II KOMMISSIONENS BESLUTNING af 27. juli 1994 om de foranstaltninger, som den franske regering har vedtaget inden for svinesektoren (Kun den franske tekst er autentisk) (94/725/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 93, stk. 2, foerste afsnit,
under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2759/75 af 29. oktober 1975 om den faelles markedsordning for svinekoed (1), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 1249/89 (2), saerlig artikel 21,
efter, i overensstemmelse med traktatens artikel 93, stk. 2, foerste afsnit, at have givet de interesserede parter en frist til at fremsaette deres bemaerkninger og under henvisning til disse bemaerkninger, og
ud fra foelgende betragtninger:
I 1. Ved skrivelse af 29. oktober 1993 fra Frankrigs Faste Repraesentation ved De Europaeiske Faellesskaber fik Kommissionen, efter at have fremsat anmodning herom den 14. september 1993, meddelelse om, at den franske regering havde besluttet at yde stoette til svinesektoren i form af rentesubsidier. De franske myndigheder har ved skrivelse af 24. januar og 1. februar 1994 tilsendt Kommissionen yderligere oplysninger som svar paa dennes anmodning af 16. december 1993.
Ved skrivelse af 23. februar 1994 meddelte Kommissionen den franske regering, at den havde besluttet at indlede den i traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure med den begrundelse, at de oplysninger, som de franske myndigheder havde forelagt indtil da, ikke aabnede mulighed for at kontrollere, om de lofter, der i henhold til Kommissionens praksis var tilladt for denne form for stoette, var overholdt.
2. Den paagaeldende stoette bestaar i et nedslag paa 1-3 % i ydelserne for 1993 for rentelettede eller ikke-rentelettede banklaan i fast ejendom, som blev optaget af specialiserede svineopdraettere i perioden 1990 til 1992. Formaalet med denne foranstaltning er at yde kompensation for udgifter i forbindelse med laan, som forrentes hoejt, skoent rentesatserne er faldet i 1993, og dermed give levedygtige bedrifter, som er i oekonomiske vanskeligheder som foelge af konjunkturerne, mulighed for at overvinde den meget alvorlige krise, som sektoren for svineavl befinder sig i. Staten har afsat 30 mio. ffr. til denne foranstaltning.
II 1. Som et led i foernaevnte procedure har Kommissionen opfordret den franske regering til at fremsaette sine bemaerkninger. Disse bemaerkninger blev fremsendt til Kommissionen ved skrivelse af 29. marts og 17. juni 1994.
Ved en meddelelse, som blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (3), underrettede Kommissionen de oevrige medlemsstaters regeringer og andre interesserede parter om foernaevnte beslutning og opfordrede dem til at fremsaette deres bemaerkninger. Kommissionen har modtaget bemaerkningerne fra to af medlemsstaternes regeringer ved skrivelse af 11. og 16. maj 1994 og fra andre interesserede parter ved skrivelse af 4. og 10. maj 1994. Disse bemaerkninger er blevet fremsendt til de franske myndigheder ved skrivelse af 18. juli 1994.
2. De franske myndigheder fremhaever, at de foranstaltninger, over for hvilke Kommissionen har indledt den i traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure, indgaar i et samlet stoetteprogram, som de offentlige myndigheder har ivaerksat til fordel for svineopdraetterne, der er ramt af den alvorlige og vedvarende krise i denne sektor (finansielt bidrag til »caisse de solidarité professionnelle Stabiporc«, som blev reaktiveret i slutningen af foerste halvaar 1993, og vedtagelse i slutningen af foerste halvdel af 1993 om forlaengelse af varigheden for de rentelettede laan for andre landbrugssektorer).
De franske myndigheder erklaerer, at denne foranstaltning foerst og fremmest er blevet anvendt i forbindelse med ikke-rentelettede laan og kun i enkelte tilfaelde i forbindelse med rentelettede laan (etableringslaan til »unge landbrugere« og saerlige moderniseringslaan), og at de har truffet de noedvendige foranstaltninger for at sikre overholdelsen af de lofter, som EF har fastsat for stoette til investeringer i landbrugsbedrifter. I oevrigt har de den 1. juni 1994 sendt en skrivelse til betalingsorganet med anmodning om, at det overholder disse satser.
3. De oevrige medlemsstaters regeringer og de andre interesserede parter kan ikke anerkende de foranstaltninger, som den franske regering har vedtaget, hovedsagelig af foelgende tre aarsager:
- for det foerste har krisen inden for svinesektoren (faldende priser samt noedvendige tilpasninger til efterspoergslen paa markedet) de samme konsekvenser for producenterne i de oevrige medlemsstater, men disse producenter har ikke modtaget tilsvarende stoette og bliver saaledes endnu daarligere stillet
- for det andet er de franske foranstaltninger ulovlige, da de er blevet ivaerksat uden forudgaaende anmeldelse, og inden Kommissionen havde truffet nogen beslutning herom, saaledes som det er fastsat i traktatens artikel 93
- endelig kan disse stoetteforanstaltninger faa en utilsigtet virkning (opretholdelse eller endog foroegelse af den franske produktion), dels i forhold til markedets cyklus (idet prisfaldet normalt skulle medfoere en tilpasning af produktionen), dels i forhold til Kommissionens forsoeg paa at regulere markedet for svinekoed inden for rammerne af den faelles landbrugspolitik.
III 1. Kommissionen er vidende om den krise, som har gjort sig gaeldende inden for den europaeiske svinekoedssektor siden 1993. Den kapacitetsforoegelse, der har fundet sted inden for denne sektor siden 1990, har foert til en overproduktion, som har vist sig allerede i slutningen af 1992 og er blevet endnu mere udtalt i 1993, med et deraf foelgende prisfald. I Det Europaeiske Faellesskab er salgsprisens andel af kostprisen saaledes faldet fra ca. 117 % i januar 1992 til 85 % i februar 1994 (Eurostat).
Det Europaeiske Faellesskab vedtog i oevrigt hurtigt en raekke foranstaltninger for at lette markedet, navnlig ved fastsaettelse af saerlige restitutioner i forbindelse med eksport til Rusland.
2. Det skal bemaerkes, at Frankrig til trods for krisen har styrket sin position paa faellesskabsmarkedet i loebet af de sidste to aar, med en produktionsstigning, som er dobbelt saa stor som EF-gennemsnittet; produktionen er saaledes steget fra ca. 13 % af EF's produktion i 1990 til henved 14,5 % i 1993 (tal fra »Institut technique du porc«, Paris).
IV 1. I henhold til traktatens artikel 92, stk. 1, er statsstoette eller stoette, som ydes ved hjaelp af statsmidler under enhver taenkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkaarene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med faellesmarkedet i det omfang, den paavirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
Den paagaeldende stoette, som staten har ydet til visse produktioner i en kriseramt sektor, hvori der er staerk konkurrence mellem producenterne i de forskellige medlemsstater, saaledes som det er anfoert under punkt II.3 og III.1, opfylder alle betingelserne for at blive betragtet som stoette i den betydning, hvori dette udtryk anvendes i traktatens artikel 92, stk. 1. Den franske regering har i oevrigt ikke bestridt dette punkt.
2. Der er dog fastsat visse undtagelser fra det i traktatens artikel 92, stk. 1, anfoerte uforenelighedsprincip.
De i traktatens artikel 92, stk. 2, fastsatte undtagelser finder ikke anvendelse i det foreliggende tilfaelde paa grund af arten og virkningerne af den paagaeldende stoette. Den franske regering har i oevrigt ikke paaberaabt sig denne undtagelsesbestemmelse.
De i artikel 92, stk. 3, litra a) og c), anfoerte undtagelser, som vedroerer stoette til fremme af den oekonomiske udvikling i visse omraader, finder heller ikke anvendelse, da stoetteordningen omfatter hele det franske territorium. Den franske regering har i oevrigt heller ikke paaberaabt sig disse undtagelsesbestemmelser.
Det er aabenbart, at den i traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), fastsatte undtagelse ikke kan anvendes paa den paagaeldende stoette, som hverken har til formaal at fremme et projekt af faelles europaeisk interesse - snarere tvaertimod, jf. de andre interesserede parters bemaerkninger under punkt II.3 - eller at afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i Frankrigs oekonomi, idet den omhandlede krise er begraenset til en ganske bestemt oekonomisk sektor.
Hvad angaar den i traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), fastsatte undtagelse om stoette til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, kan Kommissionen betragte visse former for sektorstoette som forenelige med faellesmarkedet, hvis de opfylder to betingelser: dels skal de, set ud fra en faellesskabssynsvinkel, fremme udviklingen af den paagaeldende sektor, dels maa de ikke aendre samhandelsvilkaarene paa en maade, der strider mod den faelles interesse.
Af hensyn til faellesmarkedets funktion og de i traktatens artikel 3, litra f), opstillede maal skal undtagelserne fortolkes strikt; ellers ville industrier og virksomheder i visse medlemsstater opnaa fordele, som foerte til en kunstig forbedring af deres oekonomiske situation, og samhandelen mellem medlemsstaterne ville blive paavirket og konkurrencen fordrejet, uden at dette var begrundet i hensynet til den i traktatens artikel 92, stk. 3, naevnte faelles interesse.
V 1. Som Kommissionen anfoerte, da den indledte den i traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure, drejer det sig om en gaeldsafviklingsforanstaltning til fordel for en bestemt kategori af producenter, som den kun vil kunne anse som forenelig med faellesmarkedet, hvis foelgende betingelser er opfyldt:
a) overtagelsen af betalingen af ydelserne skal vedroere laan, som er optaget med henblik paa finansiering af allerede gennemfoerte investeringer
b) den kumulerede subventionsaekvivalent for eventuel eksisterende stoette og for den nye stoette maa ikke overstige de satser, som Kommissionen generelt tillader, dvs. 35 % for investeringer i raavareproduktion (75 % i ugunstigt stillede omraader, jf. direktiv 75/268/EOEF), og naar det drejer sig om investeringer vedroerende forarbejdning eller afsaetning, der ikke er udelukket i medfoer af kriterierne for sektorudvaelgelse: 55 % (75 % i maal 1-omraaderne), for saa vidt angaar projekter, der er i overensstemmelse med sektorprogrammerne eller de almindelige kriterier i henhold til forordning (EOEF) nr. 866/90, og 35 % (50 % i maal 1-omraaderne) for saa vidt angaar de oevrige projekter
c) udgiftsovertagelserne skal vaere en foelge af rentejusteringer for nye laan, saaledes at der tages hensyn til renteudviklingen, eller vedroere levedygtige landbrugsbedrifter, navnlig i de tilfaelde, hvor de finansielle byrder i forbindelse med eksisterende laan er saa store, at de truer landbrugsbedrifternes fortsatte eksistens eller indebaerer en konkursrisiko.
2. De oplysninger, som de franske myndigheder har fremsendt, har ikke givet Kommissionen anledning til tvivl om overholdelsen af de under punkt a) og c) naevnte betingelser; der var derimod tvivl om opfyldelsen af den under punkt b) naevnte betingelse vedroerende stoettelofterne; Kommissionen var nemlig ikke i besiddelse af de oplysninger, der er noedvendige for at beregne foranstaltningens subventionsaekvivalent, navnlig i tilfaelde af kumulering med andre former for stoette (laan eller tilskud).
VI 1. De franske myndigheders bemaerkninger giver Kommissionen anledning til at fremsaette visse bemaerkninger og drage visse konklusioner.
2. Det skal foerst og fremmest bemaerkes, at de franske myndigheder ikke i tilstraekkelig grad har sikret overholdelsen af faellesskabslofterne for stoette til investeringer i landbrugsbedrifter, naar de forskellige laan kumuleres. I modsaetning til hvad de franske myndigheder anfoerer, drejer det sig i det foreliggende tilfaelde ikke om investeringsstoette, men om stoette til gaeldsafvikling, som kan kumuleres med forskellige former for investeringsstoette; de stoettelofter, der skal overholdes, kan saaledes afvige fra de lofter, som de franske myndigheder har sikret overholdelsen af.
Desuden kan den i oevrigt meget vage skrivelse, som den 1. juni 1994 blev sendt til det organ, som udbetaler den paagaeldende stoette, heller ikke tages i betragtning i forbindelse med en stoetteforanstaltning, som blev ivaerksat i hast i 1993.
Kun en beregning af den kumulerede subventionsaekvivalent for de forskellige mulige stoetteformer kan vise, om de under punkt V. 1 b) naevnte lofter er blevet overholdt.
3. De nye oplysninger, som de franske myndigheder har fremsendt, giver Kommissionen mulighed for at faa indblik i alle de former for stoette, som kan kumuleres med den paagaeldende foranstaltning, og at beregne deres kumulerede subventionsaekvivalent.
Af skrivelserne af henholdsvis 29. marts 1994 og 17. juni 1994 fra de franske myndigheder fremgaar det, at de eneste former for stoette, som de potentielle modtagere af den omhandlede stoette har kunnet opnaa paa det paagaeldende tidspunkt, er etableringslaan for unge landbrugere og saerlige moderniseringslaan. Da disse to former for stoette ikke kan ydes til de samme investeringer, vil maksimumssubventionsaekvivalenten i tilfaelde af kumulering af stoetten til en given investering kunne beregnes som foelger:
- ny stoette alene: ca. 2,85 % - med etableringslaan: - i sletteomraader ca. 27,2 % (24,33 + 2,85) - i ugunstigt stillede omraader ca. 36,65 % (33,8 + 2,85) - med moderniseringslaan: - i sletteomraader ca. 28,85 % (26 + 2,85) - i ugunstigt stillede omraader ca. 32,85 % (30 + 2,85).
Det skal dog bemaerkes, at unge landbrugere, som har kunnet opnaa et etableringslaan, ogsaa har kunnet faa etableringstilskud i henhold til artikel 10 i Raadets forordning (EOEF) nr. 2328/91 af 15. juli 1991 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet (4); denne stoette skal saaledes tages i betragtning ved beregningen af kumuleringen af stoette. Men i perioden 1990 til 1992 kunne stoettebeloebet hoejst andrage fra 100 800 til 178 200 ffr. i bjergomraader, fra 67 200 til 110 800 ffr. i ugunstigt stillede omraader og fra 52 000 til 78 000 ffr. i sletteomraader. Nedenstaaende tabel viser den kumulerede subventionsaekvivalent for de forskellige former for stoette til etablering (etableringstilskud, laan og overtagelse af rentebetaling) beregnet paa grundlag af ekstreme investeringsbeloeb:
Subventionsaekvivalent i tilfaelde af kumulering med forskellige former for stoette til etablering (12)() fra 17,3 % til 28,5 % fra 22,4 % til 54 % fra 2,6 % til 4,3 % fra 3,4 % til 8,9 % fra 44,5 % til 55,7 % fra 59 % til 90,7 % fra 29,3 % til 31,5 % fra 40 % til 45,6 %
Det fremgaar af denne tabel, at stoettelofterne paa 35 % (75 % i ugunstigt stillede omraader, jf. direktiv 75/268/EOEF), som i henhold til Kommissionens praksis er tilladt i forbindelse med investeringer i raavareproduktion, synes at vaere overholdt, naar det drejer sig om meget store investeringer (f.eks. paa 2 mio. ffr.); derimod kan de overskrides saavel i sletteomraader som i ugunstigt stillede omraader, naar det drejer sig om mindre investeringer (f.eks. paa 300 000 ffr.).
4. Der maa foelgelig sondres mellem to tilfaelde:
- Ved overtagelse af rentebetalingen kumuleret med moderniseringslaan overholdes de stoettelofter, som er tilladt i henhold til Kommissionens praksis, naar det drejer sig om investeringer i raavareproduktion.
I dette tilfaelde kan den paagaeldende stoette saaledes nyde godt af undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c), og betragtes som forenelig med faellesmarkedet.
- Ved overtagelse af rentebetaling kumuleret med etableringsstoette (laan og tilskud) er der ingen sikkerhed for, at disse lofter overholdes.
I saa fald kan den paagaeldende stoette, i det omfang stoetteintensiteten overstiger de af Kommissionen tilladte lofter, saaledes ikke nyde godt af undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c), og den maa derfor betragtes som uforenelig med faellesmarkedet.
VII 1. Da det drejer sig om ikke anmeldt stoette, skal det bemaerkes, at den omhandlede ulovlige stoette ikke kan lovliggoeres efterfoelgende, da de procedureregler, der er fastsat i traktatens artikel 93, stk. 3, er bindende; disse regler, som desuden har karakter af ufravigelige principper, har direkte virkning, saaledes som det blev fastslaaet ved Domstolens domme af henholdsvis 19. juni 1973 (sag 77/72, Carmine Capolongo mod Azienda Agricola Maya) (5), 11. december 1973 (sag 120/73, Gebrueder Lorenz GmbH mod Forbundsrepublikken Tyskland) (6), 22. marts 1977 (sag 78/76, Steinike og Weinlig mod Forbundesrepublikken Tyskland) (7), og 21. november 1991 (sag C-354/90, »Fédération nationale du commerce extérieur des produits alimentaires et autres« mod Frankrig) (8).
Naar det drejer sig om stoette, som er uforenelig med faellesmarkedet, kan Kommissionen desuden, i overensstemmelse med Domstolens retspraksis, navnlig dom af 12. juli 1973 (sag 70/72: Kommissionen mod Forbundsrepublikken Tyskland) (9), som blev bekraeftet ved dom af 24. februar 1987 (sag 310/85: Deufil mod Kommissionen) (10) og dom af 20. september 1990 (sag C-5/89: Kommissionen mod Forbundsrepublikken Tyskland) (11), kraeve, at medlemsstaterne tilbagesoeger enhver uretmaessigt udbetalt stoette hos modtagerne.
2. Den franske regering har ikke overholdt den i traktatens artikel 93, stk. 3, fastsatte bestemmelse om opsaettende virkning, for saa vidt som den bevilgede den omhandlede stoette, foer Kommissionen kunne udtale sig herom. Denne stoette har saaledes vaeret i strid med EF-retten allerede fra det tidspunkt, hvor den blev bevilget.
Da det drejer sig om stoette, der er ydet ulovligt, dvs. inden Kommissionen har truffet endelig beslutning efter den i traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure, maa den del af stoetten, som betragtes som uforenelig med faellesmarkedet (punkt VI.4, andet led), kraeves tilbagebetalt.
Med hensyn til den paagaeldende stoette kender Kommissionen ganske vist hverken det noejagtige beloeb eller antallet af modtagere, men med hensyn til kumuleringen af statsstoetten maa de franske myndigheder vide, hvem der har modtaget ulovlig stoette. Under disse omstaendigheder maa den del af stoetten, der overstiger de af Kommissionen tilladte lofter, tilbagebetales.
Tilbagebetalingen skal ske i overensstemmelse med de i fransk lovgivning fastsatte procedurer og bestemmelser, navnlig dem, der vedroerer betaling af morarenter for gaeld til staten, idet disse renter beregnes med virkning fra datoen for ydelsen af den paagaeldende stoette.
Denne tilbagebetaling er noedvendig for at genoprette den tidligere situation og for at ophaeve alle de oekonomiske fordele, som modtagerne af den ulovlige stoette uretmaessigt har nydt godt af siden datoen for stoettens udbetaling. Denne foranstaltning er saa meget mere noedvendig, som situationen paa det beroerte marked er skroebelig.
Naervaerende beslutning udelukker ikke, at Kommissionen senere kan bestemme, at ydelsen af stoette skal have konsekvenser i forbindelse med finansieringen af den faelles landbrugspolitik via Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) -
VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den stoette, som den franske regering har ydet i form af et nedslag paa 1-3 % i ydelserne for 1993 for banklaan, der er optaget af specialiserede svineopdraettere i perioden 1990 til 1992, er ulovlig, da den blev bevilget i strid med de i traktatens artikel 93, stk. 3, fastsatte procedureregler.
Artikel 2
Den stoette, som den franske regering har ydet i form af et nedslag paa 1-3 % i ydelserne for 1993 for moderniseringslaan, der er optaget af specialiserede svineopdraettere i perioden 1990 til 1992, kan betragtes som forenelig med faellesmarkedet.
Artikel 3
Den stoette, som den franske regering har ydet i form af et nedslag paa 1-3 % i ydelserne for 1993 for etableringslaan for »unge landbrugere«, som er optaget af specialiserede svineopdraettere i perioden 1990 til 1992, er uforenelig med faellesmarkedet efter traktatens artikel 92, for saa vidt som der ikke er garanti for, at de af Kommissionen tilladte lofter for stoette til investeringer i raavareproduktion overholdes i tilfaelde af kumulering med andre former for stoette saasom etableringslaan og etableringstilskud.
Artikel 4
Den franske regering skal ophaeve den paagaeldende stoette i det omfang, de i artikel 3 omhandlede lofter ikke overholdes i tilfaelde af kumulering, og kraeve tilbagebetaling af den del af stoetten, som overstiger disse lofter (35 %, 75 % i de ugunstigt stillede omraader), senest tre maaneder efter meddelelsen af naervaerende beslutning.
Tilbagebetalingen skal ske i overensstemmelse med de i fransk lovgivning fastsatte procedurer og bestemmelser, herunder navnlig dem, der vedroerer betaling af morarenter for gaeld til staten. Renterne beregnes med virkning fra datoen for ydelsen af den paagaeldende stoette.
Artikel 5
Den franske regering meddeler senest tre maaneder efter meddelelsen af naervaerende beslutning Kommissionen, hvilke foranstaltninger den har truffet for at efterkomme den.
Artikel 6
Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 27. juli 1994.