KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1242/2009
af 16. december 2009
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen offentliggjorde den 18. marts 2009 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage, der blev indgivet den 2. februar 2009 af EF-producenten Smiths Detection Group Limited (»klageren«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 80 %, af den samlede EF-produktion af visse systemer til scanning af fragt. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen meddelte officielt klageren, andre kendte EF-producenter, den eneste kendte eksporterende producent i Kina, repræsentanterne for det pågældende eksportland og producenter i Amerikas Forenede Stater (»USA«), som Kommissionen påtænkte at anvende som referenceland. Derudover kontaktede Kommissionen alle kendte EF-brugere af den pågældende vare/samme vare. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
For at give den eneste kendte eksporterende producent i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til den eksporterende producent, som, den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. Den eneste kendte eksporterende producent i Kina anmodede ikke om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, men anmodede om individuel behandling.
(5)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som, den vidste, var berørt af sagen, og til alle andre parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(6)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eneste kendte eksporterende producent i Kina, to EF-producenter, en producent i USA, som blev påtænkt anvendt som referenceland, og fra ni EF-brugere.
(7)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på markedsøkonomisk/individuel behandling og for en afgørelse af, om der er tale om dumping, fastsættelse af deraf følgende skade og fastlæggelse af Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EF-producenter
Smiths Heimann SAS, Vitry (Frankrig) og Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Tyskland), begge forretningsmæssigt forbundet med Smiths Detection Group Limited
b)
Eksporterende producent i Kina
Nuctech Company Limited, Beijing, Folkerepublikken Kina.
(8)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for den eksporterende producent i Kina, som ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på fastsættelse af en normal værdi på grundlag af oplysningerne fra et referenceland, i dette tilfælde USA:
Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, USA.
1.3. Undersøgelsesperiode og betragtet periode
(9)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2007 til 31. december 2008 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2004 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). Hvad angår varigheden af undersøgelsesperioden, skal det bemærkes, at 18-måneders-perioden blev valgt i betragtning af de specifikke forhold på markedet for den pågældende vare/samme vare, dvs. tilstedeværelsen af offentlige indkøb/udbudsprocedurer, som bevirker lange frister for gennemførelsen af en transaktion, og relativt få transaktioner.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(10)
Den pågældende vare er systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af alfa-, beta- eller gammastråler, for øjeblikket henhørende under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00, og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«).
(11)
Disse scannere udgør avancerede teknologiske systemer til screening med henblik på kontrol med fragt. Systemerne bidrager til en bedre sikkerhed ved at spore forsendelser af bl.a. sprængstoffer, våben, radioaktive materialer, narkotika, smuglervarer og forfalskede varer. De er et vigtigt redskab for told- og havnemyndigheder samt for visse luftfragtselskaber og andre private aktører, der er specialiserede i sikkerhedsspørgsmål, i deres arbejde med at opdage mistænkelige varer i uåbnet last, som transiterer via sø-, vej-, luft- og jernbanetransport.
(12)
Den pågældende vare findes i forskellige konfigurationer afhængigt af den genstand, der skal scannes, og af, om scannerne skal være mobile eller statiske. Der findes navnlig følgende konfigurationer: stationære systemer (som er permanent installeret på et bestemt sted), flyttelige systemer (lette flytbare systemer til scanning monteret på skinner), systemer på skinner, mobile systemer (med indbyggede scannere i et motorkøretøj), pass-through-systemer og portalsystemer. Inden for den samme konfiguration har systemer til scanning af fragt de sammen generelle fysiske, teknologiske og kvalitetsmæssige krav, anvendes til nøjagtigt de samme formål, sælges udelukkende til slutbrugere og produceres ved hjælp af den samme type udstyr.
(13)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina påstod, at varedækningen for den pågældende vare skulle ændres radikalt og udelukkende omfatte en vis del af fragtscanningssystemerne med røntgenstråler, nemlig de ikke-mobile systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af røntgenstråler (med en røntgenstråle på over 450 KeV), undtagen systemer til scanning af fragt, der indeholder Interlaced Dual-Energy (IDE), binokulare stereoskopiske (BS) teknologier og fast-scan-teknologier. Det blev påstået, at visse teknologier ikke er videnskabeligt eller teknisk egnede til scanning af fragt. Det blev påstået, at der er forskel på teknologierne, de endelige anvendelsesformål og forbrugernes opfattelse af varen. Virksomheden påstod, at teknologier baseret på alfa- og betastråler ikke er videnskabeligt eller teknisk anvendelige i forbindelse med fragtscannere. Det blev endvidere påstået, at fragtscannere med neutronteknologi eller gammastråler ikke produceres i EF. Derudover blev det påstået, at visse scannere ikke er ens (nemlig mobile fragtscannere, fragtscannere med fast-scan-tekonologi, fragtscannere med IDE-teknologi og fragtscannere med BS-teknologi, fragtscannere med et vist energiniveau) og derfor ikke kan behandles som den pågældende vare. Endelig blev det påstået, at visse varetyper adskiller sig fra hinanden, og at visse varetyper ikke fremstilles i hverken Kina eller EF.
(14)
Undersøgelsen viste, at alle teknologier, der indgår i varedækningen, kan anvendes til scanning af fragt, og at alle varetyper kan anvendes til det samme formål, som er at scanne fragt ved hjælp af det samme væsentlige aspekt, nemlig emission af stråler med i forbindelse med scanning af fragt. Derfor kan ændringer i energikilden eller -niveauet og det forhold, at visse teknologier skulle være bedre egnede til scanning af bestemte typer fragt (f.eks. organisk fragt), ikke berettige en udelukkelse af en bestemt varetype. Samtidig anvendes alle varetyper, uanset den anvendte teknologi, til det samme anvendelsesformål, som tilsigtes af brugerne, nemlig at scanne fragt. De udbud, der gennemføres i EU, udelukker desuden typisk ingen form for teknologi, uanset hvor den tilsvarende vare produceres. Det fremgår desuden, at teknologier baseret på alfa- og betastråler kan anvendes til scanning af visse typer fragt. Hvad angår de varetyper, der ikke produceres i EU, skal det bemærkes, at denne påstand heller ikke er relevant. Ifølge institutionernes almindelige praksis baseres definitionen af varedækningen på, om de forskellige typer har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og i al væsentlighed samme endelige anvendelsesformål. Hvis varedækningen begrænses til kun at omfatte nøjagtigt samme varetyper produceret af EF-erhvervsgrenen, ville varedefinitionen og eventuelle antidumpingforanstaltninger blive uanvendelige. Hvad angår påstanden om, at fragtscannere med røntgenstråler bør udelukkes, udelukkende fordi de er kombineret med visse typer teknologi, skal det bemærkes, at tilstedeværelsen af eventuelle supplerende aspekter eller funktionaliteter i en fragtscanner med røntgenstråler ikke rejser tvivl om, hvorvidt denne vare anvendes på samme måde som alle andre typer af den pågældende vare og har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Hvad angår opdelingen mellem mobile og ikke-mobile systemer til scanning af fragt, skal det bemærkes, at begge typer anvendes til samme formål, anvender samme kerneteknologi, og i begge typer integreres scanningsteknologien i en mere omfattende struktur som f.eks. en lastbil eller en permanent installation. Hvad angår energiniveauet, skal det endelig bemærkes, at der anvendes både høje og lave energiniveauer til scanning af fragt, og at alle varetyper derfor har de samme væsentlige fysiske og tekniske egenskaber, forudsat at energiniveauet befinder sig inden for de i indledningsmeddelelsen fastsatte grænser. Det synes derfor ulogisk at udelukke fragtscannere med et vist energiniveau især i betragtning af, at energiniveauet sædvanligvis ikke specificeres i udbud, og det overlades til leverandøren af systemer til scanning af fragt at fastsætte det relevante niveau i sit tilbud. Derfor betragtes alle de eksisterende typer som én vare i forbindelse med denne undersøgelse.
(15)
Det blev desuden påstået, at da den vigtigste komponent i den pågældende vare (altså acceleratoren) ikke produceres af klageren, skulle vedkommende ikke betragtes som producent. Det skal i den forbindelse bemærkes, at fragtscannere og acceleratorer er to forskellige varer. Produktionen af acceleratorer er en anden form for virksomhed, da acceleratorer anvendes i en lang række sektorer og til flere formål. Scanning af fragt er blot en anvendelse af acceleratorer. Producenter af fragtscannere på verdensplan producerer normalt ikke acceleratorer. Så vidt Kommissionen er orienteret, er kun Nuctech vertikalt integreret og producerer også varer i det efterfølgende handelsled.
2.2. Samme vare
(16)
Det blev konstateret, at den pågældende vare i Kina, den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i USA, som blev anvendt som referenceland, og den vare, der produceres og sælges i EF af EF-erhvervsgrenen, var identiske, hvad angår de generelle fysiske og tekniske egenskaber. Der er desuden ingen forskel i anvendelsen af disse varer. Dette bekræftes af, at disse varer generelt konkurrerer i forbindelse med offentlige udbud, hvor de skal opfylde de samme standardkrav. Disse udbud offentliggøres af offentlige myndighed (sædvanligvis toldmyndigheder, der optræder som indkøbere/brugere af varen). Udbud indeholder detaljerede specifikationer for den vare, der skal leveres, undertiden kombineret med konkrete krav til installation, servicerelateret eftersyn og vedligeholdelse. Når en producent afgiver tilbud som led i en udbudsprocedure, betyder dette pr. definition, at de konkurrerende varer har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. I lyset af markedets gennemsigtige natur, hvad angår størrelse (små transaktionsmængder), antallet af deltagere (få deltagere) og de strenge krav, der er fastlagt i udbudsmeddelelserne, er muligheden for at skelne mellem varerne betydeligt begrænset.
(17)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer systemer til scanning af fragt anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Generel metode
(18)
Den generelle metode, der er beskrevet nedenfor, er blevet anvendt for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina.
3.2. Markedsøkonomisk behandling
(19)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(20)
Som det fremgår af betragtning 4 ovenfor, anmodede den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina dog kun om individuel behandling. Disse kriterier blev derfor ikke undersøgt.
3.3. Individuel behandling
(21)
Generelt fastsættes der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(22)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina anmodede om individuel behandling og fremlagde alle de oplysninger, der var nødvendige for evalueringen af anmodningen, inden for fristen.
(23)
Ud fra de foreliggende oplysninger, som blev efterprøvet under kontrolbesøget, blev det konstateret, at der er stor sandsynlighed for statslig indgriben i denne virksomheds handelsaktiviteter i forbindelse med den pågældende vare. Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina var nemlig ikke i stand til at bevise, at den var tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben, da den kontrollerende aktionær er et datterselskab af et offentligt kinesisk universitet. Eventuelle ændringer i virksomhedens aktiestruktur skal desuden forhåndsgodkendes af de statslige myndigheder, da der indgik statslige aktiver i virksomhedens registrerede kapital. Kommissionen bemærkede desuden en kontrakt, der var forbundet med en aftale mellem Kinas regering og regeringen for et andet tredjeland. Dette antyder yderligere en vis form for statslig indgriben i virksomhedens erhvervsaktiviteter og mere specifikt i virksomhedens evne til frit at fastsætte eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser.
(24)
Det skal i den forbindelse erindres, at den pågældende kinesiske virksomhed er den eneste eksporterende producent i Kina af den pågældende vare. En eventuel individuel told vil derfor også være landsdækkende, da antidumpingtold indføres uden forskelsbehandling for al import af den pågældende vare for den eneste produktionskilde til den pågældende vare i Kina, for hvilken der er konstateret dumping og deraf følgende skade.
(25)
Ud fra ovenstående og det forhold, at der ikke kan indhentes nøjagtige import-/eksportstatistikker for den pågældende vare gennem det harmoniserede system og den kombinerede nomenklatur, konkluderes det foreløbigt, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent ikke kunne indrømmes individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
3.4. Normal værdi
3.4.1. Referenceland
(26)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og - i det omfang der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling - lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.
(27)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(28)
Der blev modtaget bemærkninger fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, som udtrykte skepsis over for brugen af USA som et egnet referenceland. Det vigtigste argument imod anvendelsen af dette referenceland var det meget beskyttede marked for offentlige udbud i USA, hvor der lægges vægt på »Køb amerikansk«, hvilket fører til kunstige priser på det amerikanske marked.
(29)
Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i USA. Der blev sendt skrivelser og relevante spørgeskemaer til fem kendte virksomheder, som fremgik af klagen. Af alle disse virksomheder var der kun én producent, der i tide indgav alle de nødvendige oplysninger med henblik på fastsættelsen af den normale værdi, og som til sidst indvilligede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.
(30)
Kommissionen sendte påmindelser til de amerikanske virksomheder, der oprindeligt blev kontaktet. Den anmodede desuden klageren og den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina om bemærkninger til valget af et tredjeland med markedsøkonomi.
(31)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina påstod, at en virksomhed i USA, som er forretningsmæssigt forbundet med klageren, ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen i det påtænkte referenceland. Det blev påstået, at klageren på grund den manglende samarbejdsvilje hos datterselskabet i referencelandet skulle betragtes som ikke-samarbejdsvillig, og at proceduren burde afsluttes. Klageren påstod, at virksomhedens forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA ikke kunne betegnes som producent, jf. EU's antidumpingregler, og derfor fremgik virksomheden ikke af klagen.
(32)
De argumenter, som den samarbejdsvillige eksporterende producent har fremført, er ikke overbevisende. Tilstedeværelsen af aktionærforbindelser mellem EF-producenter og producenter i et eventuelt referenceland kan ikke betragtes som en tvingende faktor i forbindelse med valget af et referenceland. Det afgørende er, om produktion og salg i et land, der påtænkes anvendt som referenceland, kan betragtes som repræsentativt for eksporten fra det pågældende land med henblik på at fastslå den normale værdi. Producenterne i referencelandet er ikke forpligtede til at samarbejde i forbindelse med Kommissionens antidumpingundersøgelse. Desuden blev der ikke indsendt specifikke oplysninger, som antydede, at den manglende samarbejdsvilje hos klagerens forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA uretmæssigt skulle have påvirket resultatet af denne undersøgelse. Dette fremgår endnu tydeligere, idet en ikke-forretningsmæssigt forbunden producent i USA samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(33)
Undersøgelsen viste, at USA er det eneste andet marked ud over Kina og EF, hvor den pågældende/samme vare produceres. Undersøgelsen viste desuden, at USA har et konkurrencepræget marked for samme vare, der sælges til både private virksomheder og offentlige organer.
(34)
Alt salg til den amerikanske regering er omfattet af »Federal Acquisition Regulation«, som omtaler »Buy American Act«-loven i forbindelse med køb af udenlandske varer. Med denne lov giver den amerikanske regering fortrinsret til nationale varer i sine indkøb, medmindre eksportlandet har undertegnet den plurilaterale WTO-handelsaftale om offentlige indkøb. Buy American Act indeholder undtagelser fra den generelle regel om indkøb af nationale varer i offentlighedens interesse og hvis der ikke findes nationale varer på markedet. Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina påstod, at Federal Acquisition Regulation og Buy American Act skaber forvridninger i indkøb af råmaterialer og øgede omkostninger til indkøb for især virksomheder med base i udlandet og desuden forhindrer effektiv konkurrence på det amerikanske marked.
(35)
Ud fra de foreliggende oplysninger blev det konstateret, at den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina tidligere havde deltaget i en offentlig udbudsprocedure i USA. Undersøgelsen har ikke påvist, at det kan konkluderes, at udenlandske producenter, som har undertegnet den plurilaterale WTO-handelsaftale om offentlige indkøb, ikke kan deltage i offentlige udbudsprocedurer i USA på samme vilkår som landets egne producenter. Påstanden om, at USA ikke kan anvendes som referenceland på grund af Federal Acquisition Regulation kan således ikke accepteres.
(36)
Undersøgelsen viste desuden, at produktionsmængden hos den samarbejdsvillige amerikanske producent udgør væsentlig mere end 5 % af den kinesiske eksportmængde af den pågældende vare til EF. Hvad angår samme vares kvalitet, tekniske specifikationer og standard i USA, blev der ikke konstateret væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske varer. Det amerikanske marked blev derfor anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt til at fastsætte den normale værdi for Kina.
(37)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at USA vil være et egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(38)
Efter valget af USA som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos den eneste samarbejdsvillige amerikanske producent.
(39)
Den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Fællesskabet af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina.
(40)
Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Undersøgelsen hos den amerikanske producent viste, at denne producents salgsmængde til nettopriser mindst svarende til ovennævnte enhedsomkostninger repræsenterede over 80 % af den samlede salgsmængde. Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris pr. varetype, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner af den pågældende varetype på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om dette salg havde været fortjenstgivende eller ej.
(41)
Det skal bemærkes, at den samarbejdsvillige amerikanske producent kun producerede og solgte én type af samme vare på det amerikanske marked i undersøgelsesperioden.
(42)
For de typer af den pågældende vare, for hvilke der ikke kunne beregnes en normal værdi på grundlag de tilgængelige oplysninger i referencelandet, blev der beregnet en normal værdi på grundlag af efterprøvede oplysninger fra EF-erhvervsgrenen vedrørende de samme varetyper. Dette skete i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), som fastsætter, at EF-erhvervsgrenens omkostninger og priser kan anvendes som ethvert andet rimeligt grundlag til beregning af den normale værdi i forbindelse med import fra lande uden markedsøkonomi.
3.5. Eksportpris
(43)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina solgte eksporterede udelukkende til offentlige myndigheder i EF efter indgåelse af offentlige kontrakter.
(44)
Undersøgelsen viste, at virksomhedens regnskaber var mangelfulde, og de nøjagtige oplysninger om eksportsalg og -priser kunne derfor ikke beregnes med sikkerhed for en række transaktioner. De indgåede offentlige kontrakter omfattede arbejde på stedet og installations- og serviceomkostninger i EF, som ikke altid kunne spores tilbage til virksomhedens regnskaber, selv om de normalt skulle foreligge. Visse eksportrelaterede omkostninger fremgik desuden ikke nøjagtigt af virksomhedens regnskaber, hvilket skabte yderligere tvivl om, hvorvidt regnskaberne var fuldstændige. Visse nødvendige justeringer af eksportpriserne med henblik på en rimelig sammenligning med den normale værdi kunne således ikke foretages med den ønskede præcision.
(45)
Virksomheden blev orienteret om ovennævnte mangler og muligheden for at anvende grundforordningens artikel 18 med henblik på at beregne eksportprisen på den pågældende vare. Virksomheden blev anmodet om at fremsætte bemærkninger, men de indsendte bemærkninger var generelle og anfægtede ikke de konstaterede problemer.
(46)
Ud fra ovenstående blev eksportpriserne på den pågældende vare beregnet i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, på grundlag af de priser, der var blevet betalt for den pågældende vare.
3.6. Sammenligning
(47)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik.
(48)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Den undersøgte eksporterende producent i Kina blev derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport og forsikring, emballering, kreditomkostninger, garanti- og kautionsomkostninger og provisioner, anlægsarbejder og installation på stedet samt serviceomkostninger, når dette var relevant og berettiget. I den forbindelse anvendtes de foreliggende oplysninger, som nævnt i betragtning 45, til at beregne serviceomkostningerne, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
3.7. Dumpingmargen
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastsat ovenfor.
(50)
Ud fra de foreliggende oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i Kina. Den landsdækkende dumpingmargen, der fastsættes for Kina, skal derfor svare til den dumpingmargen, der fastsættes for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina.
(51)
Den foreløbige dumpingmargen for Kina, udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til 36,6 %.
4. SKADE
4.1. EF-produktion
(52)
Undersøgelsen viste, at samme vare fremstilles i EF af to EF-producenter med produktionsanlæg i Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige.
(53)
Ovennævnte virksomheders produktion udgør den samlede EF-produktion.
(54)
Der mindes om, at der i dette tilfælde kun er to EF-producenter og en eksporterende producent, som tegner sig for praktisk talt hele EF-markedet. Der kan således ikke anføres præcise tal af hensyn til beskyttelse af virksomhedens private oplysninger. Under disse omstændigheder anføres indikatorerne ved hjælp af indekstal.
4.2. Definition af EF-erhvervsgrenen
(55)
Klagen blev indgivet på vegne af en EF-producent, som tegner sig for mere end 80 % af den samlede kendte EF-produktion af samme vare.
(56)
Den anden EF-producent samarbejdede oprindeligt i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende en spørgeskemabesvarelse, men deltog derefter ikke længere aktivt i undersøgelsen.
4.3. EF-forbruget
(57)
Det skal bemærkes, at der ikke findes nogen præcis importstatistik fra Eurostat for den pågældende vare. Alle interesserede parter opfordredes til at indsende oplysninger om EF-forbruget. Oplysningerne blev, hvor det var muligt, krydstjekket med eventuelle tilgængelige oplysninger fra producenter af den pågældende vare i Kina og USA, med EU-brugernes oplysninger og andre oplysninger om kontrakter og udbud på EF-markedet, som EF-erhvervsgrenen ikke fik tildelt. EF-forbruget blev således fastsat på grundlag af salget i EF af samme vare produceret af EF-erhvervsgrenen, salgsmængderne i EF for samme vare produceret af den anden kendte EF-producent og importmængden af den pågældende vare fra tredjelande. Datoen for underskrivelsen af salgskontrakterne som følge af udbudsprocedurerne blev anvendt som skæringsdato for, hvornår en transaktion fandt sted inden for en given periode.
På dette grundlag udviklede EF-forbruget sig således:
2004
2005
2006
2007
UP
Indeks: 2004=100
100
59
112
118
200
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.
(58)
Forbruget af den pågældende vare og samme vare i EF fordobledes i den betragtede periode som følge af øgede sikkerhedshensyn og forholdsregler til bekæmpelse af svig og kriminalitet. Indkøbet af nogle få enheder blev støttet af EU som led i en række initiativer til bekæmpelse af svig eller grænsekontrol.
4.4. Import fra det pågældende land
4.4.1. Data om mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(59)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare betydeligt i hele den betragtede periode. Importen steg markant i UP efter 2004.
2004
2005
2006
2007
UP
Importmængde
100
100
500
600
1 500
Indeks: 2004=100
Source: Questionnaire replies and subsequent submissions.
(60)
Den gennemsnitlige importpris varierer markant fra en importtransaktion til en anden, idet konfigurationen af systemet har stor betydning for den gennemsnitlige enhedspris. Udviklingen i de gennemsnitlige enhedspriser er derfor ikke i sig selv relevant.
2004
2005
2006
2007
UP
Gennemsnitlig importpris
100
100
800
530
670
Indeks: 2004=100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.
(61)
Markedsandelen for importen fra det pågældende land blev mere end firedoblet i den betragtede periode. I den forbindelse bør det også bemærkes, at importen fra det pågældende land udgjorde langt størstedelen af importen til EU i den betragtede periode.
2004
2005
2006
2007
UP
Kinas markedsandel
0-10 %
0-10 %
20-30 %
30-40 %
40-50 %
Indeks: 2004=100
100
100
260
300
440
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.
4.4.2. Underbud
(62)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev den samarbejdsvillige eksporterende producents importpriser sammenlignet med EF-erhvervsgrenens tilbudspriser i undersøgelsesperioden på grundlag af sammenlignelige varekonfigurationer. Denne sammenligning blev foretaget for alle transaktioner, hvor både EF-erhvervsgrenen og den eksporterende producent afgav tilbud, og hvor disse tilbud blev afgivet på samme vilkår og accepteret af den ordregivende myndighed. EF-erhvervsgrenens priser justeredes til nettopriser, ab fabrik-niveau, og sammenlignedes med cif-importprisen, EU's grænse, plus eventuelle toldafgifter.
(63)
På grundlag af den samarbejdsvillige eksporterende producents priser udgjorde den konstaterede vejede gennemsnitlige underbudsmargen, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens priser, mellem 20 og 25 %.
4.5. EF-erhvervsgrenens situation
4.5.1. Indledende bemærkninger
(64)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.
(65)
Det skal bemærkes, at denne type virksomhed er »viden- eller know how-intensiv« i modsætning til »maskin-intensiv« og er baseret på produktion efter ordre. Dette skal erindres i forbindelse med fortolkningen af en række skadesindikatorer og ved fastlæggelsen af deres betydning i forbindelse med skadesanalysen. Førnævnte indikatorer indeholder oplysninger om gennemsnitspriser, afkastet af aktiverne, lagerindikatorer, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse. Hvad angår gennemsnitspriserne, kan oplysningerne ikke betragtes som væsentlige på grund af lave mængder og forskelle mellem de forskellige typer systemer til scanning fra år til år. Hvad angår afkastet af aktiverne og lagerindikatorerne, giver de indsendte oplysninger ikke et nøjagtigt billede af situationen, da førstnævnte er baseret på aktiver, der allerede er blevet afskrevet, mens sidstnævnte afspejler et marked baseret på salg efter ordre. Produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen er også indikatorer, der kun har begrænset relevans, idet varerne grundlæggende produceres, når kontrakterne indgås efter udbudsprocesserne.
4.5.2. Skadesindikatorer
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2004
2005
2006
2007
UP
Produktion
100
75
89
163
166
Kapacitet
100
82
83
168
222
Kapacitets-udnyttelse
100
92
107
97
75
Indeks: 2004=100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(66)
I løbet af den betragtede periode steg EF-erhvervsgrenens produktionsmængde med 66 %. Denne positive tendens skyldes hovedsagelig det gode eksportsalg af samme vare. Af samme årsag kunne EF-erhvervsgrenen mere end fordoble sin produktionskapacitet i den betragtede periode. EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse faldt med 25 % i den betragtede periode.
Lagre
2004
2005
2006
2007
UP
Lagre
100
164
127
118
118
Indeks: 2004=100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(67)
EF-erhvervsgrenens lagre viste store udsving i hele den betragtede periode. Markedsproduktionen af samme vare sker dog efter ordre, og lagrene holdes altid på det lavest mulige niveau.
Salgsmængde, salgspris og markedsandel
2004
2005
2006
2007
UP
EF-erhvervsgrenens salgsmængde
100
67
93
80
53
Markedsandel
80-90 %
90-100 %
70-80 %
60-70 %
20-30 %
Markedsandel (indeks)
100
113
84
68
27
Salgspris
100
87
107
87
116
Indeks: 2004=100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.
(68)
EF-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode, og det lå i undersøgelsesperioden på næsten halvdelen af den oprindelige mængde. EF-erhvervsgrenen mistede 73 % af sin markedsandel mellem 2004 og udgangen af undersøgelsesperioden.
(69)
De gennemsnitlige salgspriser for EF-erhvervsgrenens egen produktion afhænger i høj grad af konfigurationen af den solgte scanner og antallet af enheder, der sælges pr. kontrakt i hver periode. En sammenligning af tallene for hele den betragtede periode er derfor ikke hensigtsmæssig.
Rentabilitet
2004
2005
2006
2007
UP
Fortjenstmar-gen før skat
100
85
90
7
-50
Indeks: 2004=100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(70)
EF-erhvervsgrenen led tab i den betragtede periode. Situationen var særlig dårlig i undersøgelsesperioden. Det er indlysende, at rentabilitetsniveauet i 2007 og i undersøgelsesperioden rejste tvivl om EF-erhvervsgrenens overlevelse.
Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital
2004
2005
2006
2007
UP
Investeringer
100
164
100
354
105
Investerings-afkast
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Likviditet
100
124
257
196
- 106
Indeks: 2004=100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(71)
Investeringerne forblev lave i den betragtede periode. En stor del af investeringerne blev anvendt til at bibeholde EF-erhvervsgrenens produktionsanlæg. Det høje investeringsniveau i 2007 vedrører et nyt patent med henblik på en forbedring af den pågældende vares resultater. Det skal erindres, at denne aktivitet er know how-intensiv.
(72)
Investeringsafkastet, udtrykt som EF-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, udviste et fald i den betragtede periode, men er ikke en god skadesindikator, da det hovedsagelig afspejler aktiver, der allerede er afskrevet.
(73)
EF-erhvervsgrenens likviditet blev drastisk forringet i den betragtede periode.
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2004
2005
2006
2007
UP
Beskæftigelse
100
110
113
131
137
Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger pr. ansat
100
98
99
101
156
Produktivitet pr. ansat
100
68
79
124
121
Indeks: 2004=100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(74)
Antallet af arbejdstagere i den del af EF-erhvervsgrenen, som fremstiller samme vare, øgedes i den betragtede periode, hvilket skyldtes klagerens gode eksportresultater. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg, hvilket afspejlede lønniveauet for højtkvalificerede ansatte.
(75)
Produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. arbejdstager, steg med 21 % i løbet af den betragtede periode. Dette afspejler en øget aktivitet på markeder uden for EU.
4.5.3. Dumpingens størrelse
(76)
I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EF-markedet ikke anses for at være ubetydelige.
4.6. Konklusion om skade
(77)
Den billige dumpingimport fra Kina steg betragteligt i den betragtede periode. Importen fra det pågældende land var ved udgangen af den betragtede periode mængdemæssigt på et meget højt niveau. Markedsandelen for den pågældende vare i EF steg i samme periode med 440 %.
(78)
Det fremgik af analysen af de økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen, at skaden bestod i faldende salgsmængde (- 47 %), salgspriser og markedsandele (- 73 %). Dette havde yderligere direkte negative virkninger for EF-erhvervsgrenens finansielle situation. De finansielle indikatorer bekræfter rent faktisk, at EF-erhvervsgrenens fremtid er truet, og at tilstedeværelsen af dumpingimport fra det pågældende land forhindrer den i at øge sine salgsmængder og/eller priser til et niveau, som kunne bringe dens finansielle situation op på et tilfredsstillende niveau.
(79)
Der blev foretaget en vurdering af skaden for hele EF-erhvervsgrenen (makro-økonomiske indikatorer). På dette grundlag blev der ikke fundet væsentlige forskelle mellem klageren og resten af EF-erhvervsgrenen.
(80)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at en væsentlig del af EF-erhvervsgrenen har lidt skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(81)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Dumpingimportens virkninger
(82)
Det skal først og fremmest erindres, at undersøgelsen viste, at systemer til scanning af fragt importeret fra det pågældende land er i direkte konkurrence med varer, der produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen ikke mindst, da de konkurrerer i forbindelse med udbudsprocedurer.
(83)
Den kraftige stigning i dumpingimportmængden fra det pågældende land resulterede i en forringelse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Betragtes EF-produktionen i den samme periode, afspejles forringelsen bl.a. i et fald i salg og priser på EF-markedet.
(84)
Dumpingimportens markedsandel steg med 440 % i den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med mere end to tredjedele. Disse negative ændringer for EF-erhvervsgrenen satte ind på et tidspunkt, hvor EF-forbruget nærmest fordobledes mellem 2004 og UP.
(85)
Priserne på dumpingimporten underbød EF-erhvervsgrenens priser, så det kan med rimelighed konkluderes, at den pågældende import var ansvarlig for det pristryk, som lå til grund for forværrelsen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(86)
I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side den kraftige vækst i dumpingimporten til priser, som underbød EF-erhvervsgrenens priser, og på den anden side EF-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
5.3. Virkningerne af andre faktorer
5.3.1. EF-erhvervsgrenens eksportresultater
2004
2005
2006
2007
UP
Eksport af EF-produktionen
100
83
42
96
108
Salgspris ved eksport
100
76
56
35
65
Indeks: 2004=100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(87)
EF-erhvervsgrenens eksportmængde steg i løbet af den betragtede periode. Eksporten udgjorde langt størstedelen (mellem 90 og 95 %) af den samlede EF-produktion i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen solgte i undersøgelsesperioden den pågældende vare både til forretningsmæssigt og ikke-forretningmæssigt forbundne kunder. EF-erhvervsgrenens salg uden for EU består af varetyper, der er identiske med de typer, der sælges i EU. EF-erhvervsgrenens eksport var generelt rentabel i hele den betragtede periode, selv om rentabiliteten som sådan viste en negativ tendens. Eksportpriserne faldt, men var dog højere end salgspriserne i EF. De gode eksportresultater antyder, at denne form for erhverv er levedygtig og konkurrencedygtig.
(88)
EF-erhvervsgrenens eksportresultater bidrog således til virksomhedens overlevelse og bidrog ikke til den væsentlige skade, som virksomheden blev påført.
5.3.2. Konkurrence mellem EF-producenter
(89)
Den anden EF-producent er forretningsmæssigt forbundet med en amerikansk producent, der i mange år har produceret den pågældende vare. Denne producent havde i begyndelsen af den pågældende periode ingen produktion af den pågældende vare. Producenten trådte først ind på markedet i 2007 og vandt to kontrakter i undersøgelsesperioden. Det skal i den forbindelse bemærkes, at de tildelte kontrakter vedrører et udbud, som kun denne producent deltog i, og tildelingen af en kontrakt, som var resultatet af et søgsmål. Desuden fulgte de relevante skadesindikatorer for den anden EF-producent den samme udvikling, som var tilfældet for klageren. Den skade, der var påført klageren, hvilket klart fremgår af forværringen i skadesindikatorerne for den betragtede periode, kan således ikke tilskrives den nye producent på EF-markedet.
5.3.3. Import fra tredjelande
(90)
Import fra tredjelande var som i den betragtede periode næsten ikke-eksisterende i undersøgelsesperioden. Dette kan konkluderes af redegørelser fra interesserede parter, da de relevante Eurostat-statistikker ikke er tilstrækkeligt detaljerede til kun at vise den pågældende vare eller et rimeligt skøn. De relevante oplysninger viser nemlig, at der kun var sporadisk import fra USA, som ikke kunne påføre EF-erhvervsgrenen skade på grund af den ubetydelige mængde.
2004
2005
2006
2007
UP
Importmængde
100
0
0
0
100
Indeks: 2004=100
Kilde: Redegørelser fra de interesserede parter.
5.3.4. EF-erhvervsgrenen afgav ikke bud i forbindelse med alle udbudsprocedurer i undersøgelsesperioden
(91)
Det skal erindres, at EF-markedet domineres af udbud. I betragtning af, at markedet er gennemsigtigt, er det blevet bemærket, at visse udbudsdokumenter er et resultat af en proces med henblik på udveksling af synspunkter mellem den ordregivende myndighed og producenterne forud for offentliggørelsen af selve udbuddet. I disse tilfælde synes udbudsbetingelserne således at afholde andre erhvervsdrivende fra at deltage i udbudsproceduren. Undersøgelsen har bekræftet, at hverken EF-erhvervsgrenen eller den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina har afgivet bud i samtlige udbudsproducerer. EF-erhvervsgrenen afgav kun bud, når den kunne afgive et hensigtsmæssigt bud. Der blev ikke konstateret tvingende faktorer, der kunne antyde, at den konstaterede skade i den betragtede periode skyldtes, at EF-erhvervsgrenen ikke deltog i udbud, der ikke blev skønnet at være rimelige handelsmuligheder.
5.3.5. Virkningen af den pågældende vares ikke-prisrelaterede faktorer
(92)
Undersøgelsen har vist, at udbuddene ikke blot omfatter den pågældende vare, men også andre elementer såsom vedligeholdelse, tjenesteydelser eller anlægsarbejder. Kontrakterne tildeles desuden ikke altid kun på grundlag af prisen. De ordregivende myndigheder kan anvende yderligere kriterier ud over pris, såsom kriterier relateret til varens tekniske egenskaber eller supplerende kriterier, der ikke er relateret til varen. Selv om tildelingskriterierne omfatter sådanne elementer, har undersøgelsen dog vist, at de prisrelaterede point udgør en væsentlig del af det antal point, der kan tildeles. Undersøgelsen viste desuden, at ingen af de ordregivende myndigheder udelukkede bud under påskud af, at de ikke omfattede supplerende elementer. De grundlæggende krav var med andre ord altid opfyldt. De supplerende elementer indbefatter altid ekstra omkostninger. Den pågældende eksportør tilbød i visse tilfælde supplerende elementer ud over det nødvendige, hvilket er et tydeligt bevis for lave og skadevoldende priser på de dumpingimporterede varer.
(93)
På baggrund af ovenstående kan kun import fra det pågældende land have forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.
5.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(94)
Konkluderende bekræftes det foreløbigt, at den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen er blevet forvoldt, og som er kendetegnet ved et fald i EU-salget og i markedsandelen på EF-markedet samt negative økonomiske resultater, skyldes den pågældende dumpingimport. EF-erhvervsgrenens eksportresultater, importen fra tredjelande, konkurrencen mellem EF-producenterne og førnævnte spørgsmål i relation til udbuddene havde faktisk ikke en væsentlig indvirkning på den negative udvikling i EF-erhvervsgrenen.
(95)
På baggrund af ovenstående analyse, hvori der er gjort behørigt rede for virkningerne af alle kendte faktorer for EF-erhvervsgrenens situation og sondret mellem disse virkninger og dumpingimportens skadevoldende virkninger, bekræftes det, at disse andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.
6. FÆLLESSKABETS INTERESSER
6.1. Generelle bemærkninger
(96)
Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
6.2. EF-erhvervsgrenens interesser
(97)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EF-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den øgede tilstedeværelse af dumpingimport de senere år medførte et tryk på salgspriserne og mængderne på EF-markedet og et tab af markedsandele for EF-erhvervsgrenen. Dette forhindrede EF-erhvervsgrenen i at opnå en rentabilitet, der står i rimeligt forhold til dens konkurrencemæssige styrker.
(98)
EF-erhvervsgrenens allerede dårlige finansielle situation vil blive yderligere forværret, hvis der ikke indføres foranstaltninger, hvilket i sidste ende vil føre til, at EF-erhvervsgrenen lukker. Foranstaltninger ville forhindre en yderligere massiv stigning i dumpingimport fra det pågældende land, hvilket i det mindste ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at bevare sin nuværende markedsposition. Undersøgelsen har vist, at en stigning i markedsandelen for dumpingimporten fra det pågældende land kun kan ske direkte på EF-erhvervsgrenens bekostning. Det skal desuden bemærkes, at markedet for den pågældende vare sandsynligvis vil vokse på mellemlang og lang sigt som følge af de øgede sikkerhedskrav og den kommende indførelse af krav i lande uden for EU (navnlig USA) om obligatorisk scanning af eksportvarer, inden de forlader deres afsendelsessted i EU. På den baggrund har EF-erhvervsgrenen en klar interesse i ikke at se sin markedsposition forværres yderligere og drage fordel af de kommende positive udviklinger på markedet, jf. ovenfor.
(99)
Indførelsen af foranstaltninger vil genetablere importprisen på et ikke-skadevoldende niveau, hvilket vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for at konkurrere på rimelige handelsvilkår på grundlag af sine egne komparative fordele.
(100)
Derfor konkluderes det foreløbigt, at det klart vil være i EF-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.
6.3. Importørers/distributørers interesser
(101)
De sandsynlige virkninger for importører/distributører er ikke blevet taget i betragtning, da der ikke er kendskab til, at der findes ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/distributører i Fællesskabet.
6.4. Råmaterialeleverandørernes interesser
(102)
Ingen råmaterialeleverandører gav sig til kende eller afgav oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2.
6.5. Brugernes og forbrugernes interesser
(103)
Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Derfor, og da den pågældende vare ikke bruges i de allerførste faser af produktionen af forbrugsvarer, er analysen blevet begrænset til at omfatte foranstaltningernes virkninger for brugerne.
(104)
Der blev sendt spørgeskemaer til alle kendte toldmyndigheder i EF. Ingen andre brugere gav sig til kende efter offentliggørelsen af proceduren. Told- og/eller havnemyndighederne i Malta, Belgien, Nederlandene, Det Forenede Kongerige, Spanien, Portugal, Tjekkiet, Letland og Slovakiet samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, om end i forskelligt omfang. Disse brugere tegnede sig for næsten 6 mia. i omsætning af den pågældende vare og 15 % af EF-forbruget i undersøgelsesperioden. Undersøgelsen viste, at førnævnte brugere i undersøgelsesperioden købte 5 enheder af den pågældende vare fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, en fra en amerikansk producent og ingen fra EF-erhvervsgrenen.
(105)
Det skal bemærkes, at nogle af brugerne i den betragtede periode indkøbte fra flere leverandører. En af brugerne udtrykte bekymring over muligheden for hurtig anskaffelse af den pågældende vare i overensstemmelse med brugerens behov. Det skal i den forbindelse bemærkes, at EF-erhvervsgrenen afgjort ville være i stand til som hidtil at levere til brugernes europæiske transaktioner i betragtning af, at leveringstiden mellem planlægningen af et udbud og tildelingen af en kontrakt vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for at efterkomme ethvert behov uden nævneværdige problemer.
(106)
To samarbejdsvillige brugere var bekymrede over den negative indvirkning, som foranstaltningerne kunne få for konkurrencen og stimuleringen af innovative løsninger, men der blev ikke fremlagt konkret dokumentation som grundlag for denne påstand. I den forbindelse skal det desuden bemærkes, at en eventuel indførelse af antidumpingforanstaltninger tager sigte på at rette op på urimelig handelspraksis og ikke på at sætte en stopper for konkurrencen. Desuden sikrer antallet af erhvervsdrivende på dette særlige marked og den producerede varetype (»knowhow-intensiv«), at innovation stadig vil være prioriteret af aktørerne på markedet.
(107)
EF-brugerens største problem er, at foranstaltningerne vil få en negativ indvirkning på deres budgetter og øge investeringsomkostningerne hos toldmyndighederne. Enkelte brugere meddeler dog, at eventuelle toldrelaterede procedurer og dermed en eventuel antidumpingtold skal bæres af den virksomhed, der sælger den pågældende vare. Dette kunne udgøre overvæltning, jf. grundforordningens artikel 12. Andelen af den pågældende vare i brugernes budget vil under alle omstændigheder være lille.
(108)
Den pågældende vare betragtes desuden som en investering i anlægsaktiver på grund af dens lange levetid (normalt over 10 år). Antidumpingtolden kunne således fordeles over en fragtscanners levetid.
(109)
Der er i undersøgelsen ikke fundet beviser for, at foranstaltningerne vil indvirke på brugernes aktiviteter eller på antallet af medarbejdere, der betjener denne type systemer, toldpersonalet eller det personale, som har ansvar for eventuelle hjælpetjenester.
(110)
Det blev desuden påstået, at de offentlige myndigheder i EU efterlever de strenge regler for offentlige udbud, som sikrer gennemsigtighed i udvælgelsesprocedurerne. Det skal i den forbindelse bemærkes, at reglerne for offentlige udbud ikke er udformet med henblik på at modvirke dumpingpraksis. Tværtimod sikres det med et gennemsigtigt marked, at ethvert forsøg på illoyal handelspraksis bliver synligt, hvilket styrker behovet for at sikre ensartede vilkår på markedet.
(111)
EF-erhvervsgrenen vil uden tvivl være i stand til at drage fordel af eventuelle foranstaltninger gennem flere stordriftsfordele på grund af en stigning i produktionen og salget.
(112)
På baggrund af ovenstående konkluderes det under de nuværende omstændigheder, at indførelsen af foranstaltninger over for Kina ikke vil have betydelige virkninger for EF-brugerne.
6.6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(113)
Efter at have undersøgt de forskellige involverede interesser konkluderer Kommissionen foreløbigt, at Fællesskabet samlet set ikke har interesser, der er vigtigere end EF-erhvervsgrenens interesse i, at der indføres midlertidige foranstaltninger med det sigte at afhjælpe de handelsforvridende virkninger af dumpingimporten.
7. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(114)
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Kina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EF-erhvervsgrenen yderligere skade.
7.1. Skadestærskel
(115)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.
(116)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på mellem 12 og 16 % (det nøjagtige tal kan af fortrolighedshensyn ikke offentliggøres) af omsætningen. Det blev bevist, at det var den fortjeneste, der med rimelighed kunne forventes i en situation uden skadevoldende dumping, da denne type fortjenstmargener svarer til, hvad EF-erhvervsgrenen kunne opnå, før der importeredes varer til EF fra Kina. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til produktionsomkostningerne.
(117)
Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Forskellen var for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina over den konstaterede dumpingmargen.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(118)
I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på import med oprindelse i Kina på et niveau svarende til den konstaterede dumpingmargen.
(119)
I betragtning af ovenstående bør den midlertidige antidumpingtold for Kina være på 36,6 %.
(120)
Det skal erindres, at EU-markedet er domineret af offentlige udbudsprocedurer på et forholdsvis lille marked med få aktører. Med henblik på større gennemsigtighed og bedre overvågning af foranstaltningernes virkning skønnes det hensigtsmæssigt at anmode medlemsstaternes relevante myndigheder om regelmæssigt og i al fortrolighed at forelægge oplysninger om tildeling af kontrakter.
8. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(121)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at konlusionerne vedrørende denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt skal tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af alfa-, beta- eller gammastråler, for øjeblikket henhørende under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00 (Taric-kode 9022190010, 9022290010, 9027801710 og 9030100091), og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90 (Taric-kode 8705909010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 36,6 % af nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, på de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Overgang til fri omsætning i EU af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2009.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1242/2009,
annettu 16 päivänä joulukuuta 2009,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä18 päivänä maaliskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ”vireillepanoilmoitus”, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina”, peräisin olevien tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa yhteisöön.
(2)
Polkumyynnin vastainen menettely pantiin vireille, kun yhteisön tuottaja Smiths Detection Group Limited, jäljempänä ”valituksen tekijä”, teki 2 päivänä helmikuuta 2009 valituksen; valituksen tekijän tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 80 prosenttia tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien yhteisön koko tuotannosta. Valituksessa esitetty näyttö tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
1.2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville tuottajille yhteisössä, ainoalle tiedossa olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle Kiinassa, asianomaisen viejämaan edustajille sekä vertailumaaksi harkitun Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ”Yhdysvallat”, tuottajille. Lisäksi komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin tarkasteltavana olevan ja samankaltaisen tuotteen käyttäjiin yhteisössä. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(4)
Jotta ainoa kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja voisi halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten sille vientiä harjoittavalle tuottajalle, jota asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Ainoa kiinalainen tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja ei pyytänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 mukaista markkinatalouskohtelua mutta pyysi yksilöllistä kohtelua.
(5)
Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille osapuolille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(6)
Vastauksia kyselylomakkeeseen saatiin ainoalta tiedossa olevalta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kahdelta yhteisön tuottajalta, yhdeltä tuottajalta Yhdysvalloissa, jota harkittiin vertailumaaksi, sekä yhdeksältä yhteisön käyttäjältä.
(7)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun/yksilöllisen kohtelun myöntämistä sekä polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Yhteisön tuottajat
Smiths Heimann SAS, Vitry (Ranska) ja Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Saksa), jotka molemmat ovat etuyhteydessä Smiths Detection Group Limited -yritykseen.
b)
Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja
Nuctech Company Limited, Beijing, Kiina.
(8)
Koska kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, sille oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata, tässä tapauksessa Yhdysvaltoja, koskevien tietojen perusteella, ja tästä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:
Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, Yhdysvallat.
1.3. Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(9)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ”tarkastelujakso”. Tutkimusajanjakson pituuden osalta on huomattava, että 18 kuukauden jakso valittiin tarkasteltavana olevan ja samankaltaisen tuotteen markkinoiden erityispiirteiden eli julkisten hankinta- /tarjouskilpailumenettelyjen vuoksi, joihin liittyvät pitkät liiketoimen toteutumisen toimitusajat ja suhteellisen vähäiset liiketoimet.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1. Tarkasteltavana oleva tuote
(10)
Tarkastelun kohteena ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat rahdinvalvontajärjestelmät, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai alfa-, beeta- tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00, sekä tällaisilla järjestelmillä varustetut moottoriajoneuvot, jotka luokitellaan CN-koodiin ex 8705 90 90, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”.
(11)
Läpivalaisulaitteissa käytetään teknologialtaan huippuluokkaa olevia seurantajärjestelmiä rahdin valvomiseksi. Niillä edistetään terveyttä ja turvallisuutta havaitsemalla lähetyksiä, jotka sisältävät esimerkiksi räjähteitä, aseita, radioaktiivista materiaalia, huumausaineita sekä salakuljetettuja ja väärennettyjä tuotteita. Ne ovat tulli- ja satamaviranomaisten samoin kuin joidenkin lentorahtiyritysten ja muiden turva-asioihin erikoistuneiden yksityisten toimijoiden keskeisiä työvälineitä, joilla tunnistetaan epäilyttäviä tavaroita avaamattomasta lastista meri-, rautatie-, ilma- tai maantiekuljetuksissa.
(12)
Tarkasteltavana olevasta tuotteesta on olemassa eri kokoonpanoja sen mukaan, mikä on läpivalaisun kohde ja onko laitteen oltava liikuteltavissa vai onko se kiinteä. Tärkeimmät kokoonpanot ovat seuraavat: kiinteät järjestelmät (jotka on pysyvästi asennettu tiettyyn paikkaan), uudelleensijoitettavat järjestelmät (jotka ovat kevyitä läpivalaisujärjestelmiä, jotka liikkuvat raiteilla ja joita voidaan siirtää), raiteille asennetut järjestelmät, liikuteltavat järjestelmät (joissa läpivalaisulaitteet on sisällytetty moottoriajoneuvoon), liikkuvan kohteen läpivalaisujärjestelmät ja porttijärjestelmä. Saman kokoonpanon rahdinvalvontajärjestelmillä on samat fyysiset, tekniset ja suorituskykyyn liittyvät yleisominaisuudet, niillä on täsmälleen samat käyttötarkoitukset, niitä myydään yksinomaisesti loppukäyttäjille ja niitä tuotetaan käyttäen samanlaisia laitteita.
(13)
Ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää olisi kavennettava merkittävästi ja että siihen olisi sisällytettävä vain tietty osa röntgenlähteellä toimivista rahdinvalvontajärjestelmistä eli muut kuin liikuteltavat rahdinvalvontajärjestelmät, jotka perustuvat röntgensäteiden käyttöön (ja joissa röntgenlähde on yli 450 KeV), pois luettuna rahdinvalvontajärjestelmät, jotka sisältävät IDE- (Interlaced Dual-Energy), BS- (binocular stereoscopic) ja pikatarkastuksiin käytettävää läpivalaisuteknologiaa. Väitteen mukaan tietynlainen teknologia ei sovellu tieteellisesti tai teknisesti rahdin läpivalaisuun. Väitettiin, että joissakin tapauksissa teknologia, loppukäyttö ja kuluttajien näkemys ovat erilaiset. Yritys väitti, että alfa- tai beetasäteilyteknologiaa ei pystytä tieteellisesti tai teknisesti käyttämään rahdin läpivalaisuun. Lisäksi väitettiin, että yhteisössä ei tuoteta rahdin läpivalaisimia, joissa on neutroni- ja gammateknologiaa. Väitteen mukaan lisäksi jotkin läpivalaisulaitteet ovat erilaisia (esim. liikuteltavat läpivalaisulaitteet, pikaläpivalaisuteknologiaa ja IDE-teknologiaa käyttävät läpivalaisulaitteet sekä läpivalaisulaitteet, joissa on tietty energiataso), eikä niitä tämän vuoksi voida käsitellä tarkasteltavana olevana tuotteena. Lopuksi vielä väitettiin, että jotkin tuotelajit ovat erilaisia eikä joitakin tuotelajeja tuoteta Kiinassa tai yhteisössä.
(14)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikkea tuotteen määritelmän piiriin kuuluvaa teknologiaa voidaan käyttää rahdin läpivalaisulaitteissa ja että kaikkia tuotelajeja käytetään samaan tarkoitukseen eli rahdin läpivalaisuun käyttäen samaa pääperiaatetta, jossa säteilyemissio keskitetään rahdin läpivalaisuun. Tämän vuoksi muutokset energialähteessä tai energian tasossa tai jonkin teknologian parempi soveltuvuus tietyntyyppisten kohteiden (esim. orgaanisten tuotteiden) läpivalaisuun eivät ole peruste tiettyjen tuotelajien poissulkemiselle. Samalla kaikilla tuotelajeilla, teknologiasta riippumatta, päästään samaan tuotteen käyttäjän haluamaan tavoitteeseen eli rahdin läpivalaisuun. Euroopan unionin tarjouskilpailuissa ei myöskään yleensä suljeta pois minkäänlaista teknologiaa, riippumatta siitä, missä tuote on tuotettu. Vaikuttaa myös siltä, että alfa- ja beetasäteilyteknologiaa voidaan käyttää tietyn tyyppisen rahdin läpivalaisuun. On huomattava, että ei ole sinällään relevanttia, tuotetaanko jotakin tuotelajia Euroopan unionissa. Toimielinten pysyvän käytännön mukaan tuotteen määritelmä perustuu siihen, onko eri tuotelajeilla samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tuotteen soveltamisalan rajoittaminen täsmälleen samoihin tuotelajeihin, joita yhteisön tuotannonala tuottaa, tekisi tuotteen määrittelystä ja polkumyyntitoimenpiteistä mahdottomia. Väitteestä, jonka mukaan tietyt röntgensäteillä toimivat läpivalaisulaitteet olisi jätettävä huomiotta vain siksi, että niissä yhdistetään tietyntyyppistä teknologiaa, on todettava, että röntgensäteillä toimivan läpivalaisulaitteen mahdolliset lisäominaisuudet tai toimivuus eivät aseta kyseenalaiseksi sitä seikkaa, että tuotetta käytetään samalla tavoin kuin kaikkia muita tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja ja että sillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Liikuteltavien ja kiinteiden rahdinvalvontajärjestelmien välisestä erosta on huomattava, että molemmilla on sama tarkoitus, molemmissa käytetään samaa perusteknologiaa ja molemmissa läpivalaisuteknologia on yhdistetty isompaan rakenteeseen, oli se sitten rekka tai pysyvä rakennelma. Energiatasoista on vielä huomattava, että rahdin läpivalaisussa käytetään sekä matalia että korkeita energiatasoja ja että sen vuoksi kaikilla tuotelajeilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet, kunhan energiataso on vireillepanoilmoituksessa määritellyissä rajoissa. Sen vuoksi vaikuttaa epäloogiselta jättää tutkimuksen ulkopuolelle tietyt energiatasot, etenkin kun otetaan huomioon, että tarjouskilpailuissa ei yleensä täsmennetä energiatasoa vaan läpivalaisulaitteen toimittaja päättää asianmukaisen tason tarjouksessaan. Tästä syystä kaikkia olemassa olevia lajeja pidetään tässä tutkimuksessa yhtenä tuotteena.
(15)
Lisäksi esitettiin, että koska valituksen tekijä ei tuota tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeintä osaa (eli kiihdytintä), sitä ei pitäisi pitää tuottajana. Voidaankin todeta, että läpivalaisulaitteet ja kiihdyttimet ovat eri tuotteita. Kiihdyttimien tuotanto on toisentyyppistä liiketoimintaa, koska niitä käytetään monilla eri sektoreilla ja eri sovelluksissa. Läpivalaisulaitteet ovat vain yksi kiihdyttimien käyttösovellus. Yleensä läpivalaisulaitteiden tuottajat eivät missään päin maailmaa tuota kiihdyttimiä. Komissio tietojen mukaan ainoastaan Nuctech on vertikaalisesti integroitunut ja tuottaa myös tätä varhaisemman tuotantoasteen tuotetta.
2.2. Samankaltainen tuote
(16)
Kiinalaisen tarkasteltavana olevan tuotteen, vertailumaana toimineen Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn tuotteen sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman ja myymän tuotteen havaittiin olevan samanlaisia sekä fyysisten että teknisten yleisominaisuuksiensa kannalta. Myöskään tuotteiden käytössä ei ole eroja. Tätä vahvistaa se, että tuotteet yleensä osallistuvat samoihin julkisiin tarjouskilpailuihin, joissa niiden on täytettävä samat vakiovaatimukset. Tällaisia tarjouskilpailuja julkaisevat valtion viranomaiset (yleensä tulliviranomaiset, jotka ovat tuotteen ostajia/käyttäjiä). Tarjouskilpailuissa annetaan toimitettavasta tuotteesta tarkka eritelmä, johon toisinaan liittyy konkreettisia vaatimuksia asennuksesta, palveluihin liittyvästä tuesta sekä ylläpidosta. Näin ollen tuottajan tarjouskilpailussa tekemä tarjous yleensä tarkoittaa sitä, että kilpailevilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Kun lisäksi otetaan huomioon markkinoiden läpinäkyvyys koon (vähän liiketoimia) ja osallistujien lukumäärän (vähän osallistujia) suhteen sekä tarjouskilpailuilmoituksessa annetut tiukat vaatimukset, mahdollisuudet erotella tuotteita toisistaan vähenevät huomattavasti.
(17)
Tästä syystä päätellään alustavasti, että rahdinvalvontajärjestelmien kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
3. POLKUMYYNTI
3.1. Yleiset menetelmät
(18)
Jäljempänä esitettyä menetelmää on sovellettu ainoaan yhteistyössä toimineeseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan.
3.2. Markkinatalouskohtelu
(19)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka ovat osoittaneet täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(20)
Ainoa kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi kuitenkin vain yksilöllistä kohtelua, kuten 4 kappaleessa todettiin. Sen vuoksi näitä perusteita ei tutkittu.
3.3. Yksilöllinen kohtelu
(21)
Yleisenä sääntönä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan ja
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(22)
Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja pyysi yksilöllistä kohtelua ja toimitti kaikki pyyntönsä arviointia varten tarvittavat tiedot annetussa määräajassa.
(23)
Käytettävissä olevien ja tarkastuskäynnin aikana varmennettujen tietojen perusteella havaittiin, että on varsin todennäköistä, että valtio puuttuu yrityksen kaupankäyntiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan, että se olisi riittävän riippumaton valtiosta, koska sen hallitseva osakkeenomistaja on osa kiinalaista valtion yliopistoa. Lisäksi yrityksen osakerakenteeseen tehtävät muutokset on hyväksytettävä ennalta valtion viranomaisilla, koska yrityksen pääomassa käytetään valtion varoja. Komissio havaitsi myös sopimuksen, joka liittyy Kiinan ja toisen kolmannen maan hallitusten väliseen sopimukseen. Tämä on lisäosoitus jonkinlaisesta valtion puuttumisesta yrityksen liiketoimintaan ja etenkin sen kykyyn päättää vapaasti vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista.
(24)
On muistettava, että kyseinen kiinalainen yritys on ainoa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä Kiinassa harjoittava tuottaja. Näin ollen yksilöllinen tulli on myös maanlaajuinen tulli, sillä polkumyyntitulli otetaan syrjimättömästi käyttöön tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, joka on peräisin ainoalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantolähteeltä Kiinassa ja jonka on havaittu tulevan polkumyynnillä ja aiheuttavan vahinkoa.
(25)
Ottaen huomioon edellä esitetty sekä se, että tarkasteltavana olevasta tuotteesta ei saada tarkkoja tuonti-/vientitilastoja yhdenmukaistetun järjestelmän eikä yhdistetyn nimikkeistön kautta, vahvistetaan alustavasti, että ainoalle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei voida myöntää yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
3.4. Normaaliarvo
3.4.1. Vertailumaa
(26)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan muussa kuin markkinatalousmaista peräisin olevassa tuonnissa normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa määritellyille maille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(27)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ”Yhdysvallat”, vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(28)
Ainoalta kiinalaiselta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatiin epäileviä kommentteja Yhdysvaltojen soveltuvuudesta vertailumaaksi. Sen käyttöä vertailumaana vastustettiin pääasiassa väittämällä, että Yhdysvaltojen julkisten hankintojen markkinat ovat erittäin suojatut ja niillä korostetaan amerikkalaisten tuotteiden ostamista, mikä johtaa keinotekoisiin hintoihin Yhdysvaltojen markkinoilla.
(29)
Komissio selvitti yhdysvaltalaisten tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Valituksessa mainituille viidelle tiedossa olleelle yritykselle lähetettiin kirje ja asiaa koskeva kyselylomake. Kaikista näistä vain yksi tuottaja toimitti määräajan kuluessa kaikki normaaliarvon määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja suostui tekemään yhteistyötä tutkimuksessa.
(30)
Komissio lähetti muistutukset niille yhdysvaltalaisille yrityksille, joihin otettiin alun perin yhteyttä. Se myös pyysi valituksen tekijältä ja ainoalta yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta kommentteja markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan valinnasta.
(31)
Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja totesi, että yksi Yhdysvaltoihin sijoittautunut yritys, joka oli etuyhteydessä valituksen tekijään, ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä aiotussa vertailumaassa. Väitettiin, että vertailumaassa sijaitsevan tytäryhtiön yhteistyön puutteen vuoksi pitäisi katsoa, että valituksen tekijä ei toiminut yhteistyössä, ja menettely olisi päätettävä. Valituksen tekijän mukaan siihen etuyhteydessä oleva yritys Yhdysvalloissa ei ole tuottaja Euroopan unionin polkumyyntisäännöissä tarkoitetulla tavalla, minkä vuoksi sitä ei mainittu valituksessa.
(32)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan esittämät väitteet eivät ole vakuuttavia. Pelkkiä osakkeiden omistukseen liittyviä yhteyksiä yhteisön tuottajien ja mahdollisen vertailumaan tuottajien välillä ei voida pitää pakottavana syynä vertailumaata valittaessa. Merkitystä on sillä, voidaanko mahdollisen vertailumaan tuotantoa ja myyntiä pitää asianomaisesta maasta peräisin olevaa vientiä edustavina normaaliarvon määrittämiseksi. Vertailumaan millään tuottajalla ei ole velvollisuutta toimia yhteistyössä komission polkumyyntitutkimuksessa. Myöskään ei toimitettu täsmällisiä tietoja, joista olisi käynyt ilmi, että valituksen tekijään etuyhteydessä olevan Yhdysvalloissa sijaitsevan yrityksen yhteistyöstä kieltäytyminen olisi vaikuttanut kohtuuttomasti tutkimuksen tulokseen. Tämä on sitäkin selvempää, koska yksi etuyhteydetön yhdysvaltalainen tuottaja toimi yhteistyössä tutkimuksessa.
(33)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että Yhdysvallat on ainoa markkina-alue, jolla Kiinan ja yhteisön lisäksi valmistetaan tarkasteltavana olevaa/samankaltaista tuotetta. Osoitettiin myös, että Yhdysvaltojen markkinoilla on kilpailua samankaltaisen tuotteen osalta. Samankaltaista tuotetta myydään sekä yksityisille asiakkaille että viranomaistahoille.
(34)
Kaikkeen Yhdysvaltojen viranomaisille tapahtuvaan myyntiin sovelletaan hankintoja koskevaa liittovaltion säädöstä (”Federal Acquisition Regulation”), jossa viitataan ”osta amerikkalaista” -lakiin käsiteltäessä ulkomaisia hankintoja. Kyseisellä lailla Yhdysvaltojen viranomaiset asettavat kotimaiset tuotteet etusijalle hankinnoissaan, ellei viejämaa ole allekirjoittanut WTO:n monenkeskistä julkisia hankintoja koskevaa kauppasopimusta. ”Osta amerikkalaista” -säädökseen sisältyy poikkeuksia kotimaista hankintaa koskevasta yleissäännöstä, kun on kyse yleisestä edusta ja saatavuusongelmista. Ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että liittovaltion ”osta amerikkalaista” -säädös vääristi raaka-aineiden ostoa, lisäsi etenkin ulkomaisten yritysten ostokustannuksia sekä esti tehokkaan kilpailun Yhdysvaltojen markkinoilla.
(35)
Saatavilla olevien tietojen perusteella kävi ilmi, että ainoa kiinalainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli osallistunut aiemmin yhteen julkiseen hankintamenettelyyn Yhdysvalloissa. Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään syitä, jotka olisivat osoittaneet, että ulkomaiset tuottajat, jotka ovat allekirjoittaneet WTO:n monenkeskisen julkisia hankintoja koskevan kauppasopimuksen, eivät voisi osallistua julkisiin hankintamenettelyihin Yhdysvalloissa samoin edellytyksin. Sen vuoksi väitettä, jonka mukaan Yhdysvaltoja ei voida käyttää vertailumaana liittovaltion hankintasäädöksen vuoksi, ei voida hyväksyä.
(36)
Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan tuotantomäärä oli huomattavasti enemmän kuin 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvasta kiinalaisesta viennistä. Yhdysvaltalaisen samankaltaisen tuotteen laadussa, teknisissä ominaisuuksissa ja standardeissa ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia kiinalaisiin tuotteisiin verrattuna. Tämän vuoksi Yhdysvaltojen markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta.
(37)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että Yhdysvallat sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.
3.4.2. Normaaliarvon määrittäminen
(38)
Sen jälkeen, kun Yhdysvallat oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin ainoan tutkimuksessa yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa todennettujen tietojen perusteella.
(39)
Samankaltaista tuotetta valmistavan yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen ainoan kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisöön vientiin.
(40)
Komissio tutki myös, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämän vuoksi määritettiin, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Yhdysvaltalaisen tuottajan toimitiloihin tehty tarkastus osoitti, että sen vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla nettohinnoilla myymä määrä edusti yli 80:tä prosenttia kokonaismyyntimäärästä. Sen vuoksi normaaliarvo perustui tuotelajikohtaiseen tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka määritettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyynnissä tutkimusajanjakson aikana veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa.
(41)
On huomattava, että tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toiminut yhdysvaltalainen tuottaja tuotti ja myi Yhdysvaltojen markkinoilla ainoastaan yhtä tarkasteltavana olevan tuotteen lajia.
(42)
Tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille, joille ei voitu laskea normaaliarvoa vertailumaassa käytettävissä olevien tietojen perusteella, määritettiin normaaliarvo yhteisön tuotannonalalta samanlaisista tuotteista saatujen todennettujen tietojen perusteella. Tämä tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti; siinä säädetään, että yhteisön tuotannonalan kustannuksia ja hintoja voidaan käyttää ”minä tahansa muuna kohtuullisena perustana” normaaliarvoa määritettäessä, kun kyseessä on tuonti muusta kuin markkinatalousmaasta.
3.5. Vientihinta
(43)
Ainoan kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynti yhteisöön suuntautui vain viranomaisille julkisen tarjouskilpailun voittamisen jälkeen.
(44)
Tutkimuksen mukaan yrityksen kirjanpito oli puutteellinen, joten täsmällisiä tietoja useiden liiketoimien vientimyynnistä ja -hinnoista ei voitu varmuudella vahvistaa. Tarjouskilpailusopimuksiin sisältyi sellaisia yhteisössä toteutuneita rakennustöitä sekä asennus- ja huoltokustannuksia, joita ei aina voitu jäljittää yrityksen kirjanpitoon, vaikka normaalisti niiden pitäisi löytyä sieltä. Joitakin vientiin liittyviä kustannuksia ei myöskään esitetty täsmällisesti yrityksen kirjanpidossa, mikä herätti epäilyksiä kirjanpidon täydellisyydestä. Tämän vuoksi joitakin tarpeellisia oikaisuja vientihintaan ei voitu tehdä riittävän tarkasti, jotta tasapuolinen vertailu normaaliarvoon olisi ollut mahdollista.
(45)
Yritykselle ilmoitettiin edellä esitetyistä puutteista ja mahdollisuudesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnan määrittämiseksi. Yritystä pyydettiin toimittamaan huomautuksensa, mutta saadut huomautukset olivat yleisluonteisia eikä niissä käsitelty esitettyjä ongelmia.
(46)
Edellä esitetyn perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat määritettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta maksettujen hintojen perusteella.
3.6. Vertailu
(47)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(48)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tutkimuksen kohteena olleen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, pakkaus-, luotto-, vakuus- ja takauskustannusten, palkkioiden, yhdyskuntarakentamisen, paikan päällä tehtyjen asennustöiden sekä huoltokustannusten erojen mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi. Kuten 45 kappaleessa todettiin, huoltokustannusten määrittämiseksi on käytetty perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja.
3.7. Polkumyyntimarginaalit
(49)
Polkumyyntimarginaali ainoalle yhteistyössä toimivalle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotelajikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja edellä kuvatun mukaisesti määritettyä vientihinnan painotettua keskiarvoa.
(50)
Valituksen tekijältä ja yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen perusteella Kiinassa ei tiedossa ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia. Sen vuoksi Kiinalle vahvistettavan koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin olisi oltava sama kuin ainoalle kiinalaiselle yhteisyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistettu marginaali.
(51)
Kiinaa koskeva väliaikainen polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana, on 36,6 prosenttia.
4. VAHINKO
4.1. Yhteisön tuotanto
(52)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että samankaltaista tuotettava valmistaa yhteisössä kaksi yhteisön tuottajaa, joilla on tuotantolaitoksia Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
(53)
Edellä mainittujen yritysten tuotanto muodostaa yhteisön kokonaistuotannon.
(54)
Tässä tapauksessa on siis vain kaksi yhteisön tuottajaa ja yksi vientiä harjoittava tuottaja, jotka edustavat pääosaa yhteisön markkinoista. Sen vuoksi ei voida antaa täsmällisiä lukuja yritysten luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi, vaan indikaattorit esitetään indekseinä tai vaihteluväleinä.
4.2. Yhteisön tuotannonalan määritelmä
(55)
Valitus tehtiin yhden yhteisön tuottajan puolesta, joka edustaa yli 80:tä prosenttia samankaltaisen tuotteen tiedossa olevasta yhteisön kokonaistuotannosta.
(56)
Toinen yhteisön tuottaja toimi aluksi yhteistyössä tutkimuksessa toimittamalla kyselylomakevastauksen muttei osallistunut myöhemmin aktiivisesti tutkimukseen.
4.3. Yhteisön kulutus
(57)
On huomattava, että Eurostatilla ei ole tarkkoja tuontitilastoja tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin toimittamaan tietoja yhteisön kulutuksesta. Tiedot tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan ristiin kaikkien käytettävissä olevien tietojen kanssa, joita saatiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajilta Kiinassa ja Yhdysvalloissa ja Euroopan unionin käyttäjiltä sekä sellaisista sopimuksista ja tarjouskilpailuista, jotka yhteisön tuotannonala oli hävinnyt yhteisön markkinoilla. Yhteisön kulutus vahvistettiin näin ollen yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen yhteisössä myydyn määrän, toisen tiedossa olevan yhteisön tuottajan tuottaman samankaltaisen tuotteen yhteisössä myydyn määrän sekä tarkasteltavana olevan tuotteen kolmansista maista tuodun määrän perusteella. Tarjouskilpailujen perusteella tehtyjen myyntisopimusten allekirjoituspäivää käytettiin päivänä, jonka perusteella määriteltiin, minä ajankohtana liiketoiminta tapahtui.
Tämän perusteella yhteisön kulutus kehittyi seuraavasti:
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2004=100
100
59
112
118
200
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(58)
Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus yhteisössä kaksinkertaistui tarkastelujaksolla, kun turvallisuutta, petostenvastaisuutta ja rikostentorjuntaa koskevat näkökohdat korostuivat. Muutaman laitteen ostoon myönnettiin EU-rahoitusta petostenvastaisten tai rajavalvontaan liittyvien aloitteiden puitteissa.
4.4. Tuonti asianomaisesta maasta
4.4.1. Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(59)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä lisääntyi huomattavasti koko tarkastelujaksolla. Tuonti tutkimusajanjaksolla lisääntyi merkittävästi vuodesta 2004.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä
100
100
500
600
1 500
Indeksi: 2004=100
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(60)
Keskimääräinen tuontihinta vaihtelee huomattavasti, koska järjestelmän kokoonpanolla on suuri vaikutus keskimääräiseen yksikköhintaan. Tämän vuoksi keskimääräisen yksikköhinnan kehitys ei ole merkityksellistä sellaisenaan.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen tuontihinta
100
100
800
530
670
Indeksi: 2004=100
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(61)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus yli nelinkertaistui tarkastelujaksolla. Tältä osin on myös huomattava, että tuonti asianomaisesta maasta muodosti tarkastelujaksolla valtaosan tuonnista Euroopan unioniin.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Kiinan markkinaosuus
0-10 %
0-10 %
20-30 %
30-40 %
40-50 %
Indeksi: 2004=100
100
100
260
300
440
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
4.4.2. Hinnan alittavuus
(62)
Hinnan alittavuuden analysoinnissa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tuontihintoja verrattiin yhteisön tuotannonalan tarjouskilpailuhintoihin tutkimusajanjakson aikana samanlaisten tuotekokoonpanojen perusteella. Vertailu tehtiin kaikista liiketoimista, joissa sekä yhteisön tuotannonala että vientiä harjoittava tuottaja jättivät tarjouksen ja joissa tarjoukset tehtiin samoilla ehdoilla ja myöntävä viranomainen hyväksyi tarjouksen. Yhteisön tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle (netto), ja niitä verrattiin tuonnin cif-hintoihin Euroopan unionin rajalla, joihin oli lisätty sovellettavat tullit.
(63)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan hintojen perusteella todetut painotetut keskimääräiset hinnan alittavuuden marginaalit prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista ovat 20-25 prosenttia.
4.5. Yhteisön tuotannonalan tilanne
4.5.1. Alustavat huomiot
(64)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
(65)
On huomattava, että tämäntyyppinen tuotannonala on tieto- tai osaamisvaltaista eikä konevaltaista, ja tuotanto tapahtuu tilausten perusteella. Tämä olisi pidettävä mielessä tulkittaessa useita vahinkoindikaattoreita ja määritettäessä niiden merkitystä vahinkoanalyysin kannalta. Tällaisia indikaattoreita ovat keskimääräiset hinnat, pääoman tuotto, varastot, tuotantokapasiteetti sekä kapasiteetin käyttöaste. Keskimääräisiä hintoja koskevia tietoja ei pidetä merkityksellisinä eri tyyppisten läpivalaisujärjestelmien vähäisten määrien ja erojen vuoksi. Pääoman tuottoa ja varastoja koskevista indikaattoreista ei saada täsmällistä kuvaa, koska ensin mainittu perustuu omaisuuteen, joka on jo merkitty poistoihin, ja jälkimmäisessä näkyvät tilauksiin perustuva markkinat. Myös tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste ovat indikaattoreita, joilla on erittäin vähän relevanssia, koska periaatteessa tuotteet tuotetaan, kun sopimukset on tehty tarjouskilpailumenettelyn päätteeksi.
4.5.2. Vahinkoindikaattorit
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tuotanto
100
75
89
163
166
Kapasiteetti
100
82
83
168
222
Kapasiteetin käyttöaste
100
92
107
97
75
Indeksi: 2004=100
Lähde: Kyselylomakevastaukset
(66)
Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi 66 prosenttia. Positiivinen suuntaus johtuu pääasiassa samankaltaisen tuotteen hyvästä vientimyynnistä. Samasta syystä yhteisön tuotannonala yli kaksinkertaisti tuotantokapasiteettinsa tarkastelujaksolla. Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski 25 prosenttia tarkastelujakson aikana.
Varastot
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Varastot
100
164
127
118
118
Indeksi: 2004=100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(67)
Yhteisön tuotannonalan varastojen taso vaihteli koko tarkastelujakson ajan. Samankaltaista tuotetta kuitenkin tuotetaan tilausten perustella, ja varastot pidetään aina mahdollisimman pieninä.
Myyntimäärä, myyntihinta ja markkinaosuus
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Yhteisön myyntimäärä
100
67
93
80
53
Markkinaosuus
80-90 %
90-100 %
70-80 %
60-70 %
20-30 %
Indeksi (markkinaosuus)
100
113
84
68
27
Myyntihinta
100
87
107
87
116
Indeksi: 2004=100
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(68)
Yhteisön tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla se oli lähes puolet alkuperäisestä määrästä. Yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuudestaan vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson lopun välillä 73 prosenttia.
(69)
Yhteisön tuotannonalan oman tuotannon keskimääräiset myyntihinnat riippuvat suuresti myydyn läpivalaisulaitteen kokoonpanosta ja sopimusta kohti myytyjen yksikköjen määrästä kullakin kaudella. Sen vuoksi lukujen vertaaminen koko tarkastelujaksolta ei ole merkityksellistä.
Kannattavuus
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Voittomarginaali ennen veroja
100
85
90
7
-50
Indeksi: 2004=100
Lähde: Kyselylomakevastaukset
(70)
Yhteisön tuotannonala alkoi tehdä tappiota tarkastelujaksolla. Tilanne oli erityisen huono tutkimusajanjaksolla. On selvää, että vuonna 2007 ja tutkimusajanjaksolla havaitut kannattavuusluvut asettavat yhteisön tuotannonalan selviytymisen kyseenalaiseksi.
Investoinnit, investointien tuotto, kassavirta ja pääoman saanti
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Investoinnit
100
164
100
354
105
Investointien tuotto
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Kassavirta
100
124
257
196
- 106
Indeksi: 2004=100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(71)
Investoinnit pysyivät vähäisinä tarkastelujaksolla. Suuri osa investoinneista kohdistettiin yhteisön tuotannonalan toimitilojen kunnossapitoon. Vuonna 2007 havaittu korkeampi investointitaso liittyi uuteen patenttiin tarkasteltavana olevan tuotteen suorituskyvyn parantamiseksi. On siis muistettava, että tuotannonala on osaamisvaltaista.
(72)
Investointien tuotto - ilmaistuna yhteisön tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien kirjanpitoarvon suhteena - putosi tarkastelujaksolla, mutta se ei ole hyvä vahinkoindikaattori, koska se osoittaa pääasiassa omaisuutta, joka on jo merkitty poistoihin.
(73)
Yhteisön tuotannonalan kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujakson aikana.
Työllisyys, tuottavuus ja palkat
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Työllisyys
100
110
113
131
137
Keskimääräiset työvoimakustannukset/työntekijä
100
98
99
101
156
Tuottavuus/työntekijä
100
68
79
124
121
Indeksi: 2004=100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(74)
Samankaltaisen tuotteen tuotantoon liittyvä yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä kasvoi tarkastelujaksolla valituksen tekijän hyvän vientituloksen ansiosta. Työntekijäkohtaiset keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat, mikä osoittaa korkeammin koulutettujen työntekijöiden palkkatasoa.
(75)
Tuottavuus ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti lisääntyi 21 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä on osoitus lisääntyneestä toiminnasta muilla kuin EU:n markkinoilla.
4.5.3. Polkumyynnin laajuus
(76)
Kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia yhteisön markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.
4.6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(77)
Tarkastelujakson aikana Kiinasta polkumyynnillä tuleva halpatuonti kasvoi merkittävästi. Määrällisesti asianomaisesta maasta tapahtunut tuonti saavutti erittäin korkean tason tarkastelujakson lopulla. Tarkasteltavana olevan tuotteen markkinaosuus yhteisössä kasvoi 440 prosenttia samalla kaudella.
(78)
Yhteisön tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden tarkastelu osoitti, että vahinko näkyi myyntimäärän (- 47 %), myyntihinnan ja markkinaosuuden (- 73 %) pienentymisenä. Tällä oli suoraan negatiivista lisävaikutusta yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Taloudelliset indikaattorit vahvistavat, että yhteisön tuotannonalan tulevaisuus on vaarassa ja että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tuleva tuonti estää sitä nostamasta myyntimäärää ja/tai -hintoja tasolle, jotka voisivat korjata sen taloudellisen tilanteen.
(79)
Vahinko arvioitiin koko yhteisön tuotannonalan osalta (makrotaloudelliset indikaattorit). Tällä perusteella ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia valituksen tekijän ja muun yhteisön tuotannonalan välillä.
(80)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että suurimmalle osalle yhteisön tuotannonalaa on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
5. SYY-YHTEYS
5.1. Johdanto
(81)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä Kiinasta tapahtunut tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
5.2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(82)
Ensinnäkin on muistettava, että tutkimuksen mukaan asianomaisesta maasta tuodut rahdinvalvontajärjestelmät ovat suorassa kilpailussa yhteisön tuotannonalan tuottaman ja myymän tuotteen kanssa, eikä vähiten siksi, että ne ovat vastakkain tarjouskilpailumenettelyissä.
(83)
Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin merkittävä kasvu aiheutti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen. Tähän heikkenemiseen sisältyi mm. yhteisössä myydyn yhteisön tuotannon myyntimäärän ja hintatason putoaminen samalla jaksolla.
(84)
Polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi 440 prosenttia tarkastelujaksolla, ja samaan aikaan yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni yli kaksi kolmasosaa. Nämä yhteisön tuotannonalan negatiiviset muutokset tapahtuivat samaan aikaan, kun yhteisön kulutus lähes kaksinkertaistui vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä.
(85)
Polkumyyntituonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat, joten sen voidaan perustellusti sanoa aiheuttaneen hintojen alenemisen, joka johti yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.
(86)
Koska voidaan selvästi vahvistaa toisaalta yhteisön tuotannonalan hinnat alittavin hinnoin tapahtuneen polkumyyntituonnin voimakkaan lisääntymisen ja toisaalta yhteisön tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärän ja markkinaosuuden pienentymisen sekä hintojen alenemisen samanaikaisuus, voidaan alustavasti päätellä, että polkumyyntituonti vaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.
5.3. Muiden tekijöiden vaikutukset
5.3.1. Yhteisön tuotannonalan vientitulos
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Yhteisön tuotannonalan vientimyynti
100
83
42
96
108
Vientihinta
100
76
56
35
65
Indeksi: 2004=100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(87)
Yhteisön tuotannonalan viennin määrä lisääntyi tarkastelujakson aikana. Yhteisön tuotannon kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla oli valtaosa vientiä (90-95 %). Yhteisön tuotannonala myi tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaille. Yhteisön tuotannonalan myynti muualle kuin EU:hun koostui täysin samanlaisista tuotelajeista kuin EU:hun myydyt. Yhteisön tuotannonalan vienti oli yleensä kannattavaa tarkastelujaksolla, vaikkakin kannattavuus oli laskusuunnassa. Vientihinnat putosivat mutta olivat silti edelleen korkeammalla kuin myyntihinnat yhteisössä. Voimakas vientitulos osoittaa, että tämäntyyppinen tuotannonala on elinkelpoinen ja kilpailukykyinen.
(88)
Sen vuoksi yhteisön tuotannonalan vientitulos auttoi pitämään liiketoimintaa yllä eikä vaikuttanut aiheutuneeseen vahinkoon.
5.3.2. Yhteisön tuottajien välinen kilpailu
(89)
Toinen tuottaja yhteisössä on etuyhteydessä tarkasteltavana olevan tuotteen yhdysvaltalaiseen perinteiseen tuottajaan. Tuottaja ei valmistanut tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelujakson alussa. Se tuli markkinoille vasta vuonna 2007 ja sai kaksi sopimusta tutkimusajanjaksolla. Tältä osin on huomattava, että myönnetyt sopimukset liittyvät tarjouskilpailuun, johon vain tämä tuottaja osallistui ja jossa sopimus myönnettiin oikeustoimien seurauksena. Toisen yhteisön tuottajan vahinkoindikaattorit seurailivat lisäksi samankaltaista mallia kuin valituksen tekijän. Näin ollen valituksen tekijälle aiheutunut vahinko, joka voidaan selvästi havaita vahinkoindikaattoreiden heikkenemisessä tarkastelujaksolla, ei voinut johtua tästä uudesta toimijasta yhteisön markkinoilla.
5.3.3. Kolmansista maista tuleva tuonti
(90)
Kolmansista maista tulevaa tuonti oli lähes olematonta tutkimusajanjaksolla, kuten tarkastelujaksollakin. Tähän päädyttiin asianomaisten osapuolten toimittamien tietojen perusteella, koska asiaan liittyvät Eurostatin tilastot eivät ole riittävän yksityiskohtaisia, jotta niistä näkisi vain tarkasteltavana olevan tuotteen tai kohtuullisen arvion. Asiaa koskevat tiedot osoittavat, että Yhdysvalloista oli vain hajanaista tuontia, joka ei voinut aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle vähäisen määränsä vuoksi.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä
100
0
0
0
100
Indeksi: 2004=100
Lähde: Asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot.
5.3.4. Yhteisön tuotannonala ei tehnyt tarjousta kaikissa tarjouskilpailuissa tutkimusajanjaksolla
(91)
Yhteisön markkinoilla hankinta tapahtuu pääasiassa tarjouskilpailujen kautta. Markkinoiden avoimuuden osalta on havaittu, että jotkin tarjousasiakirjoista on laadittu sopimuksen myöntävän tahon ja tuottajien välisen näkemystenvaihdon tuloksena ennen tarjouksen julkaisemista. Näissä tapauksissa tarjouskilpailujen ehdot saattavat lannistaa muita toimijoita niin, että ne eivät osallistu tarjouskilpailuun. Tutkimuksessa vahvistettiin, että yhteisön tuotannonala tai ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja eivät esittäneet tarjousta jokaisessa tarjouskilpailussa. Yhteisön tuotannonala jätti tarjouksia vain, jos se saattoi esittää kohtuullisen kaupallisen tarjouksen. Sellaisia pakottavia syitä ei havaittu, jotka osoittaisivat, että tarkastelujaksolla selvästi aiheutunut vahinko olisi johtunut siitä, että yhteisön tuotannonala ei osallistunut tarjouskilpailuihin, joita ei pidetty liiketoiminnan kannalta järkevinä vaihtoehtoina.
5.3.5. Tarkasteltavana olevan tuotteen muiden kuin hintatekijöiden vaikutus
(92)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarjoukset voivat kattaa tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi muitakin tekijöitä, kuten ylläpito-, huolto- tai rakennustöitä. Hinta ei myöskään aina ole ainoa myöntämisperuste. Sopimuksen myöntävät viranomaiset voivat ottaa hinnan lisäksi käyttöön muitakin perusteita, jotka liittyvät tuotteen teknisiin lisävalmiuksiin tai muihin lisäominaisuuksiin. Vaikka myöntämisperusteisiin liittyisikin tällaisia tekijöitä, tutkimuksessa kuitenkin havaittiin, että hintaan liittyvillä pisteillä on merkittävä osuus myönnettävistä pisteistä. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että yksikään myöntävä viranomainen ei sulkenut tarjousta pois sillä perusteella, että tarjouksessa ei ollut joitakin lisäominaisuuksia. Toisin sanoen perusvaatimukset täytettiin aina. Lisäominaisuuksia ei yleensä saa ilman lisäkustannuksia. Asianomainen viejä tarjosi joissakin tapauksissa lisäominaisuuksia vaadittujen lisäksi, mikä vain osoittaa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintojen alhaista ja vahinkoa aiheuttavaa tasoa.
(93)
Edellä esitetty huomioon ottaen ainoastaan asianomaisesta maasta peräisin oleva tuonti olisi voinut aiheuttaa merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
5.4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(94)
Päätelmänä voidaan alustavasti vahvistaa, että yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko, jolle on ominaista EU:n myynnin ja markkinaosuuden pieneneminen samoin kuin negatiivinen taloudellinen tulos, aiheutui polkumyyntituonnista. Yhteisön tuotannonalan vientituloksella, kolmansista maista tulevalla tuonnilla, yhteisön tuottajien välisellä kilpailulla eikä edellä mainituilla tarjouksen tekemiseen liittyvillä tekijöillä ei ollut merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan negatiiviseen kehitykseen.
(95)
Edellä esitetyssä tarkastelussa erotettiin asianmukaisesti toisistaan kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, minkä perusteella voidaan vahvistaa, että kyseiset muut tekijät eivät muuta sitä tosiseikkaa, että tarkastellun vahingon on katsottava johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
6. YHTEISÖN ETU
6.1. Yleishuomioita
(96)
Komissio tutki, oliko alustavasti todetusta vahingollisesta polkumyynnistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi toimenpiteiden toteuttaminen ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tätä varten mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vaikutuksia tarkasteltiin kaikkien esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
6.2. Yhteisön tuotannonalan etu
(97)
Vahinkoanalyysi osoitti selvästi, että yhteisön tuotannonala kärsi polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Viime vuosina lisääntyneen polkumyyntituonnin johdosta myyntihinnat ja -määrät laskivat yhteisön markkinoilla ja yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonala ei kyennyt saavuttamaan kannattavuustasoa, joka olisi ollut oikeassa suhteessa sen kilpailuvahvuuksiin.
(98)
Jos toimenpiteitä ei ottaisi käyttöön, yhteisön tuotannonalan jo valmiiksi heikko taloudellinen tilanne heikkenisi selvästi entisestään ja lopulta johtaisi yhteisön tuotannonalan lakkauttamiseen. Toimenpiteillä estettäisiin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin huomattava lisääntyminen, jolloin yhteisön tuotannonala voisi ainakin säilyttää nykyisen markkina-asemansa. Tutkimus on osoittanut, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden lisääntyminen tapahtuu suoraan yhteisön tuotannonalan kustannuksella. On myös huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat todennäköisesti vielä kasvavat keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, kun turvallisuuspolitiikan merkitys kasvaa ja EU:n ulkopuolisissa maissa (varsinkin Yhdysvalloissa) vientirahdin läpivalaisu ennen Euroopan unionista lähtöä tulee pakolliseksi. On selvästi yhteisön tuotannonalan intresseissä olla päästämättä tilannettaan heikkenemään, jotta se voi saada hyötyä edellä mainitusta positiivisesta markkinakehityksestä.
(99)
Toimenpiteiden käyttöönotolla palautetaan tuontihinta vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, jotta yhteisön tuotannonala voi kilpailla hyvän kauppatavan mukaisissa olosuhteissa asianmukaisen kilpailuedun perusteella.
(100)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi selvästi yhteisön tuotannonalan edun mukaista.
6.3. Tuojien ja jakelijoiden edut
(101)
Toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta tuojiin ja jakelijoihin ei ole tarkasteltu, koska yhteisössä ei ole tiedossa tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömiä tuojia tai jakelijoita.
6.4. Varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajien etu
(102)
Varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajia ei ole ilmoittautunut, eivätkä ne ole toimittaneet tietoja perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
6.5. Käyttäjien ja kuluttajien etu
(103)
Kuluttajajärjestöiltä ei saatu kannanottoja menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Sen vuoksi ja koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei käytetä kulutustuotteiden tuotannossa, analyysissa on tarkasteltu pelkästään toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin.
(104)
Kyselylomake lähetettiin kaikille tulliviranomaisille yhteisössä. Muita käyttäjiä ei ilmoittautunut menettelyn vireillepanosta ilmoittamisen jälkeen. Maltan, Belgian, Alankomaiden, Yhdistyneen kuningaskunnan, Espanjan, Portugalin, Tšekin, Latvian ja Slovakian tulli- ja/tai satamaviranomaiset toimivat tutkimuksessa yhteistyössä, joskin vaihtelevassa määrin. Tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihto näiden käyttäjien osalta oli lähes 6 miljoonaa euroa, ja niiden osuus yhteisön kulutuksesta oli 15 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksen mukaan kyseiset käyttäjät ostivat tutkimusajanjaksolla viisi tarkasteltavana olevan tuotteen yksikköä ainoalta kiinalaiselta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhden yksikön yhdysvaltalaiselta tuottajalta eivätkä yhtään yhteisön tuotannonalalta.
(105)
Tarkastelujaksolla joillakin käyttäjillä oli useampia hankintalähteitä. Yksi käyttäjistä ilmoitti olevansa huolissaan mahdollisuudesta hankkia tarkasteltavana olevaa tuotetta nopeasti ja tarpeidensa mukaan. Yhteisön tuotannonala on selvästi sellaisessa asemassa, että se pystyy edelleenkin toimittamaan tuotetta kaikkien käyttäjien eurooppalaiseen toimintaan, sillä toimitusaika tarjouskilpailun ja sopimuksen myöntämisen välillä antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden vastata kysyntään ilman merkittäviä ongelmia.
(106)
Kaksi yhteistyössä toiminutta käyttäjää oli huolissaan kielteisistä vaikutuksista, joita toimenpiteillä saattaisi olla sekä kilpailuun että innovatiivisten ratkaisujen kannustamiseen, mutta tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään konkreettista näyttöä. On myös huomattava, että polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisella käyttöönotolla pyritään korjaamaan epäterveitä kaupan käytäntöjä eikä pysäyttämään kilpailua. Lisäksi näille nimenomaisille markkinoille osallistuvien toimijoiden määrä ja tuotettujen tuotteiden tyyppi (osaamisvaltainen) varmistavat, että innovointi säilyy yhtenä markkinatoimijoiden tärkeimmistä prioriteeteista.
(107)
Keskeisenä yhteisön käyttäjien huolenaiheena on, että toimenpiteillä saattaisi olla negatiivista vaikutusta niiden budjettiin ja että ne lisäisivät tullihallintojen investointikustannuksia. Jotkin käyttäjät kuitenkin totesivat, että kaikissa tulliin liittyvissä menettelyissä kustannusten, joihin siis myös polkumyyntitullit kuuluvat, tulisi jäädä tarkasteltavana olevan tuotteen myyjän kannettaviksi. Tällöin kyseessä voisi olla perusasetuksen 12 artiklassa tarkoitettu absorptio. Tarkasteltavana olevan tuotteen osuus käyttäjien budjetista on kuitenkin joka tapauksessa vähäinen.
(108)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta pidetään lisäksi käyttöomaisuusinvestointina sen pitkän käyttöajan vuoksi (yleensä yli 10 vuotta). Näin ollen mahdollisesti maksetut polkumyyntitullit olisi jaettava läpivalaisulaitteen koko käyttöiälle.
(109)
Tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään, mikä osoittaisi, että toimenpiteillä olisi vaikutusta käyttäjien toimintaan tai tämäntyyppisiä järjestelmiä käyttävän henkilöstön lukumäärään, tullihenkilöstöön taikka liitännäispalveluista vastaavaan henkilöstöön.
(110)
Lisäksi väitettiin, että viranomaiset EU:ssa noudattavat tiukasti julkista hankintaa koskevia sääntöjä, jotka takaavat avoimen valintamenettelyn. On huomattava, että julkisia hankintoja koskevien menettelyjen tarkoituksena ei ole toimia polkumyyntikäytäntöjen vastavoimana. Avoimet markkinat tuovat selvästi esiin kaikki pyrkimykset epäterveisiin kaupan käytäntöihin ja vahvistavat tarvetta palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset markkinoille.
(111)
Yhteisön tuotannonala olisi selvästi tilanteessa, jossa se saisi hyötyä mahdollisista toimenpiteistä suurtuotannon etujen lisääntyessä, koska tuotanto ja myynti lisääntyisivät.
(112)
Edellä esitetty huomioon ottaen katsotaan, että tämänhetkisissä olosuhteissa Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuta merkittävästi yhteisön käyttäjiin.
6.6. Yhteisön etua koskevat päätelmät
(113)
Eri osapuolten etujen selvittämisen perusteella päätellään alustavasti, ettei yhteisön etua kokonaisuutena tarkastellen ole olemassa sellaisia etuja, jotka olisivat merkittävämpiä kuin yhteisön etu ottaa väliaikaisesti käyttöön toimenpiteitä, joilla poistettaisiin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvat kauppaa vääristävät vaikutukset.
7. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(114)
Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.
7.1. Vahingon korjaava taso
(115)
Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(116)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi voida taata yhteisön tuotannonalalle mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Laskelmissa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 12-16 prosenttia liikevaihdosta (täsmällistä lukua ei voida antaa luottamuksellisuussyistä). Osoitettiin, että tämä on voittotaso, jota voidaan kohtuudella odottaa, kun vahingollista polkumyyntiä ei esiinny, koska tämäntyyppinen voittomarginaali vastaa marginaalia, johon yhteisön tuotannonala pääsi ennen kiinalaisen tuonnin ilmestymistä yhteisön markkinoille. Tämän perusteella yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Tämä vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(117)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä cif-tuontiarvosta. Tämä ero oli ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta korkeampi kuin polkumyyntimarginaali.
7.2. Väliaikaiset toimenpiteet
(118)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli todetun polkumyyntimarginaalin tasolla.
(119)
Kiinaan sovellettavan väliaikaisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 36,6 prosenttia.
(120)
On muistettava, että Euroopan unionin markkinoita hallitsevat pääasiassa julkiset tarjouskilpailumenettelyt, ja markkinat ovat melko pienet ja niille osallistuvien toimijoiden määrä vähäinen. Avoimuuden varmistamiseksi ja toimenpiteiden tehokkuuden seuraamiseksi pidetään tämän vuoksi asianmukaisena, että jäsenvaltioiden asiaan liittyvät viranomaiset toimittavat komissiolle luottamuksellisesti kausittain tietoja tarjouskilpailujen voittajista.
8. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(121)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia rahdinvalvontajärjestelmiä, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai alfa-, beeta- tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (Taric-koodit 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091), sekä tällaisilla järjestelmillä varustettuja moottoriajoneuvoja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90 (Taric-koodi 8705909010).
2. Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti Euroopan unioniin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 36,6 prosenttia.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen Euroopan unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.
Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2009.