse turvasta ydinreaktoreiden odottamattomia toimintakatkoksia vastaan, power shaping -toiminnasta sopimusten yhteydessä ja joustavuudesta reaktoreiden suunniteltujen huoltotöiden varalta. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ovat todenneet, että BE säästäisi yhteensä 11 miljoonaa Englannin puntaa vuodessa pitämällä Eggborough’n omistuksessaan. Tämä arvio perustuu Eggborough’n kustannuksiin, mikä merkitsee sitä, että BE voisi mahdollisesti saada samat palvelut samaan hintaan ainoastaan omistamalla muita voimaloita. Palvelujen ostaminen markkinoilta olisi paljon kalliimpaa, jos se edes olisi mahdollista.
(483)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että BE:n vaatiminen myymään Eggborough vaarantaisi BE:n elinkelpoisuuden palautumisen ja olisi kohtuutonta. Komissio katsoo, että edellä kuvailluissa vastasuoritteissa 1 ja 2 asetetaan samantyyppinen rajoitus, joka on kuitenkin kohtuullisempi.
(484)
Powergen ehdotti enimmäismäärän asettamista BE:n markkinaosuudelle suoramyyntimarkkinoilla. Komission mielestä tällaisen enimmäismäärän asettaminen haittaisi kilpailua näillä markkinoilla. Vastasuorite 3 lieventää tehokkaammin tuesta kilpailijoille aiheutuvaa vaikutusta näillä markkinoilla rajoittamatta BE:n kykyä tehdä kilpailukykyisiä tarjouksia markkinoilla itsenäisesti.
(485)
Powergen ehdotti, että BE:tä olisi kiellettävä aloittamasta toimintaa uusilla vähittäismarkkinoilla. Tämä ehdotettu toimenpide vaikuttaisi pääasiassa kotitalousmarkkinoihin, joille tällä hetkellä toimittavat ainoastaan jakelijat. Komissio katsoo, että tällainen rajoitus poistaisi mahdollisen kilpailulähteen markkinoilta, joilla jo nyt on vähiten kilpailua Yhdistyneen kuningaskunnan sähkömarkkinoista (73). Komissio katsoo, että vastasuorite 1 riittää tältä osin varmistamaan, että jos BE haluaisi tulla näille markkinoille, se tekisi sen omin voimin vääristämättä kohtuuttomasti kilpailua.
(486)
Komissio toteaa yhteenvetona, että kaikki muut huomautuksia esittäneiden kolmansien ehdottamat vastasuoritteet sisältyvät komission valitsemiin kolmeen vastasuoritteeseen.
d) Rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen kokonaisuudessaan
(487)
Yritystä olisi vaadittava toteuttamaan kokonaisuudessaan komissiolle esitetty rakenneuudistussuunnitelma. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sitoutunut varmistamaan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon kokonaisuudessaan, jos se hyväksytään.
e) Valvonta ja vuosikertomus
(488)
Jos tukipaketti hyväksytään, Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sitoutunut toimittamaan komissiolle kertomuksen viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tukipaketin hyväksymisestä ja sen jälkeen vuosittain, jotta komissio voi valvoa BE:n edistystä siihen asti, kunnes sen asema on vakiintunut sille tasolle, jolla komissio ei enää pidä kertomusten esittämistä tarpeellisena.
VII PÄÄTELMÄ
(489)
Komissio päättelee, että kyseessä olevat tuet soveltuvat yhteismarkkinoille, koska ne noudattavat rakenneuudistustukea koskevia suuntaviivoja ja ovat yhdenmukaisia Euratomin perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa.
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tuki, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo myöntää British Energy plc:n (jäljempänä ”British Energy”) rakenneuudistussuunnitelman, josta ilmoitettiin komissiolle 7 päivänä maaliskuuta 2003, sisältämän toimenpidekokonaisuuden A puitteissa, joka muodostuu Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen sitoumuksesta rahoittaa
a)
British Energyn ydinreaktoreihin ennen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanopäivää ladatun käytetyn polttoaineen huoltoon liittyvät rasitteet, kunhan näihin rasitteisiin, lukuun ottamatta ylimääräisiä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvia rasitteita, jotka määritellään British Energyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisessä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien rasitteiden rahoitusta koskevassa sopimuksessa, liittyvät kulut eivät ylitä 2 185 000 000 Englannin puntaa joulukuun 2002 rahassa,
ja
b)
Nuclear Liabilities Fund -rahastossa oleva vajaus, joka liittyy British Energyn ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon liittyvien rasitteiden, British Energyn sopimusten ulkopuolisten rasitteiden ja British Energyn ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen välisessä aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien rasitteiden rahoitusta koskevassa sopimuksessa määriteltyjen ylimääräisten aikaisemmasta toiminnasta aiheutuvien rasitteiden rahoittamiseen,
soveltuu yhteismarkkinoille ja Euratomin perustamissopimuksen tavoitteisiin, jos 2-10 artiklassa säädettyjä ehtoja noudatetaan.
2 artikla
1. Yhdistyneen kuningaskunnan on varmistettava, että rakenneuudistussuunnitelma pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön siinä muodossa kuin Yhdistynyt kuningaskunta esitti sen komissiolle.
2. Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava kertomus rakenneuudistuksen täytäntöönpanosta viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän päätöksen tekemisestä ja sen jälkeen vuosittain siihen asti, kunnes komissio ilmoittaa, ettei kertomuksia tarvitse enää esittää.
3 artikla
Heti kun 1 artiklan b alakohdassa tarkoitettuihin rasitteisiin liittyvät kustannukset ylittävät 1 629 000 000 Englannin puntaa joulukuun 2002 rahassa, Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava komissiolle tarkempia lisäkertomuksia, joissa osoitetaan, että valtion maksut rajoittuvat kyseisessä alakohdassa tarkoitettujen rasitteiden kattamiseen ja että on ryhdytty asianmukaisiin toimiin kustannusten rajoittamiseksi vähimmäismäärään, joka on välttämätön kyseisten rasitteiden kattamiseksi. Nämä kertomukset on esitettävä vuosittain. Ne on liitettävä 2 artiklassa tarkoitettuihin vuotuisiin kertomuksiin.
4 artikla
Summien laskemiseksi joulukuun 2002 rahassa, johon viitataan 1 ja 3 artiklassa, Yhdistyneen kuningaskunnan on käytettävä komission julkaisemaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavaa viite- ja diskonttokorkoa, jota on tarkistettava joka viides vuosi.
5 artikla
1. Yhdistyneen kuningaskunnan on vaadittava British Energyä 1 päivään huhtikuuta 2005 mennessä
a)
erottamaan sähkönjakelutoimintansa British Energy Generation Limited -yhtiöstä ja rekisteröimään sen erillisenä British Energy plc:n (tai sitä seuraavien emoyhtiöiden) tytäryhtiönä;
b)
yhdistämään olemassa olevat ydinvoimalatoiminnot yhteen ainoaan yhtiöön;
ja
c)
pyrkimään kaikin mahdollisin tavoin saamaan toimilupamuutoksia vuoden 1989 Electricity Act -lain nojalla tai, jos tällaisia toimilupamuutoksia ei ole mahdollista saada, antamaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle sitova sitoumus, jota ei ole rajoitettu ajallisesti ja jonka mukaan i) British Energy käsittelee olemassa olevia ydinvoimalatoimintojaan ja muita sähköntuotantotoimintojaan erillisinä liiketoimintoina toimilupiin liittyvissä yhteyksissä (tai Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle annettujen sitoumusten yhteydessä); ja ii) olemassa olevat ydinvoimalatoiminnot eivät anna ristikkäistukia muille British Energy -konsernin liiketoiminnoille.
2. Jos c alakohdan mukaista sitoumusta ei panna täytäntöön toimilupamuutoksella, Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava komissiolle vuosittain kertomus, jossa osoitetaan, että olemassa olevat ydinvoimalatoiminnot eivät ole antaneet ristikkäistukia muille British Energy -konsernin liiketoiminnoille. Tämän kertomuksen on perustuttava riippumattomien taloushallinnon asiantuntijoiden laatimaan analyysiin. Se voidaan liittää 2 artiklassa mainittuun kertomukseen. Tämä ei estä sitoumuksen täyttämistä myöhemmin toimilupamuutoksella, jos se tulee mahdolliseksi.
3. Yhdistyneen kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle heti, kun 1 ja 2 kohtien mukaiset sitoumukset on täytetty.
6 artikla
Yhdistyneen kuningaskunnan on vaadittava, että British Energy ei kuuteen vuoteen tämän päätöksen päivämäärästä alkaen hanki omistukseensa tai määräysvaltaansa
-
rekisteröityä käyttövalmista fossiilisia polttoaineita käyttävää kapasiteettia (74) Euroopan talousalueella,
tai
-
rekisteröityä suuren mittakaavan vesivoimakapasiteettia, sellaisena kuin se määritellään uusiutuvien energialähteiden käyttövelvollisuutta koskevassa vuoden 2002 määräyksessä, Yhdistyneessä kuningaskunnassa,
(näistä kapasiteettityypeistä käytetään jäljempänä nimitystä ”rajoitettu kapasiteetti”), joka ylittää yhteensä 2 020 MW, edellyttäen, että
a)
myyntiä edeltävän ajanjakson aikana (kuten jäljempänä määritellään) British Energyn omistuksessa tai määräysvallassa saa olla rajoitettua kapasiteettia yli 2 020 MW, sillä edellytyksellä, että se ei käytä tätä liiallista rajoitettua kapasiteettia tai luopuu kaikesta liiketoiminnallisesta määräysvallasta ja intresseistä tämän liiallisen rajoitetun kapasiteetin tai liiallisen rajoitetun kapasiteetin avulla tuotetun sähkön osalta. Tässä yhteydessä ”myyntiä edeltävä ajanjakso”
i)
alkaa ajankohdasta, jolloin Eggborough Power Limited tai Eggborough Power Holdings Limited saa ilmoituksen siitä, että 1) Eggborough Power Limitedin tai Eggborough’n voimalan osakkeiden ostamista koskevaa optiota on tarkoitus käyttää; tai 2) Eggborough Power Limitedin tai Eggborough’n voimalan osakkeiden muodossa annettu vakuus on tarkoitus ottaa käyttöön,
ja
ii)
päättyy ajankohtana, jolloin Eggborough’n voimalan rekisteröity sähköntuotantokapasiteetti ei ole enää British Energy -konsernin käytettävissä;
b)
jos jotakin Eggborough Power Limitedin tai Eggborough’n voimalan osakkeiden myyntioptioista käytetään, British Energyllä on oikeus omistaa tai pitää määräysvallassaan rajoitettua kapasiteettia, joka on korkeintaan 2 222 MW, sillä edellytyksellä, että se ilmoittaa valtakunnallisesta jakeluverkosta vastaavalle operaattorille rajoitetun kapasiteettinsa olevan 2 020 MW eikä se käytä enempää kuin 2 020 MW rajoitetusta kapasiteetista;
tai
c)
jos Eggborough’n voimala ei enää ole British Energy -konsernin käytettävissä korjaamattoman vahingon tai ylivoimaisen esteen vuoksi, British Energyllä on oikeus omistaa tai pitää määräysvallassaan rajoitettua kapasiteettia, joka on korkeintaan 2 222 MW, sillä edellytyksellä, että se ilmoittaa valtakunnallisesta jakeluverkosta vastaavalle operaattorille rajoitetun kapasiteettinsa olevan 2 020 MW eikä se käytä enempää kuin 2 020 MW rajoitetusta kapasiteetista.
7 artikla
Yhdistyneen kuningaskunnan on vaadittava, että British Energy ei kuuteen vuoteen tämän päätöksen päivämäärästä alkaen omista tai pidä määräysvallassaan muuta rekisteröityä käyttövalmista ydinvoimalakapasiteettia Euroopan talousalueella kuin sen olemassa olevat ydinvoimalat tai käyttö- ja huoltosopimukset, joissa British Energyllä ei ole sähköntuotantoon liittyviä intressejä, ilman komissiolta ennakkoon saatua kirjallista hyväksyntää.
8 artikla
Yhdistyneen kuningaskunnan on nimitettävä neljän kuukauden kuluessa tästä päätöksestä avoimen ja läpinäkyvän menettelyn jälkeen riippumaton asiantuntija valvomaan sitä, että British Energy noudattaa 9 artiklassa säädettyjä ehtoja (jäljempänä ”riippumaton asiantuntija”). Sen on ilmoitettava nimityksestä välittömästi komissiolle.
9 artikla
1. Yhdistyneen kuningaskunnan on vaadittava, että British Energy
a)
ei kuuteen vuoteen riippumattoman asiantuntijan nimittämisestä tarjoa British Energyltä suoraan sähköä ostaville muille loppukäyttäjille kuin kotitalousasiakkaille toimituksia ehdoilla, joiden mukaan käyttäjien kanssa tehdyn sopimuksen energiaosuuden hinta on pienempi kuin vallitseva tukkuhinta, edellyttäen että poikkeuksellisissa markkinaolosuhteissa, joissa riippumaton asiantuntija katsoo tiettyjen objektiivisten testien täyttyvän kuten 10 artiklassa kuvaillaan (”poikkeukselliset markkinaolosuhteet”), British Energyllä on oikeus tällaisten poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden vallitessa hinnoitella sopimuksen energiaosuus tukkuhinnan alapuolelle vilpittömässä mielessä voidakseen vastata kilpailuun 10 artiklan ehtojen mukaisesti;
ja
b)
tekee vilpittömässä mielessä yhteistyötä riippumattoman asiantuntijan kanssa ja toteuttaa kaikki riippumattoman asiantuntijan kohtuulliset pyynnöt nopeasti, mukaan luettuina pyynnöt saada tietoja, asiakirjoja tai kuulla henkilöstöä tai johdon edustajia.
2. Riippumattoman asiantuntijan on annettava Yhdistyneelle kuningaskunnalle vuosittain kertomus siitä, kuinka British Energy noudattaa näitä ehtoja. Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava nämä kertomukset komissiolle.
10 artikla
1. Poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden vallitsemisesta päätetään seuraavien testien avulla:
a)
Millä tahansa […] ajanjaksolla (joka päättyy enintään […] ennen jäljempänä määritellyn ennakkovaroituksen antamispäivää), […] niistä olemassa olevista BE:n muista loppukäyttäjäasiakkaista kuin kotitalousasiakkaista, joille BE on tarjonnut toimituksia ehdoilla, joiden mukaan sopimuksen energiaosuuden toimituksesta perittävä vallitsevan tukkuhinnan ylittävä marginaali on […], on hylännyt BE:n tarjouksen.
b)
Sähkön tukkumarkkinoilla […] ajanjaksolla myydyt määrät ovat laskeneet alle […] keskimäärästä, joka myytiin saman ajanjakson aikana viimeisten […] aikana, joilta tietoja on saatavilla.
c)
British Energy tarjoaa vähintään […] sähköä tukkumarkkinoilla […] ja tätä määrää ei myydä […] kuluessa.
2. Kun olosuhteet lähenevät tätä tilannetta ja jos British Energy pitää mahdollisena, että se voi joutua vetoamaan poikkeuksellisiin markkinaolosuhteisiin, British Energyn on ensin ilmoitettava tästä riippumattomalle asiantuntijalle ja esitettävä analyysi tilanteesta ja asemasta suhteessa objektiivisiin testeihin (”ennakkovaroitus”).
3. Jos olosuhteet eivät parane ennakkovaroituksen antamisen jälkeen ja jos testi a yhdessä testin b tai testin c kanssa täyttyy, British Energyn on ilmoitettava riippumattomalle asiantuntijalle, että se aikoo vastata kilpailuun laskemalla hinnat tukkuhinnan alapuolelle ja toimitettava käytettävissään olevat tuoreimmat tiedot. Tämän jälkeen riippumattoman asiantuntijan on 24 tunnin kuluessa vahvistettava, että testi a täyttyy yhdessä testin b tai testin c kanssa, ja todettava poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden olemassaolo.
4. Jos riippumaton asiantuntija toteaa poikkeuksellisten markkinaolosuhteiden olevan olemassa, British Energyllä on oikeus […] ajanjakson ajan riippumattoman asiantuntijan päätöksestä tarjota vilpittömässä mielessä hintoja, jotka ovat kilpailukykyisiä yritysmarkkinoille suuntautuvassa suoramyynnissä.
5. Riippumaton asiantuntija voi uusia […] ajanjakson niin kauan kuin testi c täyttyy.
6. Tämän ajanjakson päätyttyä 9 artiklassa säädettyä hintarajoitusta sovelletaan jälleen British Energyyn.
7. Ajanjakson päätyttyä British Energyn on annettava riippumattomalle asiantuntijalle kertomus myyntitoiminnoistaan ajanjakson aikana. Näitä tietoja tarkastellaan riippumattoman asiantuntijan vuotuisessa kertomuksessa.
8. Sen sopimuskauden päätyttyä, jonka aikana poikkeukselliset markkinaolosuhteet esiintyivät, riippumattoman asiantuntijan on julkistettava todenneensa tällaisten olosuhteiden olemassaolon ja niiden kesto.
11 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 22 päivänä syyskuuta 2004.