EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING Nr. 1983/2006/EF
af 18. december 2006
om det europæiske år for interkulturel dialog (2008)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 151, stk. 5, første led,
under henvisning til forslag fra Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og,
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab pålægger dette at skabe en stadig snævrere union mellem de europæiske folk og bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den nationale og regionale forskelligartethed respekteres, og den fælles kulturarv fremhæves.
(2)
De samlede virkninger af de forskellige udvidelser af Den Europæiske Union, den øgede mobilitet som følge af det indre marked, gamle og nye migrationsstrømme, den øgede udveksling med resten af verden for så vidt angår handel, uddannelse, fritid og globaliseringen generelt øger samspillet mellem EU's borgere og enhver, der lever i EU, og de forskellige kulturer, sprog, etniske grupper og religioner i EU og andre dele af verden.
(3)
EU-borgerne og enhver, der lever i EU midlertidigt eller permanent, bør derfor have mulighed for at deltage i den interkulturelle dialog og udvikle sig fuldt ud i et mangfoldigt, pluralistisk, solidarisk og dynamisk samfund, ikke blot i Europa, men i hele verden.
(4)
Den interkulturelle dialog og dialogen mellem borgerne indtager en central placering i EU-sammenhæng og bør have gode vilkår, så respekten for kulturel mangfoldighed styrkes, og det bliver muligt for borgerne at leve med den komplekse virkelighed i vore samfund og tilstedeværelsen af forskellige kulturelle identiteter og anskuelser. Det er desuden vigtigt at fremhæve de forskellige kulturers bidrag til medlemsstaternes kulturarv og livsstil og anerkende, at kulturen og den interkulturelle dialog er afgørende redskaber til at lære at leve sammen i harmoni.
(5)
Interkulturel dialog bidrager således til gennemførelsen af flere af EU's højtprioriterede strategier, bl.a. ved:
-
at respektere og fremme kulturel mangfoldighed i Europa, forbedre sameksistensen og tilskynde til et aktivt europæisk medborgerskab, der er åbent over for verden, og som tager udgangspunkt i de fælles værdier i EU
-
at bidrage til at sikre lige muligheder og ikke-forskelsbehandling i EU ved at inddrage den fornyede Lissabon-strategi, hvis videnbaserede økonomi har brug for borgere, der er i stand til at tilpasse sig forandringer og drage nytte af alle former for innovation for at skabe øget velfærd
-
at forstærke den kulturelle og uddannelsesmæssige dimension i den fornyede Lissabon-strategi og dermed stimulere den kulturelle og kreative økonomi i EU, der skaber vækst og beskæftigelse
-
at støtte EU's engagement i solidaritet, social retfærdighed, udvikling af en social markedsøkonomi, samarbejde og øget samhørighed og værne om EU's fælles værdier
-
at give EU bedre mulighed for at blive hørt i verden og opbygge effektive partnerskaber med nabolandene, hvorved et fælles område med stabilitet, demokrati og fælles velstand breder sig ud over EU's grænser, og velfærd og sikkerhed øges for EU-borgerne og enhver, der lever i EU.
(6)
Den interkulturelle dialog er en vigtig dimension i mange fællesskabspolitikker og -instrumenter i forbindelse med strukturfondene og inden for uddannelse, livslang læring, ungdom, kultur, medborgerskab og sport, ligestilling mellem kønnene, beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold, bekæmpelse af forskelsbehandling og social udstødelse, bekæmpelse af racisme og fremmedhad, asylpolitik og politik for integration af indvandrere, menneskerettigheder og bæredygtig udvikling, av-politik og forskning.
(7)
Den spiller en voksende rolle i EU's eksterne forbindelser, navnlig i forbindelse med tiltrædelses- og kandidatlande, landene på det vestlige Balkan, de lande, der forhandler om en associeringsaftale med EU, og de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, samt andre tredjelande, særlig udviklingslande.
(8)
Med udgangspunkt i fællesskabserfaringer og -initiativer er det altafgørende at fremme inddragelsen af den enkelte borger på lige fod, af de enkelte medlemsstater og af det europæiske samfund som helhed i en interkulturel dialog, navnlig gennem det strukturerede samarbejde med civilsamfundet. Herved bidrager man til at skabe en følelse af europæisk identitet, idet man inddrager forskelligheder og former de forskellige aspekter af det at høre til et samfund.
(9)
I forbindelse med denne beslutning bør begrebet »aktivt medborgerskab i Europa« ikke kun omfatte EU-borgerne som defineret i EF-traktatens artikel 17, men enhver der lever permanent eller midlertidigt i EU.
(10)
De fælles værdier i EU er defineret i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union.
(11)
Det er afgørende at sikre komplementaritet og en horisontal tilgang i alle de fællesskabstiltag og nationale, regionale og lokale foranstaltninger, der indeholder et betydeligt element af interkulturel dialog, eftersom det europæiske år for interkulturel dialog vil medvirke til at gøre disse mere synlige og øge deres indbyrdes sammenhæng. De foranstaltninger, der planlægges både på fællesskabsplan og nationalt, skal, når det er relevant, udnytte de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med foranstaltninger vedrørende det europæiske år for lige muligheder for alle (2007).
(12)
Det europæiske år for interkulturel dialog bør også bidrage til at integrere interkulturel dialog som en horisontal prioritet i fællesskabspolitikker, -foranstaltninger og -programmer på tværs af sektorer og til at indkredse og formidle bedste praksis til at fremme den. Tydelig anerkendelse af bedste praksis og projekter med hensyn til interkulturel dialog vil udgøre en tilskyndelse for de berørte parter og fremme idéen i civilsamfundet.
(13)
Der kan eventuelt indledes et samarbejde med andre internationale institutioner, som f.eks. Europarådet og UNESCO, navnlig for at nyde godt af deres erfaring med og ekspertise med hensyn til fremme af interkulturel dialog.
(14)
Det er også vigtigt at sikre komplementaritet mellem det europæiske år for interkulturel dialog og samtlige eksterne aspekter af de initiativer til fremme af interkulturel dialog, der udformes inden for passende rammer, bl.a. sammen med de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, landene på det vestlige Balkan og de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik. Der bør også sikres komplementaritet med ethvert samarbejdsinitiativ med tredjelande, navnlig udviklingslandene, der er relevant for målene med det europæiske år for interkulturel dialog.
(15)
Foranstaltninger til fremme af interkulturel dialog inden for rammerne af relevante instrumenter i forhold til tredjelande bør bl.a. afspejle den gensidige interesse i at udveksle erfaringer og værdier med tredjelande og fremme gensidig viden om, respekt for og forståelse af deres respektive kulturer.
(16)
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Kandidatlandene bør ikke desto mindre være nært tilknyttet foranstaltningerne vedrørende det europæiske år for interkulturel dialog via initiativer til at fremme udviklingen af den interkulturelle dialog inden for de relevante rammer for samarbejde og dialog, navnlig som led i dialogen mellem civilsamfundene i EU og disse kandidatlande (4).
(17)
I denne beslutning fastlægges der for foranstaltningens samlede varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (5).
(18)
De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6). Under hensyn til arten og omfanget af den foreslåede foranstaltning anses et rådgivende udvalg for at være passende.
(19)
Målene for denne beslutning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan på grund af behovet for navnlig multilaterale partnerskaber og tværnational udveksling på fællesskabsplan bedre opfyldes på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne beslutning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Formål
År 2008 erklæres for »europæisk år for interkulturel dialog« for at give form til og fremhæve en vedvarende interkulturel dialog, der skal fortsætte ud over dette år.
Artikel 2
Mål
1. De generelle mål med det europæiske år for interkulturel dialog er at bidrage til
-
at fremme den interkulturelle dialog som en proces, som sætter alle, der lever i EU, i stand til at klare sig i et mere åbent, men også mere komplekst kulturelt miljø, hvor borgere med forskellig kulturel identitet og overbevisning lever sammen forskellige medlemsstater såvel som i den enkelte medlemsstat
-
at fremhæve interkulturel dialog som en anledning til at bidrage til og drage nytte af et mangfoldigt og dynamisk samfund, ikke blot i Europa, men i hele verden
-
at bevidstgøre enhver, der lever i EU, specielt unge, om betydningen af at udvikle et aktivt medborgerskab i Europa, som er åbent over for verden, respekterer kulturel mangfoldighed og tager udgangspunkt i de fælles værdier i EU som fastsat i artikel 6 i EU-traktaten og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
-
at fremhæve det bidrag, som de forskellige kulturer og udtryk for kulturel mangfoldighed yder kulturarven og livsstilen i medlemsstaterne.
2. De specifikke mål med det europæiske år for interkulturel dialog er:
-
at søge at øge bevidstheden for alle, der lever i EU, specielt unge, om betydningen af at indgå i en interkulturel dialog i hverdagen
-
at arbejde for at fastlægge, udveksle og synligt på europæisk plan at anerkende bedste praksis med hensyn til fremme af interkulturel dialog i hele EU, navnlig blandt unge og børn
-
at styrke uddannelsens rolle, når det drejer sig om at undervise i mangfoldighed, opnå bedre forståelse af andre kulturer og udvikle færdigheder og den bedste sociale praksis og at fremhæve mediernes centrale rolle i forbindelse med fremme af ligestillingsprincippet og af gensidig forståelse
-
at øge synligheden af og sammenhængen i og fremme alle fællesskabsprogrammer og -foranstaltninger, der bidrager til den interkulturelle dialog, og sikre deres kontinuitet
-
at bidrage til undersøgelse af nye tilgange til interkulturel dialog, der indebærer samarbejde mellem en lang række aktører fra forskellige sektorer.
Artikel 3
Foranstaltningernes indhold
De foranstaltninger, der iværksættes for at nå målene i artikel 2, er anført i bilaget.
De omfatter gennemførelse af følgende aktiviteter eller støtte hertil:
a)
arrangementer og initiativer på europæisk plan til fremme af interkulturel dialog, der direkte inddrager eller på anden måde når ud til så mange mennesker som muligt, og som fremhæver resultater og erfaringer i forbindelse med temaet for det europæiske år for interkulturel dialog
b)
arrangementer og initiativer på nationalt og regionalt plan med en udpræget europæisk dimension, som har til formål at fremme målene for det europæiske år for interkulturel dialog ved direkte at inddrage så mange som muligt eller på anden måde nå ud til dem, og hvor der tages særligt hensyn til aktioner vedrørende medborgerkundskab og viden, der fører til påskønnelse af andre mennesker og deres forskelligheder
c)
oplysnings- og pr-kampagner, navnlig i samarbejde med medierne og civilsamfundsorganisationerne på fællesskabsplan og nationalt plan for at formidle hovedbudskaberne vedrørende målene for det europæiske år for interkulturel dialog og anerkende bedste praksis, navnlig blandt unge og børn
d)
undersøgelser på fællesskabsplan eller nationalt plan og høring af tværnationale netværk og berørte parter i civilsamfundet med henblik på at evaluere og aflægge rapport om forberedelsen, effektiviteten og virkningen af det europæiske år for interkulturel dialog for at skabe grundlag for dets opfølgning på lang sigt.
Artikel 4
Medlemsstaternes samarbejde
Hver medlemsstat udpeger et nationalt koordineringsorgan eller et tilsvarende administrativt organ, som står for tilrettelæggelsen af denne stats deltagelse i det europæiske år for interkulturel dialog. Den orienterer Kommissionen om udpegelsen senest en måned efter vedtagelsen af denne beslutning.
Den enkelte medlemsstat sikrer, at ovennævnte organ inddrager de forskellige berørte parter i den interkulturelle dialog på nationalt, regionalt og lokalt plan på en passende måde.
Det ovennævnte organ sikrer koordinering på nationalt plan af foranstaltninger i forbindelse med det europæiske år for interkulturel dialog.
Artikel 5
Gennemførelse
1. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne beslutning vedtages efter proceduren i artikel 6, stk. 2.
2. Der lægges særlig vægt på samarbejde med EU-institutionerne, navnlig Europa-Parlamentet.
Artikel 6
Udvalg
1. Kommissionen bistås af et udvalg.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
4. De nationale repræsentanter i udvalget udpeges fortrinsvis af det nationale koordinationsorgan, der henvises til i artikel 4.
Artikel 7
Finansielle bestemmelser
1. Foranstaltninger på fællesskabsplan i del A i bilaget kan støttes med op til 80 % af de samlede omkostninger og finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.
2. Foranstaltninger i del B i bilaget kan støttes med op til 50 % af de samlede omkostninger og finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget, jf. proceduren i artikel 8.
3. Foranstaltninger på fællesskabsplan i del C i bilaget giver anledning til en offentlig kontrakt eller til tilskud, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.
Artikel 8
Ansøgnings- og udvælgelsesprocedure
1. Beslutningerne om at yde tilskud træffes af Kommissionen, jf. proceduren i artikel 6, stk. 2. Kommissionen sikrer en ligelig og retfærdig fordeling mellem medlemsstater og berørte aktivitetsområder, idet der tages hensyn til kvaliteten af de foreslåede projekter.
2. De anmodninger om tilskud, der fremsættes i henhold til artikel 7, stk. 2, forelægges Kommissionen af det i artikel 4 omhandlede organ.
Artikel 9
Internationale organisationer
Kommissionen kan i forbindelse med det europæiske år for interkulturel dialog samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig Europarådet og UNESCO, idet der sikres en høj grad af synlighed af EU's deltagelse.
Artikel 10
Kommissionens rolle
1. Kommissionen sikrer, at der er sammenhæng mellem foranstaltningerne i denne beslutning og de øvrige fællesskabsforanstaltninger og -initiativer.
2. Kommissionen sørger for at inddrage kandidatlandene i det europæiske år for interkulturel dialog ved at lade dem deltage i en række fællesskabsprogrammer, der indeholder et element af interkulturel dialog, og ved at iværksætte specifikke initiativer i passende sammenhænge, navnlig som led i dialogen mellem EU's og kandidatlandenes civilsamfund.
3. Kommissionen sikrer komplementaritet mellem foranstaltninger, der gennemføres for at nå målene for det europæiske år for interkulturel dialog, og de initiativer, som måtte blive iværksat som led i relevant samarbejde og dialog med de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, landene på det vestlige Balkan og de partnerlande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik.
4. Kommissionen sikrer ligeledes komplementaritet mellem ethvert samarbejdsinitiativ med tredjelande, navnlig udviklingslandene, der er relevant for målene for det europæiske år for interkulturel dialog.
Artikel 11
Budget
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af denne beslutning i perioden 1. januar 2007 til 31. december 2008 er på 10 000 000 EUR. Forberedende foranstaltninger begrænses til 30 % af det samlede budget.
2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.
Artikel 12
Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser
1. Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (7), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (8), samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (9).
2. For så vidt angår fællesskabsforanstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, dækker begrebet uregelmæssighed, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse eller en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en virksomheds handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af Fællesskaberne, ved afholdelse af en uretmæssig udgift.
3. Kommissionen nedsætter eller suspenderer den finansielle støtte til en foranstaltning eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, herunder manglende overholdelse af bestemmelserne i denne beslutning, i den individuelle beslutning, eller i kontrakten om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der er foretaget en væsentlig ændring af foranstaltningen, som strider mod dennes art eller mod gennemførelsesbetingelserne, uden at Kommissionen er blevet anmodet om godkendelse af ændringen.
4. Hvis fristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af en foranstaltning kun kan give ret til en del af den tildelte støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at fremsætte sine bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis modtageren ikke giver en rimelig begrundelse, kan Kommissionen slette resten af støttebeløbet og kræve tidligere udbetalte beløb tilbagebetalt.
5. Enhver uretmæssig betaling skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke tilbagebetales rettidigt, pålægges morarente i henhold til bestemmelserne i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (10).
Artikel 13
Overvågning
1. Modtageren fremlægger tekniske og finansielle rapporter om, hvordan arbejdet skrider frem, for så vidt angår alle foranstaltninger, der finansieres som led i denne beslutning. Der skal desuden fremlægges en endelig rapport senest tre måneder efter gennemførelsen af foranstaltningen. Kommissionen fastsætter rapporternes form og emner.
2. Modtageren af den finansielle støtte sikrer, at Kommissionen i en periode på fem år efter den afsluttende betaling vedrørende enhver foranstaltning har adgang til al dokumentation vedrørende udgifterne til foranstaltningen.
3. Kommissionen tager alle nødvendige skridt til at verificere, at de finansierede foranstaltninger gennemføres korrekt og i overensstemmelse med denne beslutning og forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
Artikel 14
Overvågning og evaluering
Kommissionen forelægger senest den 31. december 2009 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 3. Rapporten danner grundlag for fremtidige EU-politikker, -foranstaltninger og -aktioner på dette område.
Artikel 15
Ikrafttræden
Denne beslutning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 16
Adressater
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. december 2006
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1983/2006/EY,
tehty 18 päivänä joulukuuta 2006,
Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodesta (2008)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 151 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa annetaan yhteisölle tehtäväksi luoda perusta Euroopan kansojen yhä läheisemmälle liitolle ja myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä.
(2)
Euroopan unionin (EU) toisiaan seuranneet laajentumiset, sisämarkkinoista johtuva lisääntynyt liikkuvuus, vanhat ja uudet muuttoliikkeet sekä entistä suurempi kauppaan, koulutukseen, vapaa-aikaan ja globalisaatioon yleisesti liittyvä vaihtotoiminta muun maailman kanssa ovat yhdessä lisänneet Euroopan kansalaisten ja kaikkien EU:n alueella asuvien sekä eri kulttuurien, kielten ja etnisten ja uskonnollisten ryhmien välistä vuorovaikutusta Euroopassa ja muualla.
(3)
Euroopan kansalaisilla ja muilla EU:n alueella tilapäisesti tai pysyvästi asuvilla olisi näin ollen oltava mahdollisuus osallistua kulttuurienväliseen vuoropuheluun ja toteuttaa kaikkia mahdollisuuksiaan monimuotoisessa, moniarvoisessa, solidaarisessa ja dynaamisessa yhteiskunnassa Euroopassa sekä myös muualla maailmassa.
(4)
Euroopan yhdentymisen kannalta on tärkeää tarjota keinoja kulttuurienväliseen ja kansalaisten väliseen vuoropuheluun, jotta voitaisiin edistää kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamista ja auttaa hallitsemaan yhteiskuntiemme monitahoista todellisuutta ja erilaisten kulttuuri-identiteettien ja vakaumusten rinnakkaiseloa. Lisäksi on tärkeää tuoda esiin eri kulttuurien myötävaikutus EU:n jäsenvaltioiden kulttuuriperintöön ja elämäntapaan ja tiedostaa, että kulttuuri ja kulttuurienvälinen vuoropuhelu ovat keskeisiä tekijöitä, joiden avulla voimme oppia elämään sopusoinnussa toistemme kanssa.
(5)
Kulttuurienvälinen vuoropuhelu edistää näin ollen useita EU:n strategisia painopisteitä, koska sillä muun muassa
-
kunnioitetaan ja edistetään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta, parannetaan rinnakkaineloa ja kannustetaan aktiivista Euroopan kansalaisuutta, johon kuuluu avoin suhtautuminen maailmaan ja joka perustuu EU:n yhteisiin arvoihin,
-
pyritään varmistamaan yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys EU:n alueella ottamalla mukaan uudistettu Lissabonin strategia, jonka mukaisesti osaamistalous tarvitsee ihmisiä, jotka kykenevät mukautumaan muutoksiin ja hyödyntämään kaikkia mahdollisia innovoinnin lähteitä vaurauden lisäämiseksi,
-
korostetaan kulttuurin ja koulutuksen osuutta uudistetussa Lissabonin strategiassa ja siten edistetään kulttuuriin ja luovuuteen perustuvaa taloutta EU:ssa, mikä lisää kasvua ja luo uusia työpaikkoja,
-
tuetaan EU:n sitoutuneisuutta yhteisvastuullisuuteen, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, sosiaalisen markkinatalouden kehittämiseen, yhteistyöhön ja voimakkaampaan yhteenkuuluvuuteen EU:n yhteisten arvojen mukaisesti,
-
annetaan EU:lle mahdollisuus saada äänensä paremmin kuuluviin maailmassa, solmia toimivia kumppanuussuhteita naapurimaihin, ulottaen vakauden, demokratian ja yhteisen vaurauden alue EU:n ulkopuolelle, sekä siten lisätä Euroopan kansalaisten ja kaikkien EU:n alueella asuvien hyvinvointia ja turvallisuutta.
(6)
Kulttuurienvälinen vuoropuhelu on merkittävä tekijä yhteisön eri politiikoissa ja välineissä seuraavilla aloilla: rakennerahastot, koulutus, elinikäinen oppiminen, nuoriso, kulttuuri, kansalaisuus ja urheilu, sukupuolten tasa-arvo, työllisyys ja sosiaaliasiat, syrjinnän ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, rasismin ja muukalaisvihan torjunta, turvapaikkapolitiikka ja maahanmuuttajien kotouttaminen, ihmisoikeudet ja kestävä kehitys, audiovisuaalipolitiikka ja tutkimus.
(7)
Samalla kulttuurienvälinen vuoropuhelu muodostaa kasvavan haasteen EU:n ulkosuhteissa, erityisesti suhteessa jäseniksi liittyviin maihin ja ehdokasmaihin, Länsi-Balkanin maihin, niihin maihin, joiden on tarkoitus tehdä assosiaatiosopimus EU:n kanssa, Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin kumppanimaihin sekä muihin kolmansiin maihin, erityisesti kehitysmaihin.
(8)
Keskeisenä tavoitteena on edistää erityisesti kansalaisyhteiskunnan kanssa toteutettavan rakenteellisen yhteistyön avulla kaikkien kansalaisten - mukaan lukien yhdenvertaisesti miehet ja naiset - kaikkien jäsenvaltioiden ja koko eurooppalaisen yhteiskunnan osallistumista kulttuurienväliseen vuoropuheluun, joka rakentuu yhteisön kokemuksille ja aloitteille. Tällainen vuoropuhelu, jossa erilaisuus hyväksytään ja jossa yhteisöön kuulumisen eri näkökohdat voivat kehittyä, auttaa osaltaan luomaan tunteen eurooppalaisesta identiteetistä.
(9)
Tässä päätöksessä ”aktiivisen Euroopan kansalaisuuden” käsitteen ei tulisi kattaa pelkästään EU:n kansalaisia, siten kuin heidät määritellään EY:n perustamissopimuksen 17 artiklassa, vaan kaikkia EU:n alueella pysyvästi tai tilapäisesti asuvia.
(10)
EU:n yhteiset arvot on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa.
(11)
On oleellista pyrkiä keskinäiseen täydentävyyteen ja laaja-alaiseen lähestymistapaan kaikissa yhteisön sekä kansallisissa, alueellisissa ja paikallisissa toimissa, joissa kulttuurienvälisellä vuoropuhelulla on merkittävä osa, ottaen huomioon, että Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuosi lisää osaltaan tällaisten toimien näkyvyyttä ja yhtenäisyyttä. Toimien suunnittelussa sekä yhteisön että jäsenvaltioiden tasolla on tarvittaessa otettava huomioon Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden 2007 toimista saadut kokemukset.
(12)
Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden pitäisi lisäksi auttaa ottamaan kulttuurienvälinen vuoropuhelu laaja- ja monialaiseksi painopisteeksi yhteisön politiikoissa, toimissa ja ohjelmissa sekä määrittelemään parhaat toimintatavat sen edistämiseksi ja jakamaan niistä tietoa. Näkyvän tunnustuksen antaminen kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyville parhaille toimintamalleille ja hankkeille kannustaa toimijoita ja edistää vuoropuhelutavoitetta kansalaisyhteiskunnan keskuudessa.
(13)
Muiden kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston ja Unescon, kanssa voidaan tarpeen mukaan kehittää yhteistyötä, jotta voitaisiin erityisesti ottaa huomioon niiden kokemukset ja asiantuntemus kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisessä.
(14)
Lisäksi on tärkeää varmistaa, että Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden toimet ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävät ulkoiset aloitteet, joita on kehitetty asiaankuuluvissa yhteyksissä, kuten ETA-sopimukseen kuuluvien EFTA-maiden, Länsi-Balkanin maiden sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien kumppanimaiden kanssa, täydentävät toisiaan. On myös tärkeää varmistaa, että kaikkien muiden kolmansien maiden, erityisesti kehitysmaiden, kanssa toteutettavat yhteistyöaloitteet, jotka liittyvät Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteisiin, täydentävät näitä tavoitteita.
(15)
Asiaan kuuluvien ulkosuhdevälineiden puitteissa kehitettävissä kulttuurienväliseen vuoropuheluun liittyvissä toimissa olisi muun muassa otettava huomioon ne yhteiset intressit, jotka liittyvät kolmansien maiden kanssa kokemuksista ja arvoista käytävään tiedonvaihtoon, ja lisäksi olisi edistettävä keskinäistä kulttuurien tuntemusta, kunnioittamista ja ymmärtämistä.
(16)
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Jäsenehdokasmaat olisi kuitenkin otettava tiiviisti mukaan teemavuoden toimiin kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävien aloitteiden kautta, joita kehitetään asianmukaisen yhteistyön ja vuoropuhelun, erityisesti EU:n ja näiden maiden kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun, puitteissa (4).
(17)
Tässä päätöksessä vahvistetaan toiminnan koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (5) 37 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(18)
Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) mukaisesti. Neuvoa-antavaa komiteaa pidetään suunnitellun toimen tyypin ja laajuuden kannalta asianmukaisena.
(19)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita, vaan ne voidaan erityisesti monenvälisen yhteistyökumppanuuden ja yhteisön tasolla tapahtuvan maiden välisen vaihtotoiminnan tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,
OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kohde
Nimetään vuosi 2008 Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi, jolla myötävaikutetaan kulttuurienvälisen vuoropuhelun ilmenemiseen ja näkyvään asemaan kestävänä prosessina, joka jatkuu myös vuoden 2008 jälkeen.
2 artikla
Tavoitteet
1. Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden yleiset tavoitteet ovat seuraavat:
-
Edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua prosessina, jossa kaikki EU:n alueella asuvat voivat parantaa valmiuttaan toimia entistä avoimemmassa mutta myös monitahoisemmassa kulttuuriympäristössä, jolle on ominaista se, että eri jäsenvaltioissa ja myös kunkin yksittäisen jäsenvaltion sisällä on rinnakkain erilaisia kulttuuri-identiteettejä ja vakaumuksia.
-
Korostetaan sitä, että kulttuurienvälinen vuoropuhelu merkitsee mahdollisuutta myötävaikuttaa monimuotoisen ja dynaamisen yhteiskunnan kehittymiseen ja mahdollisuutta hyötyä tällaisesta yhteiskunnasta Euroopan lisäksi myös muualla maailmassa.
-
Lisätään kaikkien EU:n alueella asuvien ja erityisesti nuorten tietoisuutta siitä, miten tärkeää on kehittää aktiivista Euroopan kansalaisuutta, johon kuuluu avoin suhtautuminen maailmaan ja kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittaminen ja joka perustuu EU:n yhteisiin arvoihin, jotka on määritelty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa.
-
Tuodaan esiin eri kulttuurien ja kulttuurisen monimuotoisuuden eri ilmentymien myötävaikutus jäsenvaltioiden kulttuuriperintöön ja elämäntapoihin.
2. Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden erityiset tavoitteet ovat seuraavat:
-
Pyritään lisäämään kaikkien EU:n alueella asuvien, erityisesti nuorten, tietoisuutta siitä, että kulttuurienväliseen vuoropuheluun osallistuminen on tärkeää päivittäisessä elämässä.
-
Pyritään määrittämään parhaat toimintatavat, joilla edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua eri puolilla EU:ta ja erityisesti nuorten ja lasten parissa, jakamaan niistä tietoa ja antamaan niille näkyvää tunnustusta Euroopan tasolla.
-
Edistetään koulutuksen merkitystä tärkeänä keinona perehdyttää monimuotoisuuteen, lisätä muiden kulttuurien ymmärtämistä ja kehittää taitoja ja parhaita sosiaalisia toimintatapoja. Lisäksi tuodaan esiin tiedotusvälineiden keskeinen asema tasa-arvon ja keskinäisen ymmärtämisen edistämisessä.
-
Lisätään kaikkien kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävien yhteisön ohjelmien ja toimien näkyvyyttä ja yhtenäisyyttä, sekä edistetään niitä ja varmistetaan niiden jatkuvuus.
-
Etsitään sellaisia uusia lähestymistapoja kulttuurienväliseen vuoropuheluun, joihin liittyy useiden eri aloja edustavien sidosryhmien välinen yhteistyö.
3 artikla
Toimien sisältö
Edellä 2 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimet esitetään liitteessä.
Niihin kuuluu seuraavien toimien toteuttaminen tai tukeminen:
a)
kulttuurienvälistä vuoropuhelua edistävät Euroopan laajuiset tapahtumat ja aloitteet, joihin osallistuu mahdollisimman moni ihminen suoraan tai jotka muutoin tavoittavat mahdollisimman suuren määrän ihmisiä ja joiden tarkoituksena on tuoda esiin Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen liittyviä saavutuksia ja kokemuksia;
b)
kansallisen ja alueellisen tason tapahtumat ja aloitteet, joilla on voimakas eurooppalainen ulottuvuus ja joilla pyritään edistämään Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteita ja joihin osallistuu mahdollisimman moni ihminen niihin suoraan tai jotka muutoin tavoittavat mahdollisimman suuren määrän ihmisiä; erityistä huomiota kiinnitetään kansalaiskasvatukseen ja toimiin, joiden tarkoituksena on opettaa arvostusta toisia ihmisiä ja heidän eroavuuksiaan kohtaan;
c)
erityisesti yhteistyössä tiedotusvälineiden ja kansalaisjärjestöjen kanssa toteutettavat yhteisön ja kansallisen tason tiedotus- ja edistämiskampanjat, joilla levitetään tietoa Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteisiin liittyvistä keskeisistä kysymyksistä, sekä tunnustuksen antaminen parhaille toimintatavoille, erityisesti nuorten ja lasten parissa;
d)
yhteisön tai jäsenvaltioiden tasolla toteutettavat selvitykset ja tutkimukset sekä rajatylittävien verkostojen ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kuuleminen, jotta voitaisiin arvioida Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden valmistelua, tehokkuutta ja vaikutusta sekä raportoida niistä perustan luomiseksi teemavuoden pitkän aikavälin seurannalle.
4 artikla
Jäsenvaltioiden yhteistyö
Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kansallinen koordinointielin tai vastaava hallintoelin, jonka tehtävänä on organisoida kyseisen jäsenvaltion osallistuminen Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen. Jäsenvaltion on ilmoitettava nimetty elin komissiolle kuukauden kuluessa tämän päätöksen tekemisestä.
Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että edellä tarkoitettu elin ottaa kulttuurienvälisen vuoropuhelun kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason eri sidosryhmät tarkoituksenmukaisella tavalla osalliseksi.
Edellä tarkoitettu elin huolehtii teemavuoteen liittyvien toimien koordinoinnista kansallisella tasolla.
5 artikla
Täytäntöönpano
1. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
2. Erityistä huomiota on kiinnitettävä Euroopan unionin toimielinten ja erityisesti Euroopan parlamentin kanssa tehtävään yhteistyöhön.
6 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
4. On suotavaa, että jäsenvaltioiden edustajat komiteaan nimeää 4 artiklassa tarkoitettu kansallinen koordinointielin.
7 artikla
Varainhoitoa koskevat säännökset
1. Liitteessä olevassa A osassa tarkoitetuille yhteisön laajuisille toimille voidaan myöntää Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitusta enintään 80 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista.
2. Liitteessä olevassa B osassa tarkoitetuille toimille voidaan myöntää Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitusta enintään 50 prosenttia niiden kokonaiskustannuksista 8 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
3. Liitteessä olevassa C osassa tarkoitetuista yhteisön laajuisista toimista tehdään julkisia hankintoja koskeva sopimus tai niille myönnetään Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavaa tukea.
8 artikla
Haku- ja valintamenettely
1. Komissio tekee rahoitustuen myöntämistä koskevat päätökset 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Komissio varmistaa tuen tasaisen ja oikeudenmukaisen jakautumisen jäsenvaltioiden ja eri toiminta-alojen kesken ottaen samalla huomioon ehdotettujen hankkeiden laadun.
2. Edellä 4 artiklassa tarkoitettu elin toimittaa 7 artiklan 2 kohdan nojalla esitetyt tukihakemukset komissiolle.
9 artikla
Kansainväliset järjestöt
Komissio voi tehdä Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen liittyvää yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston ja Unescon, kanssa. Se pyrkii tällöin varmistamaan EU:n osallistumisen näkyvyyden.
10 artikla
Komission tehtävä
1. Komissio varmistaa tässä päätöksessä säädettyjen toimien sekä yhteisön muiden toimien ja aloitteiden välisen johdonmukaisuuden.
2. Komissio pyrkii ottamaan ehdokasmaat mukaan Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden toteutukseen tukemalla niiden osallistumista yhteisön eri ohjelmiin, joihin kulttuurienvälinen vuoropuhelu sisältyy yhtenä ulottuvuutena, ja kehittämällä erityisaloitteita asianmukaisissa puitteissa, erityisesti EU:n ja ehdokasmaiden kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun yhteydessä.
3. Komissio varmistaa, että teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimet ja ne aloitteet, joita toteutetaan asianmukaisissa yhteistyön ja vuoropuhelun puitteissa ETA-sopimukseen kuuluvien EFTA-maiden, Länsi-Balkanin maiden sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien kumppanimaiden kanssa, täydentävät toisiaan.
4. Komissio varmistaa myös, että toimet ja kaikki muut kolmansien maiden, erityisesti kehitysmaiden, kanssa toteutettavat yhteistyöaloitteet, jotka liittyvät Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tavoitteisiin, täydentävät toisiaan.
11 artikla
Talousarvio
1. Rahoituspuitteet tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliselle ajalle ovat 10 000 000 euroa. Valmistelevien toimien osuus on enintään 30 prosenttia kokonaismäärärahoista.
2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.
12 artikla
Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa, että kun tämän päätöksen mukaisesti rahoitettuja toimia pannaan täytäntöön, yhteisön taloudelliset edut suojataan soveltamalla ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa vastaan tekemällä tehokkaita tarkastuksia, perimällä perusteetta maksetut summat takaisin ja - jos väärinkäytöksiä havaitaan - soveltamalla tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (7) ja komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (8) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (9) mukaisesti.
2. Tämän päätöksen mukaisia yhteisön toimia rahoitettaessa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai yhteisöjen hallinnoimille talousarvioille perusteettoman menon takia aiheutuva vahinko.
3. Komissio lykkää jollekin toimelle myönnetyn rahoitustuen suorittamista, vähentää tuen määrää tai perii sen takaisin, jos se havaitsee väärinkäytöksiä, tämän päätöksen, yksittäisten päätösten tai kyseessä olevan rahoitustuen myöntämistä koskevan sopimuksen säännösten noudattamatta jättäminen mukaan lukien, tai jos ilmenee, että toimea on komission hyväksyntää pyytämättä muutettu huomattavasti tavalla, joka on ristiriidassa toimen luonteen tai täytäntöönpanoehtojen kanssa.
4. Jos määräaikoja ei ole noudatettu tai jos jonkin toimen edistyminen ei anna perusteita kuin osaan myönnetystä taloudellisesta avustuksesta, komissio pyytää tuensaajaa esittämään komissiolle selvityksen asiasta tietyssä määräajassa. Jos tämä ei pysty esittämään hyväksyttävää perustelua, komissio voi peruuttaa taloudellisen avustuksen loppuosan ja vaatia jo maksettujen erien palauttamista.
5. Kaikki aiheettomasti maksetut määrät on palautettava komissiolle. Kaikkiin määriin, joita ei makseta takaisin ajoissa, lisätään korko Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (10) säädettyjen ehtojen mukaisesti.
13 artikla
Valvonta
1. Tuensaajan on toimitettava kaikista tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavista toimista työn edistymistä koskevat tekniset kertomukset ja rahoituskertomukset. Loppukertomus on esitettävä kolmen kuukauden kuluessa toimen päättymisestä. Komissio päättää kertomusten muodosta ja asiasisällöstä.
2. Tuensaajan on säilytettävä jokaisen toimen osalta komission saatavilla kaikki toimeen liittyvien kustannusten tositteet viiden vuoden ajan viimeisestä maksusta.
3. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rahoitetut hankkeet toteutetaan asianmukaisesti sekä tämän päätöksen ja asetuksen (EY/Euratom) N:o 1605/2002 säännösten mukaisesti.
14 artikla
Seuranta ja arviointi
Komissio toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 3 artiklassa säädettyjen toimien täytäntöönpanoa ja tuloksia sekä yleisarviota koskevan kertomuksen, joka toimii pohjana Euroopan unionin tuleville tämän alan politiikoille, toimenpiteille ja toiminnalle.
15 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
16 artikla
Osoitus
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2006.