KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 6. oktober 2004
om italiens påtænkte statsstøtte til fordel for landbrugsvirksomheden »Cooperativa Agricola Moderna« S.c.r.l.
(meddelt under nummer K(2004) 3639)
(Kun den italienske udgave er autentisk)
(2006/224/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med denne artikel, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 8. februar 2001, modtaget den 9. februar 2001, anmeldte Italiens Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union over for Kommissionen den pågældende foranstaltning i henhold til traktatens artikel 88, stk. 3.
(2)
Ved brev af 21. august 2001, modtaget den 24. august 2001, ved brev af 3. december 2001, modtaget den 5. december 2001, og ved brev af 11. april 2002, modtaget den 17. april 2002, sendte Italiens Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union de supplerende oplysninger til Kommissionen, som de italienske myndigheder var blevet bedt om ved breve af 9. april og 27. september samt via uformelle kontakter.
(3)
Ved brev af 5. juni 2002 underrettede Kommissionen Italien om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 vedrørende ovennævnte støtte.
(4)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende (1). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende støtte.
(5)
Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.
(6)
Ved brev af 16. september 2002, modtaget den 17. september 2002, sendte Italien yderligere oplysninger til Kommissionen om den planlagte støtte.
2. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN
(7)
Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. er en af de virksomheder, der er berettiget til at modtage den redningsstøtte, som Kommissionen har undersøgt og godkendt i sag N 354/2000 (2). I beslutningen om godkendelse blev det fastsat, at redningsstøtten skal ændres til støtte til omstrukturering på betingelse af, at Italien inden for seks måneder fra støttens bevilling sender en omstruktureringsplan for virksomheden i overensstemmelse med punkt 23 i EF-rammebestemmelserne om statsstøtte til redning og omstrukturering af virksomheder i vanskeligheder (3). De italienske myndigheder har overholdt dette krav og har sendt omstruktureringsplanen for kooperativet. Nærværende beslutning koncentrerer sig derfor om støtten til omstrukturering.
(8)
I henhold til omstruktureringsplanen blev den betalte redningsstøtte på 900 000 000 ITL (464 810 EUR) ændret til støtte i form af et kapitaltilskud.
A. Beskrivelse af virksomheden
(9)
Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. er et mindre kooperativ, bestående af 69 partnere, der er specialiseret i vin- og korndyrkning (primærproduktion) Kooperativet driver på nuværende tidspunkt 75 hektarer, som det ejer og 207 hektarer, som det lejer. Desuden modtager det produktionen fra yderligere 178 hektarer.
B. Markedsundersøgelse
(10)
Ifølge de italienske myndigheder er kooperativets primære aktivitet dyrkning af druer til vinfremstilling (80 % af den salgbare bruttoproduktion). Det relevante marked i denne sammenhæng er derfor vinmarkedet. Den samlede vinproduktion for regionen Le Marche beløber sig til 147 mia. ITL. Regionen har et vindyrkningsareal på 23 500 hektarer, hvoraf de 13 000 hektarer producerer vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse DOC. Med sine 125 hektarer vinmarker dækker Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. 0,53 % af regionens samlede vindyrkningsareal og 0,96 % af det areal, hvor der produceres vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse DOC. Kooperativets produktion udgør 0,38 % af regionens gennemsnitsproduktion (tal for de sidste tre år).
(11)
De nuværende tendenser i vinsektoren går mod et forbrug af bedre kvalitetsvine (forbruget af vin med kontrolleret oprindelsesbetegnelse (DOC) er stigende, mens forbruget af bordvin er faldende (4). De internationale markeder får stadig større betydning, og italiensk vins omdømme bliver stadigt bedre i udlandet, selv om den skal hamle op med den hårde konkurrence fra de traditionelle producenter og andre nye lande i sektoren. Næsten tre fjerdedele af de vindyrkende virksomheder eksporterer til udlandet: Det drejer sig for de meste om små og mellemstore virksomheder med en årlig omsætning på mindre end 50 mia. ITL. Vinene fra Le Marche med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse DOC har gode muligheder for succes. Verdicchio dei Castelli di Jesi, der regnes for en af de bedste italienske hvidvine, er sammen med Rosso Conero en af de mest populære vine fra Le Marche både i Italien og verden over. Den eksporterede mængde beløber sig til 30 % (5). Fremtidsudsigterne i forbindelse med omstruktureringen viser et jævnt optimistisk billede af vinmarkedets udvikling. Der forventes ikke nedgang i efterspørgslen af kvalitetsvine, som produceres i geografisk begrænsede områder. Cooperativa Modernas omstruktureringsplan omfatter en delvis ændring af produktionen til vine af denne type.
C. Årsagen til kooperativets vanskeligheder
(12)
Ifølge de italienske myndigheder skyldes kooperativets økonomiske vanskeligheder følgende:
a)
Overdrevent store finansieringsomkostninger i forbindelse med finansiering af investeringer med kortfristede lån.
b)
Konstant nedgang i markedspriserne, der ikke følges af en lignende nedgang i produktionsomkostninger (arbejdskraft, teknik). Produktionens lave grad af mekanisering og især visse vinbedrifters høje alder kan ikke garantere tilstrækkelige avancer.
c)
Utilstrækkelige hensættelser. I de sidste fem år har hensættelserne til afskrivninger ikke været tilstrækkelige i forhold til udstyrets driftsmæssige levetid, og det har forværret den økonomiske situation.
d)
Naturkatastrofer. De ugunstige klimatiske forhold, der har kendetegnet høsten i 1998/1999 (hagl) og høsten i 1999/2000 (hagl og tørke) forårsagede tab, der kun delvist blev opvejet af forsikringen, og som ikke var berettiget til kompenserende støtte under en national eller regional ordning.
e)
Investeringer i nyt udstyr til vinbedrifterne, hvor det offentlige bidrag viste sig at være betydeligt mindre end den maksimumssats, der er fastlagt i fællesskabsretten. Regionen havde fastsat et loft på 17 000 000 ITL for støtteberettigede udgifter pr. hektar og støttesatsen til 35 %. I stærkt skrånende områder oversteg udgifterne til udstyret dette loft betydeligt (32 000 000 ITL pr. hektar).
(13)
Ifølge de italienske myndigheder kan kooperativets tab sammenfattes (ændret udgave) således:
Forskel i økonomisk ydeevne i perioden 1995-2000 (6)
776 432 609 ITL (400 994 EUR)
Forskel i offentlig støtte til investeringer
179 363 240 ITL (92 633 EUR)
Fald i bruttoproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold i perioden 1998/1999
165 120 000 ITL (85 277 EUR)
Fald i bruttoproduktionen som følge af ugunstige vejrforhold i perioden 1999/2000
194 599 000 ITL (100 502 EUR)
Samlet tab
1 315 514 849 ITL (679 406 EUR)
D. Redningsstøtte
(14)
Kommissionen havde i henhold til støtteordning N 354/2000 aftalt, at Italien kunne benytte nedenstående kriterier til at vurdere omfanget af vanskelighederne for de fem virksomheder, der havde fået redningsstøtte. De støtteberettigede virksomheder skulle vise mindst to indeks for økonomisk levedygtighed og to finansielle/strukturelle indeks.
Indekstype
Indeks
Værdi
Indeks for økonomisk levedygtighed
Driftstab
Tab i løbet af de sidste tre år
Driftsresultat/driftskapital
Mindre end 3 % i de sidste fem regnskabsår eller en reduktion i de sidste fem regnskabsår på mindst 3 % i det sidste regnskabsår (1,5 % for kooperativer)
Driftsresultat/produktionsværdi
Reduktion på 50 % i de sidste fem regnskabsår med en årlig reduktionssats på mindst 5 % og ikke over 20 % i det sidste regnskabsår
Omsætning/lagerbeholdning
Reduktion mellem 20 og 40 % i de sidste fem regnskabsår med en reduktionssats på ikke over 15 % i det sidste regnskabsår
Finansielle omkostninger/omsætning
Mellem 4 og 15 % i de sidste fem regnskabsår
Finansielle og strukturelle indeks
Betalingsfrist til leverandører
Reduktion på 70 % i de sidste fem regnskabsår med en årlig stigning på mindst 10 % og ikke over 30 % i det sidste regnskabsår
Driftsresultat/finansielle omkostninger
Reduktion på 25-30 % i de sidste fem regnskabsår med en årlig reduktion på mindst 3-4 % og ikke over 15 % i det sidste regnskabsår
Omsætningsaktiver - vinlager/passiver
Mindre end 0,6 i de sidste tre regnskabsår eller en reduktion i de sidste fem regnskabsår til en værdi på mindre end 0,6 i det sidste regnskabsår
Omsætningsaktiver/passiver
Mindre end 0,8 i de sidste tre regnskabsår eller en reduktion i de sidste fem regnskabsår til en værdi på mindre end 0,8 i det sidste regnskabsår
Langfristet kapital/anlægsaktiver
Mindre end 0,6 i de sidste tre regnskabsår eller en reduktion i de sidste fem regnskabsår til en værdi på mindre end 0,6 i det sidste regnskabsår
Kortfristede banklån/passiver
Ikke mindre end 0,35 og ikke mere end 0,6 i de sidste fem regnskabsår med en absolut stigning i det sidste regnskabsår med ikke mere end 0,2
I det foreliggende tilfælde opfylder kooperativet Moderna disse betingelser. Kooperativets vanskelige situation blev fastsat på baggrund af følgende forhold: Finansielle omkostninger/omsætning, omsætning/lagerbeholdning (omsætningsaktiver -vinlager)/passiver, kortfristede banklån/passiver.
E. Omstrukturering
(15)
Kooperativets omstruktureringsplan omfatter en ændring af en del af vindyrkningsområderne til produktion af vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, der kendetegner regionens mest kendte vine (Verdicchio dei Castelli di Jesi og Rosso Conero) samt til investering i maskiner for at reducere udgifterne til arbejdskraft og øge virksomhedens rentabilitet. Der skal gøres følgende:
a)
Modernisering og omstrukturering af 10 hektarer vinmarker med kontrolleret oprindelsesbetegnelse i henhold til et femårigt investeringsprogram, der skal gennemføres i henhold til fællesskabsbestemmelserne (forordning (EF) nr. 1493/1999 og 1227/2000).
b)
Anlæggelsen (er i gang) af 10,5 hektarer vinmarker til produktion af vine med kontrolleret oprindelsesbetegnelse (2,5 hektarer med Verdicchio dei Castelli di Jesi og 8,5 hektarer med Rosso Conero).
c)
Køb af en druehøster til 386 900 000 ITL (199 820 EUR), som ved mekanisering af en del af høstarbejdet kan reducere udgifterne til arbejdskraft med ca. 184 800 000 ITL (95 440 EUR) om året.
(16)
Investeringsomkostningerne til den modernisering og omstrukturering af vinbedriften, der skal gennemføres i den femårige periode, der er dækket af planen, er følgende:
Beskrivelse
Beløb (i ITL)
Vinmark (10 hektarer × 45 mio. ITL)
450 000 000
[Støtteberettiget investering (10 hektarer × 40 mio. ITL)]
[400 000 000]
Investeringsbidrag (40 % af 400 mio. ITL)
- 160 000 000
Resterende beløb, der skal finansieres
290 000 000
(149 773 EUR)
(17)
Kooperativets partnere øgede aktiekapitalen med yderligere 100 mio. ITL (51 650 EUR). Aktiekapitalen steg derfor fra 92,7 mio. ITL (47 880 EUR) til 192,7 mio. ITL (99 520 EUR) i regnskabsåret 2000. Partnerne bevilgede ligeledes et lån til kooperativet på 500 mio. ITL (258 230 EUR).
(18)
Omstruktureringsstøtten dækker ligeledes omkostningerne til konsulentbistand og tutorvirksomhed i forbindelse med omstruktureringsplanen for et beløb på 120 000 000 ITL (61 975 EUR). Disse opgaver blev betroet Moncaro-kooperativet for en periode på tre år. Omstruktureringsplanens finansielle struktur er derfor følgende:
ITL
A.
Tidligere gæld (se foregående tabel)
- 1 315 514 849
B.
Omkostninger afholdt af partnerne (nedsat betaling for produktionen fra deres landområder plus stigningen i aktiekapital)
534 233 484
Nettogæld (A - B)
- 781 281 365
50 % bidrag til indkøb af udstyr
- 193 450 000
Omkostninger til tutorvirksomhed
- 120 000 000
I alt
-1 094 731 365
F. Anvendelse af redningsstøtten
(19)
Ændringen af redningsstøtten på 900 000 000 ITL (464 811 EUR) til et støtte i form af et kapitaltilskud gør det muligt at reducere ovenstående samlede gæld med 792 000 000 ITL (409 034 EUR) og dække købet af en druehøster og omkostningerne til tutorvirksomhed delvist i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
(20)
Kooperativet forpligter sig som modydelse til at reducere dets egen produktionskapacitet i vinsektoren. Den 31. december 2001 var denne kapacitet 1 674,10 ton, når der tages højde for de forskellige dyrkede sorter og produktionsbestemmelserne, som er fastsat af specifikationerne for de forskellige vine med kontrolleret oprindelsesbetegnelse. Med den planlagte reduktion på 16 % over en femårig periode i overensstemmelse med EF-rammebestemmelsernes punkt 74, stk. i), reduceres produktionskapaciteten til 1 406,20 ton. Dette niveau opretholdes indtil 2005. Omstruktureringsplanen blev fremlagt i starten af 2001.
G. Begrundelse for indledning af proceduren
(21)
Kooperativets årsregnskab viste først negative nettoresultater i 1996. Kommissionen nærede derfor tvivl om kooperativets reelle gældssituation og vanskelige situation i perioden 1995-1999.
(22)
Kommissionen nærede tvivl om muligheden for, at virksomheden kunne genoprette sin økonomiske levedygtighed med en reduktion på 16 % af dens produktionskapacitet. Kommissionen nærede især tvivl om de tal, som Italien havde oplyst, der viste, at en mindre produktion ville påvirke virksomhedens økonomiske ligevægt ubetydeligt (ud fra et fald i salget på knap 1-2 % i perioden 2002-2005).
(23)
Kommissionen nærede ligeledes tvivl om beløbet på den planlagte støtte, der syntes at overstige det minimum, som var nødvendigt til gennemførelsen af omstruktureringen. Kommissionen tvivlede især på, om de afskrivninger, der ikke var blevet hensat, kunne betragtes som tab ved beregningen af det reelle behov. Kommissionen udtrykte ligeledes tvivl om berettigelsen til støtte i sammenhæng med en omstruktureringsplan til investering af udstyr til en produktion, der ikke havde lidt underskud.
(24)
Kommissionen udtrykte endelig en vis usikkerhed i forbindelse med omkostningerne til omstruktureringsplanens tutorvirksomhed, da det ikke kunne udelukkes, at det kooperativ, der skulle udføre disse opgaver, således ville modtage indirekte støtte.
3. KOMMENTARER FRA ITALIEN
(25)
Ved brev af 16. september forelagde Italien yderligere oplysninger og forklaringer.
(26)
Med hensyn til kooperativets vedblivende vanskeligheder bekræftede Italien, at Moderna-kooperativet opfyldte de fire kriterier, der anvendtes af regionen som godkendt i sammenhæng med statsstøtte nr. 354/2000. Italien fremhævede de særlige kendetegn ved kooperativer, som generelt har tendens til at komme ud med et resultat i balance, selv om de er i vanskeligheder. Det er de finansielle omkostninger, som følger den meget høje gældsstiftelse, ligeledes et vidnesbyrd på, idet det viser et så stort driftsresultat, at det kan opveje de finansielle omkostninger.
(27)
Italien specificerede, at virksomheden for at opnå balance i regnskaberne i årene 1994-1999, havde gjort følgende ved nogle af regnskabets poster: a) Reduktion i betalingen for produktionen fra partnernes jordområder (mindre end markedspriserne), hvilket reelt betød, at partnerne blev bedt om at yde med et betragteligt økonomisk bidrag (434 mio. ITL), b) nedskæring i hensættelserne til afskrivninger til 50 % af det, der var nødvendigt for at holde maskineri og andet udstyr i god stand. Det betød, at der manglede økonomiske midler til modernisering af udstyret, hvilket også virkede negativt på den økonomiske forvaltning.
(28)
Desuden blev de store tab i regnskabsåret 1996 (182 mio. ITL svarende til 13 % af omsætningen) ikke blevet udlignet af indtægterne fra de efterfølgende regnskabsår. Regnskabsårene 1998 og 1999 viste ekstraordinære omkostninger på 78 mio. ITL og 134 mio. ITL på grund af færre indtægter end forventet fra produktionen af landbrugsprodukterne.
(29)
Med hensyn til virksomhedens genoprettelse af den økonomiske levedygtighed på trods af reduktionen i produktionskapaciteten understregede og bekræftede Italien, at kravet om at nedbringe virksomhedens vinproduktion med 16 % over en periode på fem år (hvor maksimumsproduktionen blev holdt inden for grænsen på 1 406,2 ton druer), ikke medførte en tilsvarende procentvis reduktion af produktionsværdien, eftersom produktionsændringen til mere ædle druer ville give en meget mindre reduktion af indtægterne fra salg. Italien bekræftede de beregninger, der var blevet fremlagt under proceduren.
(30)
Med hensyn til berettigelsen til støtte til investeringer i maskineri (i det foreliggende tilfælde druehøsteren) præciserede Italien, at dette indkøb var nødvendigt for genoprettelsen af virksomhedens økonomiske levedygtighed, da den pågældende maskine ville gøre det muligt at mekanisere nogle dyrknings- og høstningsprocesser. Dette ville betyde en reduktion af det nødvendige antal timer til arbejdskraft i vinmarkerne og således en reduktion (på 185 mio. ITL) af produktionsudgifterne. Dette ville gøre virksomhedens vinsektor rentabel igen.
(31)
Italien fremlagde en tabel, der viste, at de reelle omkostninger for vinbedrifters anlæg på kraftigt skrånende terræn i forhold til de referenceværdier, der var blevet udbetalt statsstøtte til, medførte et indtægtstab på 179 363,240 ITL.
(32)
Italien afklarede desuden omkostningerne til konsulent- og tutorvirksomhed. Beløbet på 120 000 000 ITL dækkede specifikt omkostningerne til analyse af de økonomiske forhold og aktiverne i årene 1994-1999, til udarbejdelsen af omstruktureringsplanen, til udarbejdelsen af budgetter indtil 2005, til den nødvendige teknisk/administrative bistand til gennemførelsen af de planlagte projekter, til overvågning af de initiativer, der var taget samt til vurderingen af eventuelle korrigerende indgreb. Hvad angår beregningen af omkostningerne til konsulent- og tutorvirksomhed samt beløbets berettigelse, henviser Italien til præsidentdekretet af 10. oktober 1994, nr. 645, der fastsætter honorarer for revisorers professionelle ydelser.
4. VURDERING AF STØTTEN
(33)
Efter artikel 87, stk. 1, i traktaten: »er statsstøtte eller støtte, som ydes af en medlemsstat eller med statsmidler af enhver tænkelig form, som forvrider eller truer med at forvride konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, uforenelig med fællesmarkedet«.
(34)
Den pågældende støtte svarer til denne definition, eftersom den giver en bestemt virksomhed en økonomisk fordel. Støtten finansieres af offentlige midler (regionale), og den bidrager væsentligt til at påvirke samhandelen på grund af Italiens position inden for vindyrkningssektoren (Italien er den næststørste producent af vin i Den Europæiske Union, og i 1998 producerede landet 32 % af EU's produktion).
(35)
Dog kan visse foranstaltninger i henhold til de tilfælde, der angives i traktatens artikel 87, stk. 2 og 3 undtagelsesvist anses for at være forenelige med fællesmarkedet.
(36)
I det foreliggende tilfælde er den eneste undtagelse, der kan anvendes, den i artikel 87, stk. 3, litra c), hvor der kan ydes støtte for at fremme udviklingen af visse økonomiske aktiviteter og økonomiske områder, på den betingelse, at de ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.
(37)
Den pågældende støtte skal, når der tages højde for støttetypen, være forenelig med de angivne vilkår i EF-rammebestemmelserne om statsstøtte til redning og omstrukturering af virksomheder i vanskeligheder (7) for at kunne blive omfattet af undtagelsen (i det følgende benævnt »rammebestemmelser«).
(38)
Ovennævnte rammebestemmelser fastsætter følgende generelle vilkår for bevilling til omstruktureringsstøtte:
a)
Virksomheden skal kunne anses for at være i vanskeligheder.
b)
Der skal fremvises en omstruktureringsplan, der gør det muligt at genoprette virksomhedens økonomiske levedygtighed på langt sigt inden for et rimeligt tidsrum.
c)
Der skal iværksættes foranstaltninger, som gør det muligt at udligne støttens de negative følger for konkurrenterne (modydelser).
d)
Beløbet og støtteintensiteten skal begrænses til det minimum, der er nødvendigt for omstruktureringens gennemførelse.
e)
Støtten skal udbetales i form af et engangsbeløb.
(39)
Efter at have gjort opmærksom på, at der ikke findes en fællesskabsdefinition på »en virksomhed i vanskelighed« (punkt 4), angiver rammebestemmelserne, at med henblik på vurdering af redningsstøtte og omstruktureringsstøtte anses en virksomhed for at være i vanskeligheder, når den ikke, enten med egne økonomiske midler eller de midler, den kan få fra ejer/aktionærer eller kreditorer, ikke er i stand til at begrænse de tab, som uden et eksternt indgreb fra de offentlige myndigheder uden tvivl ville bringe virksomheden til økonomisk sammenbrud på kort eller lidt længere sigt. En virksomheds vanskeligheder viser sig normalt ved stadigt stigende tab, nedgang i omsætningen, voksende lagerbeholdning, overdreven stor produktionskapacitet, forringet likviditet, øget gældsstiftelse og stigende renteudgifter samt lav eller ikke-eksisterende egenkapital.
(40)
I det foreliggende tilfælde var virksomhedens vanskeligheder allerede konstateret i forbindelse med en redningsstøtteordning (nr. 354/2000 godkendt af Kommissionen ved beslutning SG(2000) D/106283) på grundlag af den vurderingsmetode, der beskrives i punkt (14) ovenfor, som udgjorde en integreret del af bevillingsbeslutningen. Kooperativet var blevet erklæret i vanskeligheder ud fra følgende kriterier: Finansielle omkostninger/omsætning, omsætning/lagerbeholdning, omsætningsaktiver - vinlager/passiver, kortfristede banklån/passiver.
(41)
Ikke desto mindre vurderes og bevilges den redningsstøtte og omstruktureringsstøtte, som allerede er godkendt og som ligger til grund for denne beslutning, på forskellige måder. I det foreliggende tilfælde udgør redning og omstrukturering to forskellige aspekter af samme handling, selv om de indebærer forskellige processer (rammebestemmelsernes punkt 9). Kommissionen mener derfor, at virksomhedens status af at være i vanskeligheder kan tages for givet (da den tidligere er kategoriseret som sådan).
(42)
En tilbundsgående analyse af oplysningerne fra Italien styrker i øvrigt en sådan konklusion. Udligningen af regnskaberne, som havde vakt tvivl hos Kommissionen, er en regnskabsmetode, der, i det foreliggende tilfælde og i sig selv, ikke giver et fuldstændigt billede af virksomhedens faktiske økonomiske levedygtighed. I Moderna-kooperativets tilfælde viste udligningen af regnskabsresultatet at være en kunstig oplysning, som var opnået takket være partnernes væsentlige overtagelse af tabene ved at acceptere en mindre betaling for produktionen fra deres jordområder (8) og takket være de manglende hensættelser til afskrivninger, der - selv om italiensk lov tillader det (9) - afspejler, at virksomheden ikke var i stand til at finansiere den normale moderniseringsproces af produktionsudstyret via virksomhedens likviditet.
(43)
Beviset for virksomhedens vanskeligheder skal søges i kortfristet gæld og manglende likviditet relateret til et fald i omsætningen. Med en gæld på 1 254 832 000 ITL (648 070 EUR) i 2000, tabgivende økonomisk forvaltning (-238 951 430 ITL i 2000) (123 408 EUR) og en likviditetsgrad på 0,555 i 2000 synes Moderna-kooperativet, som står over for en faldende omsætning, at være ude af stand til at genoprette dets økonomiske levedygtighed med egne eller dets partneres midler. Disse sidstnævnte er allerede trådt til flere gange (med lån og ringere betaling for produktionen fra deres jordområder).
(44)
Tildelingen af støtte er underlagt gennemførelsen af en omstruktureringsplan, hvis varighed skal være så kort som muligt, og som skal genoprette virksomhedens økonomiske levedygtighed på lang sigt inden for rimelig tid og på grundlag af realistiske skøn for de fremtidige driftsforhold. Der skal især foretages en markedsundersøgelse. Forbedringen af den økonomiske levedygtighed skal især udspringe af de interne foranstaltninger til økonomisk genoprettelse. Omstruktureringen skal medføre, at de aktiviteter opgives, som også efter omstruktureringen ville være strukturelt tabgivende (punkt 32 i rammebestemmelserne).
(45)
De italienske myndigheder fremlagde en omstruktureringsplan sammen med en markedsundersøgelse og en vurdering af kooperativets udsigter med og uden den offentlige støtte på 900 000 000 ITL.
(46)
Omstruktureringsplanen, der er beskrevet i punkt (15) og fordelt over tre år, identificerer årsagerne til virksomhedens krise og fastsætter en række interne foranstaltninger til genoprettelsen af den økonomiske levedygtighed.
(47)
De planlagte foranstaltninger er følgende:
a)
Ændring af en del af vinmarkerne til vinmarker med produktion af vine med kontrolleret oprindelsesbetegnelse (Verdicchio- og Rosso Conero-druer), som markedsundersøgelserne har vist gode kommercielle udsigter for, med offentligt støtte.
b)
Anlæggelsen (er i gang) af 10,5 hektarer vinmarker med produktion af vine med kontrolleret oprindelsesbetegnelse (på grundlag af genplantningsretten).
c)
Køb af en druehøster til mekanisering af produktionen og reduktion af omkostningerne.
(48)
Kommissionen nærede tvivl om berettigelsen til støtte til investeringer i udstyr, der ikke forekom at være strengt nødvendigt for genoprettelsen af den økonomiske levedygtighed (druehøsteren). En tilbundsgående undersøgelse af de indsendte oplysninger viste imidlertid, at mekaniseringen af produktionen er et nøgleelement i genoprettelsen af virksomhedens økonomiske levedygtighed. I henhold til de beregninger, som Italien har oplyst, ville købet af den pågældende maskine medføre en årlig besparelse på 185 000 000 ITL for vinbedriften, der ville skabe 80 % af kooperativets salgbare bruttoproduktion uden en stigning i produktionen.
(49)
Italien har forpligtet sig til at reducere vinproduktionskapaciteten med 16 % over en periode på fem år. Kommissionen udtrykte tvivl om Italiens påstand om, at en sådan reduktion ikke ville medføre en væsentlig reduktion i salgsindtægterne. En nøje undersøgelse af de tabeller, som Italien havde fremlagt (punkterne (50) og (51)) bekræftede ikke desto mindre teorien om, at ændring til produktion af druesorter med kontrolleret oprindelsesbetegnelse (Verdicchio Superiore, Verdicchio Riserva, Verdicchio Passito) med en mere fordelagtig markedspris, skaber højere indtægter, som i stort omfang opvejer den fastsatte reduktion i produktionskapaciteten. Genoprettelsen af virksomhedens økonomiske levedygtighed forringes derfor ikke af den fastsatte reduktion af produktionskapaciteten.
(50)
Beregning af indtægter fra salg uden reduktion af produktionskapaciteten:
Drue
ha
t/ha
Maks./t
produktionskapacitet
Pris i
EUR/100 kg
Samlet værdi
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
14,00
8,7
42,09
3 653,52
Verdicchio Castelli Jesi
99,00
14,00
1 386,0
46,48
644 228,34
Verdicchio Superiore
0,00
11,00
0,0
50,61
0,00
Verdicchio Riserva
0,00
11,00
0,0
61,97
0,00
Verdicchio Passito
0,00
11,00
0,0
103,29
0,0
Rosso Conero doc riserva
2,22
14,00
31,1
87,80
27 287,52
Esino rosso
8,96
15,00
134,4
33,31
44 770,62
Marche IGT bianco
4,89
18,00
88,0
20,66
18 183,41
Marche IGT rosso
1,44
18,00
25,9
22,21
5 756,22
I ALT
117,13
14,29
1 674,1
743 879,62
I alt i ITL
1 440 351 800
(51)
Beregning af indtægter fra salg med reduktion af produktionskapaciteten
Drue
ha
t/ha
Maks./t
produktionskapacitet
Pris i
EUR/100 kg
Samlet værdi
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
12,32
7,6
42,09
3 215,10
Verdicchio Castelli Jesi
59,00
12,60
743,4
46,48
345 540,65
Verdicchio Superiore
20,00
10,45
209,0
50,61
105 780,70
Verdicchio Riserva
15,00
10,45
156,8
61,97
97 145,54
Verdicchio Passito
5,00
9,22
46,1
103,29
47 607,00
Rosso Conero doc riserva
9,18
12,60
115,7
87,80
101 553,81
Esino rosso
2,00
12,60
25,2
33,31
8 394,49
Marche IGT bianco
4,89
16,20
79,2
20,66
16 365,07
Marche IGT rosso
1,44
16,20
23,3
22,21
5 180,60
I ALT
117,13
12,01
1 406,3
730 782,97
Difference
-1,76 %
(52)
Punkt 32 i rammebestemmelserne angiver, at omstruktureringen skal medføre, at de aktiviteter opgives, der også efter omstruktureringen forbliver strukturelt tabgivende. I det foreliggende tilfælde er de pågældende produktioner ikke tabgivende, da virksomhedens vanskeligheder hovedsageligt er af finansiel art, og med købet af det pågældende udstyr kan kooperativet øge dets avance på vindyrkningen. Omstruktureringsplanen er derfor ikke i modstrid med rammebestemmelsernes krav.
(53)
I overensstemmelse med punkterne 35-39 i rammebestemmelserne er det nødvendigt at vedtage foranstaltninger, der, så vidt det er muligt er i stand til, at opveje støttens negative følger for konkurrenterne, ofte i form af begrænsninger af virksomheden på markedet (modydelse). Gennemførelsesmetoderne for et sådant generelt princip i landbrugssektoren er specificeret i rammebestemmelsernes afsnit 5. Da selv støtte til meget små virksomheder kan forvride konkurrencen i landbrugssektoren, kræver Kommissionen principielt en modydelse i form af en reduktion af produktionskapaciteten fra alle, der er berettiget til omstruktureringsstøtte. I tilfælde af primærproduktion fastsættes der en kapacitetsreduktion eller en lukning på mindst fem år.
(54)
I forbindelse med foranstaltninger, der er rettet mod specifikke produkter eller aktører, skal produktionskapaciteten som helhed være lig med 16 % af den kapacitet, der er bevilget omstruktureringsstøtte til. Reduktionen kan nedsættes til 14 % i de regioner, der ydes bistand til. I det foreliggende tilfælde har Italien angivet en kapacitetsreduktion på 16 % af virksomhedens produktionskapacitet i en periode på fem år. Denne betingelse er derfor opfyldt.
(55)
I overensstemmelse med punkt 40 i rammebestemmelserne skal støttens beløb og intensitet begrænses til det mindst nødvendige, som kræves for at omstruktureringen kan gennemføres i forhold til virksomhedens finansielle aktiver. Støttemodtagerne skal derfor bidrage betydeligt til omstruktureringsprogrammet både med egne midler og ved hjælp af ekstern finansiering. Til formindskelse af konkurrenceforvridningen mest muligt skal det undgås, at støtten tillader virksomheden at råde over ekstra likviditet, der kan benyttes til markedsforstyrrende og aggressive initiativer, som ikke har nogen relation til omstruktureringsprocessen.
(56)
Kommissionen har taget højde for følgende elementer i sin undersøgelse af, om disse krav i rammebestemmelserne blev opfyldt:
(57)
Omstruktureringsplanen vil generelt komme til at nyde godt af følgende offentlig støtte:
-
900 000 000 ITL (464 810 EUR) som støtte i form af kapitaltilskud samt
-
160 000 000 ITL (82 630) til anlæggelsen af vinmarker (40 % af de støtteberettigede udgifter).
(58)
En del af de 900 000 000 ITL går til dækning af allerede afholdte reelle udgifter (tab på grund af ugunstige vejrforhold, tabgivende investeringer, utilstrækkelige hensættelser til afskrivninger). En del benyttes til at gennemføre omstruktureringsplanen (omkostninger til tutorvirksomhed og bidrag til køb af udstyr). Støtten vil kort sagt være begrænset til at dække virksomhedens gæld og til at finansiere de investeringer, der er nødvendige for omstruktureringen.
(59)
På baggrund af den forretningsplan, som virksomheden har fremlagt, vil der i de efterfølgende regnskabsår efter omstruktureringen ikke blive skabt en så stor likviditet, at virksomheden kan foretage aggressive handlinger, som ikke er direkte forbundet med de angivne investeringer i omstruktureringsplanen. Virksomhedens reducerede størrelse og dens beskedne betydning i regionens vindyrkningssektor (0,38 % af den regionale produktion) garanterer desuden, at støtten kun påvirker konkurrencen i ubetydelig grad.
(60)
I forbindelse med omkostningerne til tutorvirksomheden har de forklaringer, som Italien har fremlagt (jf. punkt (32) ovenfor), overbevist Kommissionen om, de planlagte beløb er passende. Forklaringerne har også fjernet enhver tvivl om, at betalinger til Moncaro-kooperativet, som skal yde de pågældende tjenester, skal ses som støtte.
(61)
Med hensyn til kooperativets og partnernes bidrag til omstruktureringen er det hensigtsmæssigt at bemærke, at de investeringer, der angives i omstruktureringsplanen, finansieres med mindst 50 % af kooperativet selv. For at generere de nødvendige midler øgede partnerne aktiekapitalen med 100 000 000 ITL i 2000 og gav kooperativet et lån på 500 000 000 ITL. Det modsvarende krav i rammebestemmelserne kan derfor anses for at være opfyldt.
(62)
I rammebestemmelsernes punkt 48 angives det, at omstruktureringsstøtte kun skal bevilges én gang. Italien har bekræftet, at det vil overholde dette princip.
5. KONKLUSIONER
(63)
Foranstaltningen er i overensstemmelse med EF-rammebestemmelserne om statsstøtte til redning og omstrukturering af virksomheder i vanskeligheder.
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den af Italien påtænkte statsstøtte til fordel for landbrugskooperativet Agricola Moderna på 900 000 000 ITL (464 810 EUR) er forenelig med fællesmarkedet efter artikel 87, stk. 3, litra c).
Støtten på 900 000 000 ITL (464 810 EUR) er følgelig tilladt.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. oktober 2004
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 6 päivänä lokakuuta 2004,
valtiontuesta, jonka Italia aikoo myöntää maatalousyritykselle Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l.
(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 3639)
(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)
(2006/224/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut (1) asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa ilmoitti perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle 8 päivänä helmikuuta 2001 päivätyllä ja 9 päivänä helmikuuta 2001 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä edellä mainitusta toimenpiteestä.
(2)
Italian pysyvä edustusto toimitti 21 päivänä elokuuta 2001, 3 päivänä joulukuuta 2001 ja 11 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyillä ja 24 päivänä elokuuta 2001, 5 päivänä joulukuuta 2001 ja 17 päivänä huhtikuuta 2002 saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä komissiolle lisätietoja, joita oli pyydetty Italian viranomaisilta 9 päivänä huhtikuuta 2001 ja 27 päivänä syyskuuta 2001 päivätyillä kirjeillä sekä epävirallisissa yhteyksissä.
(3)
Komissio ilmoitti Italialle 5 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.
(4)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.
(5)
Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.
(6)
Italia toimitti komissiolle 16 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä ja 17 päivänä syyskuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja suunnitellusta toimenpiteestä.
II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA
(7)
Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. on yksi niistä yrityksistä, joille voidaan myöntää komission asiakirjassa nro N 354/2000 (3) tarkastelemaa ja hyväksymää pelastamistukea. Hyväksymispäätöksessä säädetään pelastamistuen muuntamisesta rakenneuudistustueksi edellyttäen, että Italia esittää vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (4) (jäljempänä ’suuntaviivat’) 23 kohdan mukaisesti yrityksen rakenneuudistussuunnitelman kuuden kuukauden kuluessa tuen hyväksymisestä. Italian viranomaiset ovat toimittaneet tämän vaatimuksen mukaisesti Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l:ää koskevan rakenneuudistussuunnitelman. Tässä päätöksessä keskitytään sen vuoksi rakenneuudistustukeen.
(8)
Maksettu 900 000 000 Italian liiran (464 810 euron) pelastamistuki muunnettiin rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti pääomatueksi.
A. Yrityksen kuvaus
(9)
Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. on 69 jäsenestä koostuva pieni osuuskunta, joka on erikoistunut viinin- ja viljanviljelyyn (alkutuotantoon). Sen hallinnoimasta pinta-alasta 75 hehtaaria on sen omistuksessa ja 207 hehtaaria vuokralla, ja lisäksi sille toimitetaan 178 hehtaarin pinta-alalta korjattu sato.
B. Markkinatutkimus
(10)
Italian viranomaisten mukaan osuuskunnan pääasiallisena toimintana on viiniytettäväksi tarkoitettujen viinirypäleiden tuotanto (80 % sen myyntikelpoisesta bruttotuotannosta). Merkitykselliset markkinat ovat näin ollen viinimarkkinat. Marchen alueen viininviljelyala on 23 500 hehtaaria, joista 13 000 hehtaaria on tarkoitettu suojatulla alkuperänimityksellä (SAN) varustettujen viinien tuotantoon, ja alueen viinintuotannon arvo on yhteensä 147 miljardia Italian liiraa. Osuuskunnan hallussa oleva viininviljelyala on 125 hehtaaria eli 0,53 prosenttia alueen kokonaisviininviljelyalasta ja 0,96 prosenttia SAN-alasta, ja sen tuotannon osuus on 0,38 prosenttia alueen keskimääräisestä tuotannosta (viimeisten kolmen vuoden ajalta).
(11)
Viinialan nykysuuntaus suosii paremmanlaatuista viiniä (suojatulla alkuperänimityksellä varustetun viinin kulutus lisääntyy samalla kun pöytäviinin kulutus vähenee (5)). Kansainväliset markkinat jatkavat kasvuaan, ja Italian viinin maine kasvaa ulkomailla, vaikka Italian viinintuottajien onkin vastattava perinteisten tuottajien ja muiden alalle tulevien maiden voimakkaaseen kilpailuun. Lähes kolme neljäsosaa Italian viinintuottajista harjoittaa ulkomaanvientiä: nämä ovat suurelta osin pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joiden vuotuinen liikevaihto on alle 50 miljardia. Marchen alueen SAN-viineillä on hyvät menestymismahdollisuudet. Marchen alueen arvostetuimpia viinejä Italiassa ja muualla maailmassa ovat Verdicchio dei Castelli di Jesi, joka on luokiteltu yhdeksi parhaista italialaisista valkoviineistä, sekä Rosso Conero. Viennin osuus tuotannosta on 30 prosenttia (6). Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt tulevaisuudennäkymät ovat viinimarkkinoiden kehityksen osalta kohtalaisen optimistisia, eikä rajoitetuilla maantieteellisillä alueilla tuotettujen korkealaatuisten viinien kysynnän odoteta joutuvan kriisiin. Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l:n rakenneuudistussuunnitelman mukaan tuotannossa olisi osittain siirryttävä tällaisten viinien tuotantoon.
C. Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l:n vaikeuksien syyt
(12)
Italian viranomaisten mukaan osuuskunnan taloudelliset vaikeudet johtuvat seuraavista tekijöistä:
a)
Investointien rahoittaminen lyhytaikaisin lainoin on aiheuttanut kohtuuttoman suuria taloudellisia rasituksia.
b)
Markkinahintojen jatkuvaa laskua ei ole seurannut tuotantokustannusten (työvoima, tekniset välineet) aleneminen. Riittäviä voittomarginaaleja ei voida taata varsinkaan tuotannon alhaisen koneistamisasteen ja joidenkin viinitarhojen korkean iän vuoksi.
c)
Riittämättömät varaukset. Poistoihin tarkoitetut varat ovat viimeisten viiden vuoden aikana olleet alhaisempia kuin mikä olisi tarpeen suhteessa laitteistojen käyttöikään, mikä on rasittanut taloutta entisestään.
d)
Luonnonmullistukset. Epäsuotuisat sääolot markkinointivuosina 1998/1999 (raekuurot) ja 1999/2000 (raekuurot ja kuivuus) aiheuttivat menetyksiä, jotka vakuutukset korvasivat vain osittain ja joihin ei ole myönnetty kansallisista tai alueellisista järjestelmistä minkäänlaisia korvauksia.
e)
Investoinnit uusiin viiniviljelmiin, joita varten myönnetty julkinen rahoitus osoittautui yhteisön lainsäädännössä vahvistettua enimmäismäärää merkittävästi alhaisemmaksi. Alue oli vahvistanut tukikelpoisten kustannusten enimmäismääräksi 17 000 000 Italian liiraa hehtaarilta ja tukiosuudeksi 35 prosenttia. Istutuksista aiheutuneet kustannukset olivat jyrkkärinteisillä alueilla merkittävästi enimmäismäärää korkeammat (32 000 000 Italian liiraa hehtaarilta).
(13)
Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l:n tappiot voidaan Italian viranomaisten mukaan esittää lyhyesti seuraavasti (muutettu versio):
Taloudellisen suorituskyvyn erotus kaudella 1995-2000 (7)
ITL 776 432 609 (€ 400 994)
Investointeihin myönnetyn julkisen tuen erotus
ITL 179 363 240 (€ 92 633)
Bruttotuotannon tappiot luonnononnettomuuksien vuoksi markkinointivuonna 1998/1999
ITL 165 120 000 (€ 85 277)
Bruttotuotannon tappiot luonnononnettomuuksien vuoksi markkinointivuonna 1999/2000
ITL 194 599 000 (€ 100 502)
Tappiot yhteensä
ITL 1 315 514 849 (€ 679 406)
D. Pelastamistuki
(14)
Komissio oli tukijärjestelmän N 354/2000 yhteydessä antanut Italialle luvan käyttää jäljempänä lueteltuja kriteerejä arvioidakseen pelastamistukea saavien viiden yrityksen vaikeuksien laajuutta. Tukikelpoisten yritysten oli vastattava vähintään kahta elinkelpoisuutta koskevaa indeksiä ja kahta rahoituksellista/rakenteellista indeksiä.
Indeksiluokat
Indeksi
Arvo
Elinkelpoisuusindeksit
Liiketoiminnan tappiot
Viimeisen kolmen vuoden aikana kärsityt tappiot
Liiketoiminnan tuotto/toimintapääoma
Alle 3 % viimeisten viiden tilikauden aikana tai samana aikana tapahtunut aleneminen arvoon, joka on alle 3 % viimeisellä tilikaudella (1,5 % osuuskuntien osalta)
Liiketoiminnan tuotto/tuotannon arvo
50 %:n aleneminen viimeisten viiden tilikauden aikana: vuotuinen aleneminen vähintään 5 % ja viimeisellä tilikaudella enintään 20 %
Liikevaihto/varastot
20-40 %:n aleneminen viimeisten viiden tilikauden aikana: viimeisellä tilikaudella tapahtunut aleneminen enintään 15 %
Rahoituskulut/liikevaihto
4-15 % viimeisten viiden tilikauden aikana
Rahoitukselliset ja rakenteelliset indeksit
Määräaika toimittajille maksamiseksi
70 %:n lisääntyminen viimeisten viiden tilikauden aikana: kasvuvauhti vähintään 10 % ja viimeisellä tilikaudella enintään 30 %
Liiketoiminnan tuotto/rahoituskulut
25-30 %:n aleneminen viimeisten viiden tilikauden aikana: vuotuinen aleneminen vähintään 3-4 % ja viimeisellä tilikaudella enintään 15 %
(Käyttöpääomavarastot)/ juoksevat velat
Alle 0,6 viimeisten kolmen tilikauden aikana tai viimeisten viiden tilikauden aikana tapahtunut aleneminen arvoon, joka on alle 0,6 viimeisellä tilikaudella
Käyttöpääoma/juoksevat velat
Alle 0,8 viimeisten kolmen tilikauden aikana tai viimeisten viiden tilikauden aikana tapahtunut aleneminen arvoon, joka on alle 0,8 viimeisellä tilikaudella
Pitkäaikainen pääoma/aineelliset hyödykkeet
Alle 0,6 viimeisten kolmen tilikauden aikana tai viimeisten viiden tilikauden aikana tapahtunut aleneminen arvoon, joka on alle 0,6 viimeisellä tilikaudella
Lyhytaikainen pankkivelka/juoksevat velat
Vähintään 0,35 ja enintään 0,6 viimeisten viiden tilikauden aikana; absoluuttinen lisääntyminen viimeisen tilikauden aikana enintään 0,2
Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. täytti nämä edellytykset. Vaikeuksien laajuus todettiin seuraavien suhteiden perusteella: rahoituskulut/liikevaihto, liikevaihto/varastot, (käyttöpääoma-varastot)/juoksevat velat, lyhytaikainen pankkivelka/juoksevat velat.
E. Rakenneuudistus
(15)
Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l:n rakenneuudistussuunnitelman mukaan osa viinitarhoista muunnetaan alueen edustavimpien suojatulla alkuperänimityksellä varustettujen viinien (Verdicchio dei Castelli di Jesi ja Rosso Conero) tuotantoon. Lisäksi suunnitelmassa määrätään tekemään koneinvestointeja, jotta työvoimakustannukset alenisivat ja yrityksen kannattavuus paranisi. Suunnitellut toimenpiteet ovat seuraavat:
a)
kymmenen hehtaarin suuruisen, SAN-viiniä tuottavan viininviljelyalan uudistaminen ja rakenneuudistus viisivuotisen investointiohjelman mukaisesti; toteutetaan yhteisön lainsäädäntöä noudattaen (asetukset (EY) N:o 1493/1999 ja (EY) N:o 1227/2000);
b)
10,5 hehtaarin suuruisen, SAN-viiniä tuottavan viininviljelyalan perustaminen (käynnissä) - 2,5 ha Verdicchio dei Castelli di Jesin ja 8,5 ha Rosso Coneron tuottamiseen;
c)
eräiden viljelytoimien koneistaminen hankkimalla 386 900 000 Italian liiraa (199 820 euroa) maksava rypäleiden korjuulaite, jolloin vuotuiset työvoimakustannukset alenevat noin 184 800 000 Italian liiraa (95 440 euroa).
(16)
Viinitarhojen uudistamiseen ja rakenneuudistukseen tähtäävien, ohjelman viisivuotiskaudella toteutettavien investointien kustannukset ovat seuraavat:
Kuvaus
Määrä (Italian liiraa)
Viinitarha (10 ha × 45 miljoonaa Italian liiraa)
450 000 000
[Tukikelpoinen investointi (10 ha × 40 miljoonaa Italian liiraa)]
[400 000 000]
Investointituki (40 % 400 miljoonasta Italian liirasta)
- 160 000 000
Rahoitettavaksi jäävä summa
290 000 000
(€ 149 773)
(17)
Osuuskunnan jäsenet korottivat osakepääomaa 100 miljoonalla Italian liiralla (51 650 eurolla). Osakepääoma kasvoi näin ollen 92,7 miljoonasta Italian liirasta (47 880 €) 192,7 miljoonaan Italian liiraan (99 520 €) tilikaudella 2000. Tämän lisäksi jäsenet myönsivät osuuskunnalle 500 miljoonan Italian liiran (258 230 €) lainan.
(18)
Rakenneuudistustuki kattaa myös rakenneuudistussuunnitelmaan liittyvästä neuvonnasta ja ohjauksesta aiheutuvat kustannukset 120 000 000 Italian liiran (61 975 €) edestä. Näiden tehtävien toteuttaminen uskottiin Moncaro-osuuskunnalle kolmen vuoden ajaksi. Rakenneuudistussuunnitelman rahoitus voidaan täten esittää seuraavasti:
A.
Aiemmat velat (ks. edellinen taulukko)
ITL -1 315 514 849
B.
Jäsenille aiheutuneet kustannukset (alhaisemmat korvaukset sadosta, osakepääoman korotus)
534 233 484
Nettovelka (A - B)
- 781 281 365
50 %:n tuki laitteiden hankintaan
- 193 450 000
Ohjauskustannukset
- 120 000 000
Yhteensä
-1 094 731 365
F. Pelastamistuen käyttö
(19)
Kun 900 000 000 Italian liiran (464 811 euron) suuruinen pelastamistuki muunnetaan pääomatueksi, edellä mainittua kokonaisvelkaantumista voidaan vähentää 792 000 000 Italian liiraa (409 034 euroa). Samalla on mahdollista kattaa rypäleiden korjuulaitteen hankinnasta sekä rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen liittyvästä ohjauksesta aiheutuvat menot osittain.
(20)
Osuuskunnan on vastasuoritteena supistettava omaa viinialan tuotantokapasiteettiaan. Kyseinen kapasiteetti oli 1 674,1 tonnia 31. joulukuuta 2001, kun huomioon otettiin viljellyt lajikkeet ja eri SAN-viinejä koskevat tuotantovaatimukset. Viiden vuoden aikana toteutettavaksi suunniteltu 16 prosentin vähennys, josta määrätään suuntaviivojen 74 kohdan i alakohdassa, johtaa tuotantokapasiteetin supistumiseen 1 406,2 tonniin. Tämä taso säilytetään vuoteen 2005 asti; rakenneuudistussuunnitelma esitettiin vuoden 2001 alussa.
G. Menettelyn aloittamisen syyt
(21)
Osuuskunnan vuotuinen tase oli selvästi negatiivinen vasta vuonna 1996. Komissiolla oli näin ollen epäilyksiä osuuskunnan velkaantumisen ja vaikeuksien todellisesta laajuudesta kaudella 1995-1999.
(22)
Komissio epäili, pystyykö yritys palautumaan elinkelpoiseksi supistamalla tuotantokapasiteettiaan 16 prosentilla ja suhtautui epäilyksellä erityisesti Italian toimittamiin numerotietoihin, joiden mukaan tuotannon alentamisella on vain vähäinen vaikutus yrityksen taloudelliseen tasapainoon (tietojen mukaan myynti laski vain 1-2 % kaudella 2002-2005).
(23)
Komissio suhtautui epäilyksellä myös suunnitellun tuen määrään, joka näytti ylittävän rakenneuudistuksen toteuttamiseksi tarvittavan vähimmäismäärän. Erityisesti todellisten tarpeiden laskemisen osalta komissio oli sitä mieltä, että poistoihin tarkoitettuja riittämättömiä varauksia ei voitu pitää tappioina ja että rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä ei voida myöntää tukea laiteinvestointeihin tuotantoalalla, joka ei ole alijäämäinen.
(24)
Viimeiseksi komissio totesi, että rakenneuudistuksesta aiheutuviin ohjauskustannuksiin liittyi epäselvyyksiä, koska ei voitu sulkea pois sitä mahdollisuutta, että näiden tehtävien toteuttamiseen nimetty osuuskunta saisi suoraa tukea.
III ITALIAN HUOMAUTUKSET
(25)
Italia toimitti 16 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä lisätietoja ja tarkennuksia.
(26)
Osuuskunnan vaikeuksien pitkäaikaisuuden osalta Italia vahvisti, että Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l. vastaa alueella sovellettavia ja valtiontukiasiassa nro N 354/2000 hyväksyttyjä neljää vaatimusta. Italia korosti osuuskuntayritysten erityisluonnetta ja totesi näiden yleensä vaikeuksissakin pyrkivän saattamaan tilinsä tasapainoon. Tästä ovat todisteena myös erittäin korkeasta velkatasosta aiheutuvat rahoituskulut sekä näiden kulujen korvaamiseksi tarvittavat liiketoiminnan tuotot.
(27)
Italia täsmensi, että vuosien 1994-1999 tilien tasapainottamiseksi yritys teki joidenkin budjettikohtien osalta seuraavat arvioinnit: a) jäsenten maa-alojen tuotannosta maksettavia korvauksia pienennetään (alle markkinahintojen), minkä vuoksi osuuskunnan jäseniltä edellytetään merkittävää rahoitusosuutta (434 miljoonaa Italian liiraa); b) poistoihin tarkoitettuja varauksia vähennetään 50 prosenttiin siitä, mikä oli tarpeen koneiden ja muiden laitteiden pitämiseen asianmukaisessa toimintakunnossa. Tämä merkitsi, että laitteiden uusimiseen ei ollut saatavilla riittävästi varoja, mikä vaikutti haitallisesti myös varainhoitoon.
(28)
Tilikauden 1996 vakavia tappioita (182 miljoonaa Italian liiraa eli 13 % liikevaihdosta) ei pystytty myöskään korvaamaan myöhempien tilikausien tuotoilla. Yrityksellä oli tilikausilla 1998 ja 1999 ehdollista velkaa 78 miljoonaa ja vastaavasti 134 miljoonaa Italian liiraa, mikä johtui siitä, että maataloustuotteiden tuotannosta saatavat tulot olivat arvioitua alhaisemmat.
(29)
Tarkasteltaessa yrityksen elinkelpoisuuden palauttamista tuotantokapasiteetin supistamisesta huolimatta Italia korosti ja vahvisti, että vaatimus vähentää yrityksen viinintuotantoa 16 prosentilla viiden vuoden aikana (pitäen enimmäistuotanto 1 406,20 rypäletonnin rajoissa) ei merkinnyt vastaavaa tuotannon arvon prosentuaalista alentumista, koska tuotantovalikoiman suuntaaminen kohti paremmanlaatuisia rypäleitä saisi aikaan merkittävästi pienemmän myyntitulojen vähentymisen. Italia vahvisti menettelyn aikana esitetyt laskelmat oikeiksi.
(30)
Koneisiin (erityisesti rypäleiden korjuukoneisiin) tehtäviin investointeihin myönnettävän tuen osalta Italia huomautti, että tämä hankinta oli olennainen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, koska asianomaisen koneen avulla tietyt viljely- ja sadonkorjuutoimet voitaisiin suorittaa koneellisesti ja vähentää viinitarhojen hoitoon tarvittavia henkilötyötunteja, jolloin tuotantokustannukset alenisivat (185 miljoonaa Italian liiraa) ja yrityksen viininviljely-yksiköstä tulisi jälleen kannattava.
(31)
Italia toimitti taulukon, josta käy ilmi, että jyrkkärinteisillä alueilla sijaitsevien viinitarhojen istutuksista aiheutuvat todelliset kustannukset suhteessa viitearvoihin, joiden osalta julkista tukea myönnettiin, aiheuttivat 179 363,240 Italian liiran tulonmenetyksen.
(32)
Italia toimitti myös selvennyksiä neuvonta- ja ohjaustoiminnasta aiheutuneista kustannuksista. Se täsmensi, että 120 000 000 Italian liiran suuruisesta summasta katettiin taloudellisen tilanteen analysointikustannukset vuosina 1994-1999, rakenneuudistussuunnitelman valmistelu, tase-ennusteiden laatiminen vuoteen 2005 asti, suunnitelmassa esitetyn toiminnan toteuttamiseksi tarvittava tekninen ja hallinnollinen apu, toteutetun toiminnan seuranta ja mahdollisten korjaavien toimenpiteiden arviointi. Neuvonta- ja ohjaustoimista aiheutuvien kustannusten määrällisen ilmoittamisen ja kyseisen määrän asianmukaisuuden osalta Italia viittaa 10. lokakuuta 1994 annettuun presidentin asetukseen nro 645, jossa vahvistetaan ekonomistien asiantuntijapalvelujen hinnat.
IV TUEN ARVIOINTI
(33)
Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(34)
Kyseessä oleva tuki vastaa tätä määritelmää siltä osin, että se tarjoaa taloudellista etua määrätylle yritykselle, se rahoitetaan julkisista (alueellisista) varoista ja se uhkaa vaikuttaa kauppaan ottaen huomioon Italian asema viinisektorilla (Italia oli vuonna 1998 EU:n toiseksi suurin viinintuottaja 32 prosentin osuudellaan yhteisön tuotannosta).
(35)
Tällaiset toimenpiteet voidaan kuitenkin perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätyissä tapauksissa katsoa poikkeuksellisesti yhteismarkkinoille soveltuviksi.
(36)
Tarkasteltavana olevassa asiassa ainoa mahdollisesti sovellettava poikkeus on 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty poikkeus. Kyseisen alakohdan mukaisesti valtiontuki voidaan katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos se on tarkoitettu tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(37)
Tuen luonne huomioon ottaen sen on noudatettava suuntaviivoissa vahvistettuja vaatimuksia, jotta edellä mainittua poikkeusta voitaisiin soveltaa siihen.
(38)
Suuntaviivoissa vahvistetaan seuraavat yleiset edellytykset rakenneuudistustuen hyväksymiseksi:
a)
Yritystä on voitava pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä.
b)
On esitettävä rakenneuudistussuunnitelma, joka mahdollistaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen kohtuullisessa ajassa.
c)
On tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, joilla poistetaan kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset (vastasuoritteet).
d)
Tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi.
e)
Tuen on oltava kertatuki.
(39)
Suuntaviivoissa todetaan, että vaikeuksissa olevalle yritykselle ei ole olemassa yhteisön määritelmää (kohta 4). Niissä täsmennetään kuitenkin, että pelastamis- ja rakenneuudistustukien arvioimiseksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi katsotaan yritys, joka ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen vararikkoon lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Yritysten vaikeudet ilmenevät yleensä tappioiden kasvuna, liikevaihdon supistumisena, varastojen kasvuna, ylikapasiteettina, tulorahoituksen pienentymisenä, lisääntyvänä velkaantumisena, rahoituskulujen nousuna ja nettovarallisuuden heikentymisenä tai sen menettämisenä.
(40)
Tarkasteltavana olevan yrityksen vaikeudet todettiin jo pelastamistukijärjestelmän N 354/2000 yhteydessä (komissio hyväksynyt päätöksellä SG(2000) D/106283) näiden perustelujen 14 kohdassa kuvaillun, hyväksymispäätökseen olennaisena osana kuuluvan arviointimenettelyn perusteella. Osuuskunnan todettiin olevan vaikeuksissa seuraavien seitsemän kriteerin perusteella: rahoituskulut/liikevaihto, liikevaihto/varastot, (käyttöpääoma-varastot)/juoksevat velat, lyhytaikainen pankkivelka/juoksevat velat.
(41)
Huolimatta siitä, että aiemmin hyväksytyn pelastamistuen ja tässä päätöksessä käsitellyn rakenneuudistustuen arviointi ja hyväksyntä toteutetaan eri tavoin, tarkasteltavana olevassa tapauksessa pelastaminen ja rakenneuudistus ovat saman toimenpiteen kaksi vaihetta, vaikka ne sisältävät eri mekanismeja (suuntaviivojen 9 kohta). Komissio katsoo sen vuoksi, että yritystä voidaan pitää vaikeuksissa olevana (sikäli kuin tämä oli todettu aiemmin).
(42)
Italian toimittamien tietojen perusteellinen tarkastelu vahvistaa tämän päätelmän. Tilien tasapainottaminen, joka antoi aiheen komission epäilyille, on kirjanpitomenetelmä, joka ei asianomaisessa tapauksessa ja erikseen tarkasteltuna anna täydellistä kuvaa yrityksen todellisesta vakavaraisuudesta. Osuuskunnan tapauksessa tilien tasapainottaminen tapahtui keinotekoisesti ja saavutettiin sen ansiosta, että osuuskunnan jäsenet ottivat vastuulleen merkittävän osan tappioista hyväksymällä pienemmät korvaukset maa-alojensa tuotannosta (8), ja sen ansiosta, että poistoihin tarkoitetut varaukset olivat riittämättömiä, mikä - vaikkakin sallittua Italian laissa (9) - on osoitus siitä, että yritys ei pystynyt rahoittamaan tavanomaista tuotantovälineiden uusimismenettelyä omalla kassavirrallaan.
(43)
Todisteita siitä, että yritys oli vaikeuksissa, olisi haettava lyhytaikaisesta velasta ja kassavirran puutteesta, jotka yhdistetään liikevaihdon laskusuuntaukseen. Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l:n velat olivat 1 254 832 000 Italian liiraa (648 070 euroa) vuonna 2000, sen talousarvio oli voimakkaasti alijäämäinen (- 238 951 430 Italian liiraa eli 123 408 euroa vuonna 2000) ja sen likviditeetti-indeksi oli 0,555 vuonna 2000. Kun sen liikevaihto on lisäksi laskussa, se vaikuttaa kykenemättömältä palauttamaan elinkelpoisuuttaan omilla tai jäsentensä varoilla, joihin on jo lisäksi turvauduttu useaan otteeseen (lainojen muodossa ja jäsenten maa-alojen tuotannosta maksettavin pienemmin korvauksin).
(44)
Edellytyksenä tuen myöntämiselle on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano. Rakenneuudistussuunnitelman, jonka toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Suunnitelmaa on täydennettävä esimerkiksi markkinatutkimuksella. Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Rakenneuudistus edellyttää sellaisen toiminnan lopettamista, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista (suuntaviivojen 32 kohta).
(45)
Italian viranomaiset ovat esittäneet rakenneuudistussuunnitelman, jonka liitteenä on markkinatutkimus ja arviot osuuskunnan tulevaisuudennäkymistä 900 000 000 Italian liiran julkisella tuella ja ilman kyseistä tukea.
(46)
Näiden perustelujen 15 kohdassa kuvaillussa kolmivuotisessa rakenneuudistussuunnitelmassa eritellään syyt yrityksen kriisiin ja esitellään elinkelpoisuuden palauttamiseen tähtääviä sisäisiä toimenpiteitä.
(47)
Suunnitellut toimenpiteet ovat seuraavat:
a)
osa viinitarhoista muunnetaan julkisen tuen avulla sellaisten SAN-viinien (Verdicchio- ja Rosso Conero -rypäleiden) tuotantoon, joiden kaupalliset näkymät ovat markkinatutkimuksen mukaan hyvät;
b)
perustetaan 10,5 hehtaarin suuruinen SAN-viiniä tuottava viinitarha uudelleenistutusoikeuksia hyödyntämällä (toimenpide aloitettu);
c)
ostetaan rypäleiden korjuukone tuotannon automatisoimiseksi ja kustannusten alentamiseksi.
(48)
Komissio asetti kyseenalaiseksi sen, voidaanko tukea myöntää sellaisiin laitteisiin tehtäviin investointeihin, jotka eivät vaikuta välttämättömiltä elinkelpoisuuden palauttamiseksi (rypäleiden korjuukone). Toimitettujen tietojen yksityiskohtaisemmassa tarkastelussa paljastui kuitenkin, että tuotannon koneistaminen on keskeinen edellytys yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Italian toimittamien laskelmien mukaan kyseisen laitteen hankinta saa aikaan 185 000 000 Italian liiran vuotuiset säästöt viinitarhojen hoidossa tuotantoa lisäämättä. Viinintuotannon osuus on 80 prosenttia osuuskunnan myyntikelpoisesta bruttotuotannosta.
(49)
Italia on sitoutunut supistamaan osuuskunnan viinintuotantokapasiteettia 16 prosentilla viiden vuoden aikana. Komissio suhtautui epäilyksellä Italian väitteeseen, jonka mukaan kyseinen tuotannon alentaminen ei aiheuttaisi merkittävää myyntitulojen vähenemistä. Italian toimittamien taulukoiden (näiden perustelujen 50 ja 51 kohta) huolellisen tarkastelun jälkeen voitiin kuitenkin todeta, että korkeamman markkinahinnan SAN-rypälelajikkeisiin (verdicchio superiore, verdicchio riserva, verdicchio passito) siirtyminen johtaisi suurempiin tuloihin, mikä korvaisi suurelta osin suunnitellun kapasiteetin supistamisen. Kapasiteetin supistaminen ei sen vuoksi vaaranna yrityksen elinkelpoisuuden palauttamista.
(50)
Laskelma myyntituloista ilman kapasiteetin supistamista:
Rypäle
ha
t/ha
Tuotantokapasiteetin
enimmäismäärä/t
Hinta
€/100 kg
Kokonaisarvo
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
14,00
8,7
42,09
3 653,52
Verdicchio Castelli Jesi
99,00
14,00
1 386,0
46,48
644 228,34
Verdicchio Superiore
0,00
11,00
0,0
50,61
0,00
Verdicchio Riserva
0,00
11,00
0,0
61,97
0,00
Verdicchio Passito
0,00
11,00
0,0
103,29
0,0
Rosso Conero doc riserva
2,22
14,00
31,1
87,80
27 287,52
Esino rosso
8,96
15,00
134,4
33,31
44 770,62
Marche IGT bianco
4,89
18,00
88,0
20,66
18 183,41
Marche IGT rosso
1,44
18,00
25,9
22,21
5 756,22
YHTEENSÄ
117,13
14,29
1 674,1
743 879,62
Yhteensä (Italian liiraa)
1 440 351 800
(51)
Laskelma myyntituloista, jos kapasiteettia supistetaan:
Rypäle
ha
t/ha
Tuotantokapasiteetin
enimmäismäärä/t
Hinta
€/100 kg
Kokonaisarvo
Verdicchio Castelli Jesi
0,62
12,32
7,6
42,09
3 215,10
Verdicchio Castelli Jesi
59,00
12,60
743,4
46,48
345 540,65
Verdicchio Superiore
20,00
10,45
209,0
50,61
105 780,70
Verdicchio Riserva
15,00
10,45
156,8
61,97
97 145,54
Verdicchio Passito
5,00
9,22
46,1
103,29
47 607,00
Rosso Conero doc riserva
9,18
12,60
115,7
87,80
101 553,81
Esino rosso
2,00
12,60
25,2
33,31
8 394,49
Marche IGT bianco
4,89
16,20
79,2
20,66
16 365,07
Marche IGT rosso
1,44
16,20
23,3
22,21
5 180,60
YHTEENSÄ
117,13
12,01
1 406,3
730 782,97
Erotus
-1,76 %
(52)
Suuntaviivojen 32 kohdassa määrätään, että rakenneuudistus edellyttää sellaisen toiminnan lopettamista, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa kyse ei ole rakenteellisesti tappiollisesta tuotannosta ottaen huomioon, että yrityksen vaikeudet ovat lähinnä taloudellisia ja että osuuskunta voi asianomaisen laitteen hankinnan myötä kasvattaa viinintuotannosta saamiaan voittomarginaaleja. Rakenneuudistussuunnitelma ei ole näin ollen ristiriidassa kyseisen suuntaviivojen vaatimuksen kanssa.
(53)
Suuntaviivojen 35-39 kohdan perusteella kilpailijoihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Tämä edellytys merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yrityksen osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan (vastasuorite). Suuntaviivojen 5 luvussa täsmennetään menettelyt tämän yleisperiaatteen soveltamiseksi maatalousalalla. Koska jopa hyvin pienille maatalousalan yrityksille myönnetty tuki voi vääristää kilpailua, komissio vaatii yleensä vastasuoritteita kaikilta rakenneuudistustuen saajilta kapasiteetin supistusten muodossa. Alkutuotannon osalta määrätään kapasiteetin supistamisesta tai toiminnan lopettamisesta vähintään viideksi vuodeksi.
(54)
Tiettyjä tuotteita tai toimijoita koskevien toimenpiteiden osalta tuotantokapasiteettia on supistettava yleensä 16 prosenttia siitä tuotantokapasiteetista, jolle rakenneuudistustuki on myönnetty. Tämä luku voidaan alentaa 14 prosenttiin tukialueilla. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Italia on määrännyt yrityksen tuotantokapasiteetin supistamisesta 16 prosentilla viiden vuoden aikana. Näin ollen kyseinen edellytys täyttyy.
(55)
Suuntaviivojen 40 kohdan perusteella tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen käytettävissä olevat varat. Näin ollen tuensaajien odotetaan osallistuvan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen merkittävällä omalla osuudella tai käyttävän siihen markkinarahoitusta. Kilpailun vääristymien rajoittamiseksi yritykselle myönnetyn tuen on oltava sellainen, että yritys ei saa ylijäämäisiä rahavaroja, jotka se voisi käyttää aggressiiviseen, markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenteen uudistamiseen.
(56)
Kyseisen suuntaviivojen vaatimuksen noudattamista tarkastellessaan komissio otti huomioon seuraavat seikat:
(57)
Rakenneuudistussuunnitelmaan myönnetään julkista tukea yhteensä seuraavasti:
-
900 000 000 Italian liiraa (464 810 euroa) pääomatukena, ja
-
160 000 000 Italian liiraa (82 630 euroa) viinitarhojen perustamiseen (40 % tukikelpoisista menoista).
(58)
Osa 900 000 000 Italian liiran suuruisesta tuesta käytetään jo aiheutuneiden kustannusten kattamiseen (epäsuotuisista sääoloista aiheutuneet menetykset, tappiolliset investoinnit, riittämättömät poistoihin tarkoitetut varat) ja osa käytetään rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoon (ohjaustoimista aiheutuneet kustannukset ja laitteiden hankintaan myönnettävä tuki). Pääosa tuesta käytetään yrityksen velkojen maksuun ja rakenneuudistuksen edellyttämien investointien rahoittamiseen.
(59)
Yrityksen esittämästä liiketoimintasuunnitelmasta käy ilmi, että rakenneuudistuksen jälkeisinä tilikausina syntyvä kassavirta ei riitä siihen, että yritys voisi toteuttaa aggressiivisia toimenpiteitä, jotka eivät liity suoraan rakenneuudistussuunnitelmassa määrättyihin investointeihin. Tämän lisäksi yrityksen pieni koko ja sen vähäinen merkitys alueen viinialalle (0,38 % alueen tuotannosta) takaavat, että tuen kilpailuvaikutukset ovat hyvin vähäiset.
(60)
Italian ohjauskustannusten osalta antamat selitykset (ks. näiden perustelujen 30 kohta) vakuuttivat komission siitä, että suunnitellut maksut ovat asianmukaisia ja poistivat epäilykset siitä, että kyseisten palvelujen suorittamisesta vastaavalle Moncaro-osuuskunnalle maksettuja summia voitaisiin pitää tukena.
(61)
Osuuskunnan ja sen jäsenten rakenneuudistussuunnitelmaan maksaman osuuden suhteen olisi korostettava, että osuuskunta rahoittaa itse vähintään 50 prosenttia rakenneuudistussuunnitelman mukaisista investoinneista. Tarvittavien varojen luomiseksi osuuskunnan jäsenet korottivat osakepääomaa 100 000 000 Italian liiralla vuonna 2000 ja myönsivät osuuskunnalle 500 000 000 Italian liiran suuruisen lainan. Asianomainen suuntaviivojen vaatimus voidaan näin ollen katsoa täytetyksi.
(62)
Suuntaviivojen 48 kohdassa määrätään, että rakenneuudistustukea saa myöntää ainoastaan yhden kerran. Italia on vahvistanut, että tätä periaatetta noudatetaan.
5. PÄÄTELMÄT
(63)
Toimenpide on vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen mukainen,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
900 000 000 Italian liiran (464 810 euron) suuruinen valtiontuki, jonka Italia aikoo myöntää Cooperativa Agricola Moderna S.c.r.l:lle, soveltuu yhteismarkkinoille.
Sen vuoksi kyseinen tuki hyväksytään.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.
Tehty Brysselissä 6 päivänä lokakuuta 2004.