RÅDETS AFGØRELSE
af 5. juni 2007
om ophævelse af beslutning 2004/917/EF om et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland
(2007/465/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 12,
under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Rådets beslutning 2004/917/EF (1) blev det efter henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 6, fastslået, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland. Rådet konstaterede, at det offentlige underskud lå på 3,2 % af BNP i 2003, hvilket er over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP, mens den offentlige bruttogæld lå på 103 % af BNP, hvilket er langt over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Tallene for det offentlige underskud og den offentlige bruttogæld for 2003 blev revideret ved flere lejligheder. Ifølge de seneste data udgjorde underskuddet og gælden henholdsvis 6,2 % af BNP og 107,8 % af BNP.
(2)
Den 6. juli 2004 rettede Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (2) en henstilling til Grækenland med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2005. Henstillingen blev offentliggjort.
(3)
Ved Rådets beslutning 2005/334/EF (3) af 18. januar 2005 fastslog Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 8, efter henstilling fra Kommissionen, at Grækenland ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7. Ved Rådets beslutning 2005/441/EF (4) af 17. februar 2005 besluttede Rådet efter henstilling fra Kommissionen i overensstemmelse med artikel 104, stk. 9, at pålægge Grækenland at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud, og forlængede fristen for korrektionen med et år til 2006.
(4)
I henhold til traktatens artikel 104, stk. 12, skal en rådsbeslutning om et uforholdsmæssigt stort underskud ophæves, i det omfang det uforholdsmæssigt store underskud i den pågældende medlemsstat efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.
(5)
I henhold til protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten, er det Kommissionens ansvar at fremlægge data til gennemførelse af proceduren. Som led i gennemførelsen af denne protokol skal medlemsstaterne indberette oplysninger om det offentlige underskud og den offentlige gæld og andre relaterede variabler to gange årligt, nemlig før den 1. april og før den 1. oktober, jf. artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (5).
(6)
På grundlag af data fremlagt af Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med artikel 8g, stk. 1, i forordning (EF) nr. 3605/93 efter indberetning fra Grækenland den 1. april 2007 og på grundlag af Kommissionens prognose fra foråret 2007 kan der drages følgende konklusioner:
-
Det offentlige underskud blev reduceret fra 7,9 % af BNP i 2004 til 2,6 % af BNP i 2006, hvilket ligger under referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP. Dette svarer til det mål, der blev fastsat i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2005.
-
Indtægter og udgifter bidrog i næsten lige høj grad til den nominelle tilpasning på næsten 3 procentpoint af BNP i forhold til 2005-underskuddet på 5,5 %. De samlede indtægters andel af BNP steg med 1 procentpoint, idet de indirekte skatter tegnede sig for procentpoint af BNP. Det resterende procentpoint stammer fra stigninger i sociale bidrag og andre indtægter, herunder kapitaloverførsler (EU-overførsler). De samlede udgifter faldt med 1 procentpoint af BNP, hovedsagelig som følge af reduktioner i primærudgifterne (på 0,5 % af BNP) og i renteudgifterne (0,25 % af BNP). Kapitaludgifterne faldt også med omkring procentpoint af BNP. Engangsindtægterne udgjorde 0,6 % af BNP. Forbedringen i den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) anslås til 2,25 % af BNP i 2006. Underskuds/gældsjusteringen på 2,3 % af BNP er velbegrundet.
-
Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2007 forventes underskuddet i 2007 at blive reduceret yderligere til 2,4 % af BNP. Dette er i overensstemmelse med det officielle underskudsmål på 2,4 % af BNP, der blev fastsat i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra december 2006. Kommissionens prognose omfatter imidlertid yderligere engangsindtægter på 0,25 % af BNP samt permanente udgiftsbesparende foranstaltninger på omkring 0,25 % af BNP, begge som bebudet inden skæringsdagen for Kommissionens prognose fra foråret 2007 og således ikke afspejlet i det officielle mål fra december 2006. Til trods herfor er forårsprognosens underskudsfremskrivninger for 2007 ikke bedre end målet, idet virkningen af disse nye foranstaltninger opvejes af såvel mere forsigtige vækstantagelser som det forhold, at de permanente foranstaltninger, der er planlagt for 2007, efter Kommissionens opfattelse ikke fuldt ud vil kunne kompensere for faldet i engangsindtægter. Uden engangsforanstaltninger vil underskuddet stadig ligge under referenceværdien, nemlig på 2,9 % af BNP. Under forudsætning af en uændret politik forventes der i forårsprognosen et underskud på 2,7 % af BNP for 2008, hvori der ikke er medtaget nogen engangsforanstaltninger for 2008. Dette viser, at underskuddet er blevet bragt ned under loftet på 3 % af BNP på en troværdig og holdbar måde. Den strukturelle saldo forventes at forbedres i 2007 med procentpoint af BNP og - under forudsætning af en uændret politik - med et marginalt beløb i 2008. Dette skal ses på baggrund af behovet for at gøre fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, som for Grækenland er en afbalanceret stilling i strukturelle termer.
-
Den offentlige gæld faldt fra 108,5 % af BNP i 2004 til 104,5 % i 2006. Ifølge prognosen fra foråret 2007 forventes gældskvoten at falde yderligere til omkring 97,5 % inden udgangen af 2008, hvilket stadig er langt over referenceværdien på 60 % af BNP. Gældskvoten kan anses for at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien på 60 % af BNP.
(7)
Grækenlands statistiske myndigheder forbedrede deres procedurer, hvilket medførte et betydeligt fald i de statistiske uoverensstemmelser og en generelt højere kvalitet af de offentlige data. De græske myndigheder er indstillet på til fulde at gennemføre handlingsplanen til forbedring af statistikkerne over offentlige finansielle data. Som følge heraf trak Eurostat sine forbehold om kvaliteten af de indberettede data tilbage.
(8)
Efter Rådets opfattelse er det uforholdsmæssigt store underskud i Grækenland blevet korrigeret, og beslutning 2004/917/EF bør derfor ophæves -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Ud fra en generel vurdering kan det konkluderes, at situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland er blevet korrigeret.
Artikel 2
Beslutning 2004/917/EF ophæves.
Artikel 3
Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Luxembourg, den 5. juni 2007.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 5 päivänä kesäkuuta 2007,
liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa tehdyn päätöksen 2004/917/EY kumoamisesta
(2007/465/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Neuvoston päätöksellä 2004/917/EY (1), joka tehtiin perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, todettiin, että Kreikalla on liiallinen alijäämä. Neuvosto totesi, että julkisen talouden alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003 eli yli perustamissopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja julkinen bruttovelka oli 103 prosenttia suhteessa BKT:hen eli huomattavasti yli perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Julkisen talouden alijäämää ja julkista bruttovelkaa vuonna 2003 koskevia tietoja tarkistettiin useita kertoja päätöksen 2004/917 tekemisen jälkeen. Viimeisimpien tietojen mukaan alijäämä oli 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 107,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.
(2)
Neuvosto antoi 6 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Kreikalle suosituksen liiallisen alijäämän poistamiseksi vuoden 2005 loppuun mennessä. Suositus julkaistiin.
(3)
Neuvosto katsoi 19 päivänä tammikuuta 2005 tekemällään päätöksellä 2005/334/EY (3) perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, että Kreikka ei ollut toteuttanut perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen perusteella tuloksellisia toimia. Helmikuun 17 päivänä 2005 tekemällään päätöksellä 2005/441/EY (4) neuvosto päätti komission suosituksen perusteella vaatia Kreikkaa perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti toteuttamaan liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet ja pidensi määräaikaa alijäämän korjaamiseksi vuodella eli vuoteen 2006.
(4)
Perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan mukaan neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.
(5)
Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Jäsenvaltioiden on Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 (5) 4 artiklan mukaisesti pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.
(6)
Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittanut saatuaan Kreikan ilmoituksen 1 päivänä huhtikuuta 2007, ja komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:
-
Julkisen talouden alijäämä supistui suhteessa BKT:hen vuoden 2004 7,9 prosentista 2,6 prosenttiin vuonna 2006 eli alle 3 prosentin viitearvon. Tämä vastaa joulukuussa 2005 tarkistetussa Kreikan vakausohjelmassa esitettyä tavoitetta.
-
Tulot ja menot vaikuttivat lähes yhtä paljon nimelliseen mukautukseen, joka oli lähes 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Vuonna 2005 alijäämä oli ollut 5,5 prosenttia. Suhteessa BKT:hen kokonaistulot kasvoivat 1 prosenttiyksikköä. Välillisten verojen osuus oli puoli prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Jäljellä jäävä prosenttiyksikkö johtuu lisääntyneistä sosiaaliturvamaksuista ja muista tuloista, myös pääomasiirroista (EU:n tulonsiirrot). Kokonaismenot laskivat 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen lähinnä perusmenojen (0,5 % suhteessa BKT:hen) ja korkomenojen (0,25 % suhteessa BKT:hen) laskun vuoksi. Myös pääomamenot vähenivät noin puoli prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kertaluonteiset tulot olivat 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) koheni 2,25 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Alijäämävelkakorjaus 2,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen selittyy suurelta osin.
-
Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2007 edelleen ja on 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa joulukuussa 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa asetettua 2,4 prosentin virallista alijäämätavoitetta suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden talousennuste sisältää kuitenkin kertaluonteisia lisätuloja, joiden suuruus on 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja menoja säästäviä pysyviä toimenpiteitä, joiden suuruus on noin 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Valtiovarainministeriö ilmoitti näistä toimenpiteistä ja tuloista komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen koontipäivään mennessä eivätkä ne sisälly joulukuun 2006 viralliseen tavoitteeseen. Tästä huolimatta kevään talousennusteen alijäämäennuste vuodeksi 2007 ei ole tavoitetta parempi, sillä näiden uusien toimenpiteiden vaikutus tasoittuu sekä siksi, että kasvuennusteet ovat varovaisemmat että siksi, että vuodeksi 2007 suunnitellut pysyvät toimenpiteet eivät komission mielestä riitä täysin korvaamaan kertaluonteisten tulojen laskua. Ilman kertaluonteisia eriäkin alijäämä jäisi alle viitearvon ja olisi 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kevään talousennusteen mukaan alijäämä on vuonna 2008 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen lukuun ottamatta vuoden 2008 kertaluonteisia eriä, jos politiikka säilyy ennallaan. Tämä osoittaa, että alijäämä on realistisesti ja pysyvästi saatu 3 prosentin viitearvon alapuolelle. Rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan kohenevan vuonna 2007 noin 0,25 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen ja, jos politiikka säilyy ennallaan, jonkin verran vuonna 2008. Arvioinnissa on otettava huomioon tarve edistyä kohti rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka Kreikan osalta on tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema.
-
Julkinen velka väheni suhteessa BKT:hen vuoden 2004 108,5 prosentista 104,5 prosenttiin vuonna 2006. Kevään 2007 talousennusteen mukaan velkasuhteen ennakoidaan supistuvan edelleen noin 97,5 prosenttiin vuoden 2008 loppuun mennessä eli velkasuhde olisi edelleen runsaasti yli 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Velkasuhteen voidaan katsoa supistuvan riittävästi kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen.
(7)
Kreikan tilastoviranomaiset ovat parantaneet menettelyitään, mikä on johtanut tilastollisten erojen huomattavaan vähenemiseen ja yleisten julkista taloutta koskevien tietojen laadun kaikkinaiseen paranemiseen. Kreikan viranomaiset ovat sitoutuneet panemaan täysin täytäntöön toimintasuunnitelman parantaakseen julkisen talouden tilastoja. Tämän seurauksena Eurostat on poistanut ilmoitettujen tietojen laatua koskevat varaumansa.
(8)
Neuvoston näkemyksen mukaan Kreikan liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2004/917/EY olisi kumottava,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Kreikan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.
2 artikla
Kumotaan päätös 2004/917/EY.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Luxemburgissa 5 päivänä kesäkuuta 2007.