Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 723/2004
af 22. marts 2004
om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 283,
under henvisning til protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, særlig artikel 13,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, forelagt efter samråd med Vedtægtsudvalget(1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),
under henvisning til udtalelse fra Domstolen(3),
under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten(4), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Efter vedtagelsen af den oprindelige vedtægt for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte i 1962 er der sket væsentlige fremskridt og fornyelser i samfundet. Disse fremskridt og fornyelser bør afspejles i rammebestemmelserne om EU-forvaltningen for at imødekomme institutionernes og personalets ændrede behov og samtidig respektere Fællesskabernes forvaltningskultur og tradition, der er baseret på princippet om at yde borgerne den bedst mulige service.
(2) Fællesskaberne bør derfor råde over en forvaltning af høj kvalitet, der lever op til de strengeste krav ved udførelsen af sit arbejde i overensstemmelse med traktaterne, når den i fremtiden bliver udsat for både interne og eksterne udfordringer.
(3) Det er derfor nødvendigt at skabe rammerne for, at Fællesskaberne kan ansætte personale, der har de bedst mulige kvalifikationer med hensyn til produktivitet og integritet, og som udvælges på så bredt et geografisk grundlag som muligt blandt medlemsstaternes borgere. Dette personale skal sættes i stand til at udføre sit arbejde under forhold, der sikrer, at forvaltningen fungerer så gnidningsløst som muligt.
(4) Det bør være et bredere mål at sikre, at de menneskelige ressourcer forvaltes så effektivt som muligt inden for en EU-forvaltning, der er karakteriseret ved såvel kompetence, uafhængighed, loyalitet, upartiskhed og kontinuitet som ved kulturel og sproglig mangfoldighed.
(5) Det vil være hensigtsmæssigt at sikre, at der er én eneste EU-administration, og at de samme regler anvendes i alle institutioner og agenturer, der udfører arbejde på Fællesskabernes vegne. En fælles personalevedtægt vil være et nyttigt redskab for fremme af samarbejdet mellem institutionerne og organerne om en personalepolitik, for problemfri forvaltning af Fællesskaberne og for effektiv udnyttelse af de menneskelige ressourcer.
(6) Agenturerne bør tages med under personalevedtægtens anvendelsesområde for at sikre en harmonisk anvendelse af reglerne og navnlig for at sikre personalemobilitet.
(7) Princippet i EF-traktaten om ikke-forskelsbehandling bør overholdes, hvilket nødvendiggør en udbygning af personalepolitikken vedrørende lige muligheder for alle uden hensyn til køn, handicap, alder, race, etnisk oprindelse, seksuel orientering og civilstand.
(8) Tjenestemænd, som lever i et ægteskabslignende forhold, der af en medlemsstat er anerkendt som et fast partnerskab, men som ikke efter lovgivningen har adgang til at indgå ægteskab, bør have de samme rettigheder som ægtepar.
(9) Der bør henvises udtrykkeligt til sociale foranstaltninger og arbejdsvilkår, der er i overensstemmelse med de relevante sikkerheds- og sundhedsstandarder. Hensigten med sådanne foranstaltninger er at gøre det lettere at kombinere arbejds- og familieliv, at fremme lige muligheder for mænd og kvinder og at beskytte den enkeltes sundhed og sikkerhed.
(10) Der er et klart behov for at styrke princippet om karriereudvikling baseret på fortjeneste, idet der bør være en tættere sammenhæng mellem præstation og løn. Der skabes større incitamenter til at yde en god præstation gennem strukturelle ændringer af karrieresystemet, og det bør samtidig sikres, at der er overensstemmelse med den gennemsnitlige karriereprofil i det nye og det gamle system under iagttagelse af stillingsoversigt og budgetdisciplin.
(11) Moderniseringen af karrieresystemet kræver, at tjenestemændenes faglige erfaring og princippet om livslang læring anerkendes i højere grad. Det er derfor ønskeligt at erstatte de nuværende personalekategorier, at foretage en ny indplacering af personalet i de nye ansættelsesgrupper for administratorer (AD) og assistenter (AST), og at gøre det lettere at gå fra en lavere gruppe til en højere ved hjælp af en ny certificeringsordning.
(12) Der er opstået et behov for at etablere et system for sikring af overensstemmelsen mellem de gennemsnitlige karriereprofiler, så det større samlede antal lønklasser som helhed opvejes af det mindre antal løntrin i hver lønklasse på en retfærdig og rimelig måde.
(13) For at bevare institutionernes flersprogede karakter bør der ved ansættelse og forfremmelse lægges større vægt på ansøgerens sprogfærdigheder og evne til at arbejde på et tredje fællesskabssprog.
(14) Upartiskhed er et grundlæggende princip i en offentlig administration og er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder(5). Det er derfor vigtigt at præcisere tjenestemandens pligter i situationer, hvor der opstår en faktisk eller potentiel interessekonflikt, både før og efter hans udtræden af tjenesten.
(15) Der bør etableres retlige rammer for, hvordan spørgsmål om psykisk og seksuel chikane løses, og der bør i denne sammenhæng fastlægges klare og hensigtsmæssige definitioner.
(16) Der bør fastsættes bestemmelser om retten til ytringsfrihed, da denne er omfattet af charteret om grundlæggende rettigheder og er en af tjenestemandens grundlæggende rettigheder, og der bør fastlægges rimelige grænser for ytringsfrihedens udøvelse. Det er samtidig nødvendigt at fastsætte klare regler for offentliggørelse af dokumenter, der vedrører Fællesskabets arbejde, i de tilfælde hvor Fællesskabets legitime interesser kan være truet.
(17) Der bør skabes nye retlige rammer og garantier for retlig beskyttelse af tjenestemænd, der anmelder mulige ulovlige aktiviteter eller handlinger, som udgør et alvorligt brud på EF-tjenestemænds forpligtelser i forbindelse med deres tjeneste, til visse tydeligt angivne personer eller organer.
(18) Der bør foretages en mere konsekvent rationalisering af, hvordan disciplinærsager indledes og føres. Der bør ligeledes være større stabilitet i sammensætningen af disciplinærrådene, og reglerne vedrørende suspension af tjenestemænd bør ændres.
(19) Procedurerne for overvågning af fravær og indsendelse af lægeerklæringer bør gøres klarere.
(20) Det er nødvendigt at indføre nye retlige rammer for en samlet procedure for behandling af sager om faglig utilstrækkelighed, i henhold til hvilken de pågældende tjenestemænd er sikret retten til et forsvar. Sager vedrørende tjenestemænd, som ikke inden for et rimeligt tidsrum er i stand til at yde en præstation af den høje standard, der forventes af dem, bør behandles på grundlag af disse nye retlige rammer.
(21) Der bør fastsættes bestemmelser om indførelse af fleksible arbejdsordninger, der især omfatter de nærmere vilkår for retten til at arbejde på deltid, at indgå i jobdelingsordninger og at opnå udvidet orlov af personlige årsager. Det er ligeledes relevant at indføre bestemmelser om familieorlov og især om retten til en mere fleksibel barselsorlov, fædreorlov, adoptions- og forældreorlov samt orlov i tilfælde af et familiemedlems alvorlige sygdom.
(22) Det må sikres, at Fællesskabets tjenestemænd fortsat har en købekraft, der udvikler sig parallelt med købekraften for tjenestemænd i medlemsstaternes centraladministrationer, og det er derfor vigtigt at bevare princippet om en flerårig justeringsmekanisme for tjenestemandens løn, benævnt "metoden", ved at forlænge dens gyldighed indtil den 31. december 2012 med revision efter fire år i overensstemmelse med budgetdisciplinen.
(23) Det flerårige lønjusteringssystems fordele for tjenestemændene bør modsvares af indførelsen af et særligt lønfradrag, som afspejler udgifterne til velfærdspolitikken, de forbedrede arbejdsvilkår og Europaskolerne. Dette særlige fradrag bør underkastes årlige stigninger gældende for alle tjenestemænd i samme periode som det flerårige lønjusteringssystem.
(24) Da omkostningerne i forbindelse med de justeringskoefficienter, der anvendes ved overførsel af dele af lønnen til andre medlemsstater, er blevet uforholdsmæssigt store, bør overførsler under anvendelse af justeringskoefficienterne begrænses til en mindre procentdel af lønnen og til tilfælde, hvor overførslen er nødvendig for at dække tjenestemandens udgifter som følge af hans retlige forpligtelser over for familiemedlemmer i andre medlemsstater.
(25) Kriteriet for, hvorvidt tidligere tjenestemand fortsat er omfattet af den fælles sygesikringsordning, har været anvendt forskelligt, hvorfor det bør forenkles.
(26) Tjenestemændenes forskellige godtgørelser bør rationaliseres, idet nogle ændres og andre ikke længere vil være gældende, således at de administrative regler gøres enklere og mere gennemsigtige. Godtgørelse af rejseudgifter og udgifter til tjenesterejser bør således bringes i nøjere overensstemmelse med de faktiske omkostninger, og forvaltningen heraf bør forenkles. Uddannelsestillægget bør ligeledes i fremtiden tilpasses nøjere til de faktiske udgifter.
(27) Systemet med familietillæg bør reformeres for således at forbedre familiernes situation og i særlig grad hjælpe forældre med småbørn.
(28) Da pensionen udtrykkes som en bestemt andel af den seneste løn, er det hensigtsmæssigt at sikre, at løn og pension i fremtiden tilpasses sideløbende, dog således, at pensionsordningens aktuarmæssige grundlag bevares, at henholdsvis tjenestemanden og arbejdsgiveren fortsat indbetaler samme forholdsmæssige andel af bidragene, og at det gældende princip fortsat er, at pensionen er en post på fællesskabsbudgettet. Denne målsætning kræver, at der skabes en mekanisme til sikring af den aktuarmæssige balance i ordningen på kort og langt sigt.
(29) Demografiske forandringer og den ændrede aldersstruktur i populationen af tilknyttede til Fællesskabets pensionsordning medfører en stadig større byrde for denne ordning og kræver, at pensionsalderen hæves, og at den årlige sats for optjening af pensionsrettigheder reduceres, idet der dog træffes overgangsforanstaltninger for allerede tjenstgørende tjenestemænd.
(30) Udvidet integration af Den Europæiske Union og pensionisternes frie valg af bopæl inden for Den Europæiske Union har bevirket, at systemet med anvendelse af justeringskoefficienter på pensionerne er blevet forældet. Systemet har desuden medført, at der er opstået problemer med at kontrollere pensionisternes bopæl, hvilket der bør findes en løsning på. Systemet bør derfor afskaffes, dog med en passende overgangsordning for pensionister og tjenestemænd, som er ansat før denne forordning træder i kraft.
(31) Baggrunden for de nuværende bestemmelser om invalidepension og efterladtepension er ændret, siden de blev vedtaget, og de bør derfor ajourføres og forenkles.
(32) Reglerne om udtrædelsespenge bør ændres for at tage hensyn til EF-reglerne om overførsel af pensionsrettigheder. Det bør ske ved at korrigere en række uoverensstemmelser og indføre større fleksibilitet.
(33) Der bør i reglerne om fleksible tilbagetrækningsordninger tages hensyn til både tjenestemændenes og institutionernes interesser. Foranstaltningerne bør kun iværksættes efter anmodning fra de pågældende tjenestemænd, og de bør ledsages af passende finansielle vilkår. Anvendelsen af denne ordning bør indberettes til budgetmyndigheden. Ordningen har til formål at lette personaleforvaltningen, især i de mindre institutioner. For at være en realistisk mulighed for førtidspensionering er det nødvendigt at bevare både sygesikring og familietillæg. Disse foranstaltninger bør dog opvejes ved at hæve minimumsalderen til 55 år og indføre mulighed for at arbejde længere end til den nuværende pensionsalder.
(34) De grundlæggende ansættelsesvilkår, der omfatter det generelle løn- og pensionsniveau for tjenestemænd og øvrige ansatte, forbliver på et niveau, der gør det muligt at tiltrække og fastholde de bedste ansøgere fra alle medlemsstaterne i en europæisk forvaltning, der er karakteriseret ved uafhængighed og kontinuitet.
(35) De bestemmelser, der gælder for de videnskabelige og tekniske tjenestemænd og for tjenestemænd, der gør tjeneste i tredjelande, bør tilpasses, præciseres og bringes i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser.
(36) Der bør oprettes en ny kategori af ikke-fastansat personale, nemlig kontraktansatte. Kontraktansatte får et ansvarsområde af mere begrænset art og vil normalt skulle arbejde under tilsyn af tjenestemænd eller midlertidigt ansatte. De ansættes bl.a. med henblik på - på langt sigt - at erstatte de hjælpeansatte og tjenestemænd af kategori D i institutionerne, på Kommissionens repræsentationskontorer og i delegationerne, agenturerne, forvaltningsorganerne og andre organer, der er oprettet ved en særlig retsakt. De kontraktansattes rettigheder og pligter med hensyn til social sikring, godtgørelser og arbejdsvilkår bør fastsættes på tilsvarende måde som for midlertidigt ansatte.
(37) Der bør fastsættes bestemmelser om en overgangsordning, ifølge hvilken de nye regler og foranstaltninger tages i anvendelse gradvist med respekt af personalets velerhvervede rettigheder inden for rammerne af den EF-ordning, der gjaldt før ikrafttrædelsen af nærværende ændringer af vedtægten, og under hensyntagen til personalets legitime forventninger.
(38) Foranstaltningerne, og sær foranstaltningerne for modernisering af karriererne og de finansielle foranstaltninger, er blevet accepteret i deres helhed af de organisationer, der repræsenterer personalet, og som er blevet hørt inden for rammerne af Samrådsudvalget, der er nedsat ved Rådets afgørelse af 23. juni 1981.
(39) Vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne som fastsat ved forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68(6) og senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 2182/2003(7), bør ændres i overensstemmelse hermed -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne ændres som angivet i bilag I for så vidt angår vedtægten for tjenestemænd og i bilag II for så vidt angår ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft den 1. maj 2004.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2004.
Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 723/2004,
annettu 22 päivänä maaliskuuta 2004,
Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 283 artiklan,
ottaa huomioon pöytäkirjan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista ja erityisesti sen 13 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty henkilöstösääntökomitean kuulemisen jälkeen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen lausunnon(3),
ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon(4),
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Sen jälkeen, kun henkilöstösäännöt ja palvelussuhteen ehdot alun perin vahvistettiin vuonna 1962, yhteiskunnan kehitys ja innovaatiot ovat olleet huomattavia. Kehityksen ja innovaatioiden olisi käytävä ilmi Euroopan unionin julkiseen palvelukseen sovellettavassa sääntelykehyksessä, jotta vastataan toimielinten ja niiden henkilöstön muuttuviin tarpeisiin sekä varmistetaan, että kansalaista palveleva yhteisön hallintokulttuuri ja -perinne säilyvät arvossaan.
(2) Yhteisöllä olisi sen vuoksi oltava korkeatasoinen julkishallinto, jolla on mahdollisuudet täyttää tehtävänsä moitteettomasti perustamissopimusten mukaisesti ja vastata sekä sisäisiin että ulkoisiin tulevaisuuden haasteisiin.
(3) On tarpeen luoda sääntelykehys tehokkuudeltaan ja nuhteettomuudeltaan mahdollisimman korkeatasoisten virkamiesten yhteisön palvelukseen ottamista varten jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta, joka myös tekisi mahdolliseksi sen, että kyseinen henkilöstö voi hoitaa tehtäviään hallinnon mahdollisimman joustavan toiminnan takaavin edellytyksin.
(4) Sääntelykehyksen laajempana tavoitteena olisi oltava henkilöstöresurssien tehokkaan hallinnon takaaminen Euroopan unionin julkisessa palveluksessa, jolle on ominaista pätevyys, riippumattomuus, lojaalius, puolueettomuus ja pysyvyys sekä kulttuurien ja kielten moninaisuus.
(5) On aiheellista taata se, että on yksi yhtenäinen Euroopan unionin julkinen palvelussuhde ja että yhteisiä sääntöjä sovelletaan kaikkiin toimielimiin ja yhteisön tehtäviä suorittaviin virastoihin. Yhtenäisten henkilöstösääntöjen avulla on tarkoitus lujittaa toimielinten ja virastojen yhteistyötä henkilöstöpolitiikan alalla sekä edistää yhteisön moitteetonta toimintaa ja henkilöstöresurssien tehokasta käyttöä.
(6) Virastot olisi sisällytettävä henkilöstöön liittyvien sääntöjen soveltamisalaan, jotta turvataan sääntöjen johdonmukainen soveltaminen ja taataan henkilöstön liikkuvuus.
(7) Olisi noudatettava EY:n perustamissopimuksen syrjimättömyysperiaatetta, joka edellyttää henkilöstöpolitiikan kehittämistä edelleen siten, että kaikille taataan yhtäläiset mahdollisuudet sukupuoleen, fyysisiin ominaisuuksiin, ikään, rotuun, etniseen identiteettiin, sukupuoliseen suuntautuneisuuteen ja siviilisäätyyn katsomatta.
(8) Virkamiehille, jotka elävät muussa sellaisessa parisuhteessa kuin avioliitossa, jonka jäsenvaltio tunnustaa vakiintuneeksi parisuhteeksi ja joilla ei ole oikeudellisesti mahdollisuutta solmia avioliittoa, olisi myönnettävä sama oikeuksien valikoima kuin aviopareille.
(9) Olisi nimenomaisesti viitattava luonteeltaan sosiaalisiin toimenpiteisiin ja työoloihin, jotka täyttävät asianmukaiset terveys- ja turvallisuusnormit. Tällaisilla toimenpiteillä pyritään edistämään työelämän ja yksityiselämän yhteensovittamista ja tasa-arvoa sekä suojelemaan yksilön turvallisuutta ja terveyttä.
(10) On selkeä tarve lujittaa ansioihin perustuvan urakehityksen periaatetta ja luoda kiinteämpi yhteys tehtävien suorittamisen ja palkan kesken siten, että tehtävien moitteetonta hoitamista kannustetaan aiempaa enemmän urajärjestelmän rakennemuutosten avulla ja samalla taataan keskimääräisen urakehityksen vastaavuus vanhan ja uuden järjestelmän välillä henkilöstötaulukon ja talousarvion kurinalaisuuden asettamissa rajoissa.
(11) Urajärjestelmien nykyaikaistaminen edellyttää, että virkamiesten työkokemus ja elinikäisen oppimisen periaate otetaan entistä laajemmalti huomioon. Sen vuoksi on suotavaa korvata henkilöstön nykyiset ura-alueet ja sijoittaa henkilöstö uudelleen hallintovirkamiesten (jäljempänä "AD") ja hallintoavustajien (jäljempänä "AST") tehtäväryhmiin sekä helpottaa etenemistä alemmasta ryhmästä ylempään ryhmään uuden varmennusjärjestelyn avulla.
(12) On ilmennyt tarvetta sellaisen järjestelmän luomiseen, jolla taataan keskimääräisen urakehityksen vastaavuus sekä, kokonaisvaltaisesti tarkasteltuna, oikeuden- ja tarkoituksenmukainen tasapaino ensinnäkin palkkaluokkien kokonaismäärän kasvun, sekä toiseksi kunkin palkkaluokan sisältämien palkkatasojen määrän vähenemisen välillä.
(13) Toimielinten monikielisyyden vaalimiseksi olisi palvelukseen ottamisen ja ylennyksen yhteydessä painotettava entistä enemmän kielitaitoa ja kykyä työskennellä jollain kolmannella yhteisökielellä.
(14) Puolueettomuus on julkishallinnon perusperiaate, joka tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa(5). Sen vuoksi on ehdottoman tärkeää täsmentää virkamiesten velvollisuuksia todellisissa tai mahdollisissa eturistiriitatilanteissa ennen palvelussuhteen päättymistä ja sen jälkeen.
(15) Olisi vahvistettava aiempaa parempi säädöskehys työpaikkakiusaamista ja sukupuolista häirintää koskevien kysymysten käsittelemiseksi, ja tässä tarkoituksessa laadittava selkeät ja asianmukaiset määritelmät.
(16) Koska oikeus sananvapauteen sisältyy Euroopan unionin perusoikeuskirjaan on aiheellista säätää tästä virkamiesten perusoikeudesta, sekä asettaa kohtuulliset rajat sen käytölle. Samalla tarvitaan selkeitä sääntöjä yhteisön toimintaan liittyvien kysymysten julkaisemisesta tilanteissa, joissa yhteisön oikeutetut edut voivat vaarantua.
(17) Olisi vahvistettava uusi oikeudellinen kehys ja taattava oikeusturva virkamiehille, jotka ilmoittavat tietyille tarkasti määritellyille henkilöille tai elimille yksikössä mahdollisesti ilmenneestä laittomasta toiminnasta tai sellaisesta toiminnasta, joka osoittaa yhteisön virkamiehiltä viranhoidossa vaadittavien velvollisuuksien vakavaa noudattamatta jättämistä.
(18) On aiheellista järkiperäistää entistä johdonmukaisemmin kurinpitomenettelyjen aloittamista ja suorittamista. Kurinpitolautakuntien jäsenyyden olisi myös oltava pysyvämpi, ja virkamiesten virasta pidättämistä koskevia sääntöjä olisi muutettava.
(19) Poissaolojen seurantaa ja lääkärintodistusten toimittamista koskevia menettelyjä olisi selkeytettävä.
(20) On tarpeen luoda uusi säädöskehys, jolla säädettäisiin kattavasta menettelystä epäpätevyystapausten käsittelemiseksi siten, että asianomaisille virkamiehille turvataan oikeus puolustukseen. Tapaukset, joissa virkamies ei pysty kohtuullisessa ajassa saavuttamaan vaadittua tasoa tehtäviensä suorittamisessa, olisi käsiteltävä tämän uuden säädöskehyksen mukaisesti.
(21) Olisi säädettävä työolojen joustavoittamisesta, joka kattaa erityisesti ja tietyin edellytyksin oikeuden osa-aikatyöhön, työn jakamisjärjestelyjen hyödyntämisen ja pidennetyn virkavapauden henkilökohtaisten syiden perusteella. Lisäksi on aiheellista antaa uusia säännöksiä perhetapahtumiin liittyvistä lomista ja etenkin oikeudesta aiempaa joustavampaan äitiyslomaan, isyyslomaan, lapseksiottamislomaan ja vanhempainlomaan sekä lomaan perheenjäsenen vakavan sairauden vuoksi.
(22) Sen takaamiseksi, että virkamiesten ostovoima kehittyy yhtäläisesti jäsenvaltioiden keskushallinnon kansallisten virkamiesten ostovoiman kanssa, on tärkeää säilyttää periaate palkkojen monivuotisesta mukauttamismekanismista, jota aiemmin kutsuttiin "menetelmäksi" jatkamalla sen soveltamista 31 päivään joulukuuta 2012 siten että sitä tarkastellaan uudelleen neljän vuoden kuluttua johdonmukaisuuden varmistamiseksi talousarvion kurinalaisuuden kanssa.
(23) Palkkojen monivuotisesta mukautuksesta virkamiehille koituvia etuja olisi tasapainotettava ottamalla käyttöön erityismaksu, joka heijastaa sosiaalipolitiikan, parannettujen työolojen ja Eurooppa-koulujen kustannuksia. Tällaista erityismaksua olisi korotettava vuosittain ja sovellettava kaikkiin virkamiehiin ja samalla ajanjaksolla kuin itse järjestelmää.
(24) Koska muihin jäsenvaltioihin suoritettaviin palkan osien siirtoihin sovellettavien korjauskertoimien kustannukset ovat muuttuneet suhteettomiksi, korjauskertoimin tehtävät siirrot olisi rajattava pienempään osuuteen palkasta sekä tapauksiin, joissa siirrot ovat välttämättömiä muissa jäsenvaltioissa oleviin perheenjäseniin kohdistuvista oikeudellisista velvollisuuksista johtuvien menojen kattamiseksi.
(25) Perusteet entisten virkamiesten kuulumiselle edelleen yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään ovat soveltamisen yhteydessä osoittautuneet epävarmoiksi, joten niitä olisi yksinkertaistettava.
(26) Erilaisia korvauksia olisi järkiperäistettävä muuttamalla ja lakkauttamalla joitain korvauksia, jotta hallintoa koskevat säännöt olisivat yksinkertaisempia ja avoimempia. Matkakulujen ja virkamatkakulujen korvaamisen olisi sen vuoksi perustuttava enemmän todellisiin kuluihin, ja hallintoa olisi yksinkertaistettava. Samoin koulutuslisä olisi tulevaisuudessa saatettava vastaamaan paremmin todellisia kuluja.
(27) Perhelisien järjestelmää on tarpeen uudistaa perheiden tilanteen parantamiseksi ja erityisesti pienten lasten vanhempien ongelmien ratkaisemiseksi.
(28) Koska eläkkeet ilmoitetaan osuutena viimeisestä palkasta, on aiheellista varmistaa, että tulevia palkkoja ja eläkkeitä mukautetaan yhtäläisesti ja tällä tavoin turvataan järjestelmän vakuutusmatemaattinen perusta ja säilytetään virkamiehelle kuuluva maksuosuus ja työnantajalle kuuluva osuus ennallaan sekä taataan periaate, jonka mukaan eläkkeet katetaan yhteisön budjettivaroista. Kyseinen tavoite edellyttää sellaisen menettelyn käyttöönottoa, jolla varmistetaan järjestelmän lyhyen ja pitkän ajan vakuutusmatemaattinen tasapaino.
(29) Väestörakenteessa tapahtuvat muutokset ja asianomaisen väestön ikärakenteen muutokset rasittavat kuitenkin yhä enemmän yhteisön eläkejärjestelmää ja edellyttävät eläkeiän korottamista ja eläkeoikeuksien vuotuisen karttumisprosentin alentamista kuitenkin sillä edellytyksellä, että jo palveluksessa oleviin virkamiehiin sovelletaan siirtymätoimenpiteitä.
(30) Euroopan unionin syventynyt integraatio ja eläkeläisten mahdollisuus valita vapaasti asuinpaikkansa Euroopan unionin sisällä ovat tehneet eläkkeisiin sovellettavasta korjauskerroinjärjestelmästä vanhentuneen. Mainittu järjestelmä on myös luonut eläkeläisten asuinpaikkaa koskevia seurantaongelmia, jotka olisi ratkaistava. Järjestelmästä olisi näin ollen luovuttava eläkeläisiin ja ennen tämän asetuksen voimaantuloa palvelukseen otettuihin virkamiehiin sovellettavin asianmukaisin siirtymätoimenpitein.
(31) Työkyvyttömyyseläkkeitä ja perhe-eläkkeitä koskevien nykyisten säännösten perustana olevat edellytykset ovat muuttuneet siitä kun kyseiset säännökset annettiin ensimmäisen kerran, joten säännökset olisi saatettava ajan tasalle ja niitä on tarpeen yksinkertaistaa.
(32) Irtisanomiskorvausta koskevia sääntöjä olisi muutettava eläkeoikeuksien siirtoa koskevien yhteisön sääntöjen huomioon ottamiseksi. Tämä olisi saatava aikaan oikaisemalla tietyt epäjohdonmukaisuudet ja lisäämällä joustavuutta.
(33) Joustavaa eläkkeelle siirtymistä koskevia järjestelyjä koskevissa säännöissä olisi otettava huomioon sekä virkamiesten että toimielinten intressit ja niissä olisi tarkasteltava talousarvioon kohdistuvia vaikutuksia. Asianomaisten toimenpiteiden olisi oltava virkamiehen pyynnöstä riippuvia, ja niihin olisi liityttävä aiheelliset taloudelliset edellytykset. Tämän mahdollisuuden käytöstä olisi ilmoitettava budjettiviranomaiselle. Tämän säännöksen tarkoituksena on helpottaa henkilöstöhallintoa etenkin pienissä virastossa. Ennen eläkeikää tapahtuvaa varhaiseläkkeelle siirtymistä puoltava realistinen valinta riippuu siitä pystytäänkö sairausvakuutus ja perhelisät säilyttämään ennallaan. Näitä toimenpiteitä olisi kuitenkin tasapainotettava korottamalla vähimmäisikä 55 vuoteen ja ottamalla käyttöön mahdollisuus työskennellä nykyisen eläkeiän täyttymisen jälkeen.
(34) Virkamiesten ja muuhun henkilökuntaan kuuluvien palkkauksen ja eläkkeiden kokonaistasoa säätelevien palkkaussuhteen perustavaa laatua olevat ehdot säilyvät tasolla, joka houkuttelee kaikista jäsenvaltioista olevia parhaita hakijoita ja jolla heidät pidetään Euroopan unionin riippumattomassa ja pysyvässä julkisessa palveluksessa.
(35) Tieteellisen ja teknisen alan virkamiehiin sekä yhteisön ulkopuolisissa maissa toimessa oleviin virkamiehiin sovellettavia säännöksiä olisi mukautettava ja selkeytettävä, ja ne olisi saatettava yleisten säännösten mukaisiksi.
(36) On tarpeen perustaa uusi muun kuin vakinaisen henkilöstön ura-alue, nimittäin sopimussuhteinen henkilöstö. Tämän vastuualueiltaan suppeamman henkilöstön edellytetään yleensä työskentelevän virkamiesten tai väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa. Näitä toimihenkilöitä palkattaessa otetaan huomioon muun muassa, että ylimääräiset toimihenkilöt ja ura-alueen D virkamiehet korvataan ajan myötä tällä uudella ura-alueella toimielimissä, komission edustustoissa ja lähetystöissä, virastoissa, toimeenpanovirastoissa ja muissa erityisellä säädöksellä perustetuissa elimissä. Sopimussuhteisten toimihenkilöiden oikeudet ja velvollisuudet olisi määriteltävä yhdenmukaisesti väliaikaisten toimihenkilöiden oikeuksien ja velvollisuuksien kanssa etenkin sosiaaliturvan, korvausten ja lisien sekä työolojen osalta.
(37) Olisi säädettävä siirtymäjärjestelyistä, jotta uudet toimenpiteet ja säännökset voidaan panna täytäntöön vähitellen pitäen arvossa henkilöstön ennen näiden henkilöstösääntöjen muutosten voimaantuloa yhteisön järjestelmän puitteissa saavutettuja oikeuksia ja ottaen huomioon sen oikeutetut odotukset.
(38) Henkilöstöä edustavat järjestöt, joita on kuultu 23 päivänä kesäkuuta 1981 tehdyllä neuvoston päätöksellä perustetussa yhteistoimintakomiteassa, ovat hyväksyneet toimenpiteet, erityisesti urakehityksen modernisointitoimenpiteet ja rahoitusta koskevat toimenpiteet kokonaisuudessaan.
(39) Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt sekä Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot, joista säädetään asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68(6) sellaisina kuin ne on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 2182/2003(7) olisi muutettava vastaavasti,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot liitteen I mukaisesti virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen osalta, ja liitteen II mukaisesti muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen osalta.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2004.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2004.