RAADETS AFGOERELSE af 6. december 1994 om et handlingsprogram for gennemfoerelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Det Europaeiske Faellesskab (94/819/EF)
RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 127,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (2),
i henhold til fremgangsmaaden i traktatens artikel 189 C (3), og
ud fra foelgende betragtninger:
1. Efter traktaten skal Faellesskabet ivaerksaette en erhvervsuddannelsespolitik, der stoetter og supplerer medlemsstaternes aktioner;
2. denne politik skal gennemfoeres med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelaeggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne, og uden at der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser;
3. Raadet fastsatte i afgoerelse 63/266/EOEF (4) almindelige principper for gennemfoerelse af en faelles politik for faglig uddannelse; anvendelsen af disse almindelige principper paahviler medlemsstaterne og Faellesskabets kompetente myndigheder inden for rammerne af traktaten;
4. Raadet har med afgoerelse 86/365/EOEF (5) og afgoerelse 89/27/EOEF (6) vedtaget de to faser af COMETT-programmet om samarbejde mellem universiteter og virksomheder om uddannelse paa teknologiomraadet;
5. Raadet har med afgoerelse 89/657/EOEF (7) vedtaget handlingsprogrammet EUROTECNET til fremme af innovation inden for erhvervsuddannelse som foelge af ny teknologi i Det Europaeiske Faellesskab;
6. Raadet har med afgoerelse 90/267/EOEF (8) vedtaget handlingsprogrammet FORCE til udvikling af efter- og videreuddannelse i Det Europaeiske Faellesskab;
7. Raadet har med afgoerelse 87/569/EOEF (9), vedtaget og derefter aendret handlingsprogrammet PETRA for erhvervsuddannelse af unge og forberedelse af unge til arbejds- og voksenlivet;
8. Raadet har med afgoerelse 89/489/EOEF (10) vedtaget handlingsprogrammet LINGUA til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det Europaeiske Faellesskab;
9. i henhold til evalueringsrapporter om Faellesskabets handlingsprogrammer, der er medtaget i Kommissionens beretning til Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, tilfoejer faellesskabssamarbejdet paa erhvervsuddannelsesomraadet en reel vaerditilvaekst til de aktioner, der gennemfoeres i og af medlemsstaterne;
10. Kommissionen understreger i sit arbejdspapir om retningslinjer for EF's indsats paa uddannelsesomraadet, at den har til hensigt at rationalisere og forenkle handlingsprogrammer paa erhvervsuddannelsesomraadet ved at slaa dem sammen til et enkelt program og ved at styrke de elementer, der forekommer at vaere de mest lovende, hvad angaar baade stimulerende virkninger og vaerditilvaekst paa europaeisk plan;
11. Kommissionen opfordrer i sin henstilling 87/567/EOEF af 24. november 1987 om erhvervsuddannelse for kvinder (11) medlemsstaterne til at styrke foranstaltninger til fremme af lige muligheder; med Faellesskabets tredje handlingsprogram paa mellemlang sigt (1991-1995) om lige muligheder for kvinder og maend (12) forpligter Kommissionen sig til fortsat at gennemfoere udveksling af erfaringer og knowhow via IRIS-nettet og til at udvikle dette net for bedre at kunne bestemme kvindernes uddannelsesbehov, for at fremme nyskabende uddannelser og for at udvikle en europaeisk metodologi paa omraadet; der er behov for en saerlig indsats for at aabne nye erhvervsomraader for kvinder og for at goere det nemmere for dem at komme tilbage til arbejdsmarkedet efter en erhvervspause;
12. Raadet giver i sin resolution af 11. juni 1993 om erhvervsuddannelse i 1990'erne (13) udtryk for den opfattelse, at erhvervsuddannelsernes kvalitet i medlemsstaterne boer hoejnes for at give den enkelte oegede muligheder for at udvikle sine faerdigheder og kvalifikationer for hermed at bidrage til oeget oekonomisk og social samhoerighed samt forbedre det europaeiske erhvervslivs konkurrenceevne;
13. Raadet har i naevnte resolution af 11. juni 1993 konstateret, at Faellesskabet kan yde et vigtigt bidrag til samarbejdet mellem medlemsstaterne ved at udvikle en overordnet og sammenhaengende uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitik, som stoetter og supplerer medlemsstaternes politik;
14. punkt 15 i faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder, som stats- og regeringscheferne for elleve af Det Europaeiske Faellesskabs medlemsstater vedtog paa Det Europaeiske Raads moede den 9. december 1989 i Strasbourg, lyder saaledes:
»15. Enhver arbejdstager i Det Europaeiske Faellesskab skal kunne have adgang til erhvervsuddannelse, lige saa laenge den paagaeldende er erhvervsaktiv. Der maa ikke i betingelserne for denne adgang ligge nogen forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet.
De kompetente offentlige myndigheder, virksomhederne og arbejdsmarkedets parter boer inden for hver deres kompetenceomraade tilvejebringe de noedvendige tilbud om livslang efter- og videreuddannelse, saaledes at alle borgere faar mulighed for at ajourfoere deres faglige viden, bl.a. gennem frihed i forbindelse med uddannelse, at dygtiggoere sig og at erhverve ny viden, navnlig under hensyn til den tekniske udvikling.«;
15. i sin henstilling 93/404/EOEF af 30. juni 1993 om adgang til erhvervsmaessig efter- og videreuddannelse (14) henstiller Raadet til medlemsstaterne, at de under hensyn til de disponible midler og til de kompetente offentlige myndigheders, virksomhedernes og arbejdsmarkedets parters respektive ansvar samt til de forskelle, der er mellem medlemsstaternes lovgivning og/eller nationale praksis udformer deres erhvervsuddannelsespolitik saaledes, at enhver arbejdstager i Faellesskabet skal kunne have adgang til erhvervsmaessig efter- og videreuddannelse uden nogen form for forskelsbehandling og lige saa laenge, den paagaeldende er erhvervsaktiv;
16. den vaerditilvaekst, som Faellesskabets indsats medfoerer, boer konsolideres og styrkes i takt med den gradvise etablering af et samarbejdsomraade inden for uddannelse og erhvervskvalifikationer, der er knyttet sammen med det indre markeds funktion, under hensyntagen til Raadets resolution af 3. december 1992 om kvalifikationers gennemsigtighed (15);
17. i Kommissionens sammenfattende rapport udarbejdet paa grundlag af medlemsstaternes bidrag, der er baseret paa memorandummet om erhvervsuddannelse i 1990'erne, goeres der rede for de hovedtendenser, som alle medlemsstaterne konfronteres med i dette europaeiske samarbejdsomraade inden for uddannelse og erhvervskvalifikationer;
18. Paa Det Europaeiske Raads moede den 10.-11. december 1993 naaede man til den konklusion, at Faellesskabets aktion som foelge af de enkelte medlemsstaters institutionelle, lovgivningsmaessige eller overenskomstmaessige saerpraeg boer koncentreres omkring fastlaeggelse af en maalsaetning, idet det overlades til medlemsstaterne at vaelge midler tilpasset deres situation inden for generelle rammer fastlagt i faellesskab, og at medlemsstaterne for at styrke den europaeiske oekonomis evne til at skabe beskaeftigelse boer tage udgangspunkt i forslagene i Kommissionens hvidbog om en strategi paa mellemlang sigt for vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse samt tage velvilligt hensyn til hvidbogen om europaeisk social- og arbejdsmarkedspolitik - en vej frem for Unionen;
19. for at sikre en sammenhaengende udvikling af erhvervsuddannelsen i Faellesskabet boer der opstilles en faellesmaalsaetning for gennemfoerelsen af dette program med det formaal at stoette og supplere medlemsstaternes initiativer paa erhvervsuddannelsesomraadet;
20. de forskellige foranstaltninger boer tilrettelaegges inden for fire hovedomraader: det foerste omhandler stoette til forbedring af erhvervsuddannelsessystemerne og -ordningerne i medlemsstaterne; det andet omhandler stoette til forbedring af erhvervsuddannelsesaktionerne vedroerende virksomheder og arbejdstagere, herunder gennem samarbejde mellem universiteter og virksomheder; det tredje omhandler stoette til udvikling af sprogkundskaberne og af kendskabet til og udbredelsen af nyskabelser paa erhvervsuddannelsesomraadet; det fjerde omhandler ledsageforanstaltninger;
21. fremme af indlaeringen af fremmedsprog som led i erhvervsuddannelse er af afgoerende betydning for udviklingen af en europaeisk dimension i erhvervsuddannelserne;
22. de foranstaltninger, der er udviklet inden for programmet, sigter alle mod et tvaernationalt samarbejde, der tilfoejer de aktioner, der gennemfoeres af medlemsstaterne eller af aktoerer paa uddannelsesomraadet, en reel vaerditilvaekst under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet;
23. medlemsstaterne traeffer de noedvendige bestemmelser for at sikre samordning og tilrettelaeggelse paa nationalt plan af dette programs gennemfoerelse, isaer ved at indfoere egnede nationale strukturer og mekanismer paa baggrund af erfaringerne med de eksisterende net og strukturer;
24. Kommissionen soerger for, at der er kohaerens mellem naervaerende program og Faellesskabets handlingsprogram paa uddannelsesomraadet og de oevrige faellesskabsforanstaltninger; der boer tilskyndes til operationel komplementaritet mellem naervaerende program og faellesskabsinitiativprogrammerne og til samordning af aktiviteterne i naervaerende program og fjerde rammeprogram for forskning og udvikling;
25. Kommissionen og medlemsstaterne boer i faellesskab sikre en konstant overvaagning og en systematisk evaluering af dette program og foranstaltningerne;
26. dette program boer vaere aabent for deltagelse af de associerede lande i Central- og OEsteuropa i overensstemmelse med betingelserne i de tillaegsprotokoller til associeringsaftalerne om deltagelse i faellesskabsprogrammer, der skal indgaas med disse lande; programmet boer vaere aabent for deltagelse af Cypern og Malta paa grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gaelder for EFTA-landene, og i overensstemmelse med procedurer, der skal aftales med de naevnte lande -
TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:
Artikel 1
Fastlaeggelse af programmet
1. Med denne afgoerelse opstilles et handlingsprogram for gennemfoerelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Faellesskabet, der stoetter og supplerer medlemsstaternes aktioner med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelaeggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne, og uden at der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser.
2. Handlingsprogrammet kaldes LEONARDO DA VINCI-programmet, og det ivaerksaettes for perioden 1. januar 1995 til 31. december 1999.
3. Under hensyn til de saerlige institutionelle, lovgivningsmaessige eller aftalemaessige forhold i de enkelte medlemsstater er Faellesskabets indsats baseret paa en faellesmaalsaetning for gennemfoerelsen af dette program, som tager sigte paa at stoette og supplere medlemsstaternes initiativer paa erhvervsuddannelsesomraadet.
4. De faellesskabsforanstaltninger, der er fastsat i artikel 4 og i bilaget, gennemfoeres paa grundlag af faellesmaalsaetningen i stk. 3 med det formaal at stoette og supplere de aktioner, der gennemfoeres af og i medlemsstaterne.
5. Formaalet med overvaagningen i henhold til artikel 9 er at analysere de opnaaede resultater og at drage konklusioner heraf med hensyn til faellesskabsaktionens viderefoerelse.
Artikel 2
Definitioner
Under hensyn til forskellene mellem systemerne og ordningerne i medlemsstaterne forstaas i denne afgoerelse ved:
a) »erhvervsmaessig grunduddannelse«: enhver form for erhvervsmaessig grunduddannelse, herunder teknisk uddannelse og erhvervsuddannelse samt laerlingeuddannelser, som goer det muligt for de unge at opnaa en erhvervskvalifikation, der anerkendes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor uddannelsen gennemfoeres
b) »efter- og videreuddannelse«: enhver erhvervsuddannelsesforanstaltning, der foelges af arbejdstagere i Faellesskabet, medens de er erhvervsaktive
c) »livslang uddannelse«: samarbejdet mellem de eksisterende uddannelsesomraader samt saerlige foranstaltninger med henblik paa permanent uddannelse hele livet igennem
d) »erhvervsvejledning«: raadgivning og oplysning om valg af erhverv og jobmobilitet, dels som led i uddannelsen eller erhvervsuddannelsen, dels i form af initiativer til individuel orientering
e) »virksomhed«: enhver virksomhed i den private eller offentlige sektor, uanset dens stoerrelse og retlige status, og uanset hvilken erhvervssektor den opererer i, og enhver form for oekonomisk aktivitet, herunder erhvervsdrivende foreninger
f) »arbejdstager«: enhver person med tilknytning til arbejdsmarkedet, uanset om denne udoever en beskaeftigelse, herunder ogsaa selvstaendige erhvervsdrivende
g) i) »arbejdsmarkedets parter paa nationalt niveau«: arbejdstagerorganisationer i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis
ii) »arbejdsmarkedets parter paa faellesskabsniveau«: arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer, som deltager i den sociale dialog paa faellesskabsniveau
h) »erhvervsuddannelsesinstitution«: alle offentlige, halvoffentlige eller private institutioner, der i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis tilrettelaegger eller tilbyder erhvervsuddannelse, videreuddannelse, ajourfoering af kvalifikationer eller omskoling, uanset hvorledes disse institutioner benaevnes i medlemsstaterne
i) »universitet«: alle former for hoejere uddannelsesinstitutioner, der i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis formidler kvalifikationer eller udsteder eksamensbeviser paa hoejere niveau, uanset hvorledes disse institutioner benaevnes i medlemsstaterne
j) »aaben undervisning og fjernundervisning«: enhver form for fleksibel erhvervsuddannelse, der omfatter:
- anvendelse af traditionelle eller avancerede informations- og kommunikationsteknologier og -tjenester og
- stoette fra personlige raadgivere og vejledere.
Artikel 3
Faellesmaalsaetning
Faellesmaalsaetningen i artikel 1, stk. 3, skal bidrage til at virkeliggoere maalene i traktatens artikel 127 paa grundlag af foelgende maalsaetninger:
a) forbedre kvaliteten af og nyskabelsen inden for erhvervsuddannelsessystemerne og -ordningerne i medlemsstaterne
b) styrke EF-dimensionen i erhvervsuddannelserne og erhvervsvejledningen
c) fremme livslang uddannelse for at lette en konstant tilpasning af kvalifikationerne med det formaal at opfylde arbejdstagernes og virksomhedernes behov, bidrage til mindskelse af arbejdsloesheden og lette den enkeltes udfoldelsesmuligheder
d) give alle unge i Faellesskabet, som oensker det, mulighed for et eller om muligt to eller flere aars erhvervsmaessig grunduddannelse efter deres obligatoriske skolegang paa fuld tid, som foerer til faglige kvalifikationer, der anerkendes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor de er erhvervet
e) fremme saerlige erhvervsuddannelsesforanstaltninger for voksne uden tilstraekkelige faglige kvalifikationer, isaer voksne uden en tilstraekkelig uddannelse
f) forbedre erhvervsundervisningens og -uddannelsernes status og goere dem mere tiltraekkende samt arbejde for, at erhvervskvalifikationer vurderes lige saa hoejt som akademiske eksamensbeviser
g) fremme faglig uddannelse af unge og forberedelse af unge til voksen- og arbejdslivet i betragtning af de krav, som samfundet og den teknologiske udvikling stiller
h) tilskynde til saerlige erhvervsuddannelsesaktioner for daarligt stillede unge uden en passende uddannelse og isaer unge, der forlader skolesystemet uden en passende uddannelse
i) fremme lighed i adgangen til erhvervsmaessig grund- og videreuddannelse for personer der staar svagt, f.eks. som foelge af socio-oekonomiske, eller etniske forhold eller fysiske eller psykiske handicap, idet opmaerksomheden isaer rettes mod personer, som er ramt af flere risikofaktorer, og som derfor er truet af social og oekonomisk udstoedelse
j) stoette erhvervsuddannelsespolitikken saaledes, at enhver arbejdstager i Faellesskabet skal kunne have adgang til erhvervsmaessig efter- og videreuddannelse uden nogen form for forskelsbehandling og lige saa laenge, den paagaeldende er erhvervsaktiv
k) fremme lige adgangsmuligheder for kvinder og maend og deres faktiske deltagelse i erhvervsuddannelse, isaer for at aabne nye erhvervsomraader for dem og goere det nemmere for dem at komme tilbage til arbejdsmarkedet efter en erhvervspause
l) fremme lige adgangsmuligheder for vandrende arbejdstagere og deres boern samt for handicappede personer og fremme deres faktiske deltagelse i erhvervsuddannelse
m) - fremme samarbejdet om kvalifikationskrav og uddannelsesbehov og
- tilskynde til erhvervelse af kvalifikationer og til disses gennemsigtighed samt til forstaaelse af, hvilke noeglekvalifikationer der kraeves i forbindelse med den teknologiske udvikling, det indre markeds funktion, herunder den frie bevaegelighed for varer, tjenesteydelser, personer og kapital, virksomhedernes konkurrenceevne og arbejdsmarkedets behov
n) fremme erhvervsuddannelse under hensyn til resultaterne af programmerne for forskning og teknologisk udvikling, isaer gennem samarbejde mellem universiteter og virksomheder om uddannelse i teknologi og i anvendelse og overfoersel heraf
o) fremme den gradvise etablering af et europaeisk samarbejdsomraade inden for erhvervsuddannelse og -kvalifikationer, isaer ved udveksling af information og erfaringer vedroerende hindringerne for uddannelsesinstitutionernes frie udveksling af tjenesteydelser
p) stoette aktiviteter, der tager sigte paa at laegge stoerre vaegt paa sprogkundskaber i erhvervsuddannelsesaktionerne
q) fremme udviklingen af erhvervsvejledningsforanstaltninger med henblik paa at give alle mulighed for livslang erhvervsvejledning af kvalitet
r) fremme udviklingen af metoder til selvstudium paa arbejdspladsen og aaben undervisning og fjernundervisning, isaer for at lette adgangen til efter- og videreuddannelse
s) tilskynde til, at noeglekvalifikationer tillaegges stoerre vaegt og integreres i erhvervsuddannelsesaktionerne med henblik paa at fremme erhvervelsen af fleksible kvalifikationer og personlige faerdigheder, som er noedvendige for arbejdstagernes mobilitet og virksomhedernes behov.
Artikel 4
Faellesskabsforanstaltninger
1. Kommissionen gennemfoerer i samraad med medlemsstaterne de faellesskabsforanstaltninger, der er fastsat i bilaget.
2. Kommissionen traeffer i samraad med medlemsstaterne foranstaltninger, som skal sikre en passende overgang mellem de aktioner, der allerede er ivaerksat som led i programmerne COMETT, FORCE, EUROTECNET, PETRA og LINGUA, og de faellesskabsforanstaltninger, der gennemfoeres som led i naervaerende program.
3. Medlemsstaterne traeffer de noedvendige bestemmelser for at sikre samordning og tilrettelaeggelse paa nationalt plan af dette programs gennemfoerelse, isaer ved at indfoere egnede nationale strukturer og mekanismer.
Artikel 5
Finansiering
1. De EF-midler, der skoennes noedvendige til gennemfoerelsen af dette program, beloeber sig til 620 mio. ECU inden for rammerne af de finansielle overslag for 1993 til 1999.
2. Budgetmyndigheden fastlaegger de disponible bevillinger for hvert regnskabsaar i overensstemmelse med principperne for forsvarlig forvaltning i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.
Artikel 6
Udvalg
1. Kommissionen bistaas af et udvalg, der bestaar af to repraesentanter for hver medlemsstat, og som har Kommissionens repraesentant som formand.
2. Hvad angaar de punkter, der er naevnt i stk. 3, litra b), bistaas udvalget af underudvalg og/eller arbejdsgrupper paa specifikke omraader (isaer erhvervsmaessig grunduddannelse, efter- og videreuddannelse og samarbejde mellem universiteter og virksomheder).
3. Udvalget afgiver udtalelse om foelgende punkter:
a) - de generelle retningslinjer vedroerende EF-stoetten (stoerrelse, varighed og modtagere)
- spoergsmaal vedroerende dette programs interne fordeling
- fremgangsmaaden ved udvaelgelse, overvaagning, evaluering, udbredelse og overfoersel af resultaterne
b) - prioriteringen af de faellesskabsforanstaltninger, der er naevnt i bilaget, del A, punkt I.2 og II.2, og det heraf foelgende aarlige arbejdsprogram
- spoergsmaal vedroerende naervaerende programs generelle balance
- ethvert andet spoergsmaal vedroerende naervaerende programs gennemfoerelse.
4. Hvad angaar de punkter, der er naevnt i stk. 3, litra a), forelaegger Kommissionens repraesentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster.
Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Raadet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger.
I saa fald udsaetter Kommissionen gennemfoerelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgoerelse om, i et tidsrum paa to maaneder.
Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe en anden afgoerelse inden for det tidsrum, der er naevnt i foregaaende afsnit.
5. Hvad angaar de punkter, der er naevnt i stk. 3, litra b), forelaegger Kommissionens repraesentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster, i givet fald ved afstemning.
Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen.
Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.
Artikel 7
Arbejdsmarkedets parter
Med forbehold af proceduren i artikel 6, stk. 4 og 5, kan Kommissionen hoere udvalget vedroerende ethvert spoergsmaal i forbindelse med anvendelsen af denne afgoerelse.
Samme antal repraesentanter for arbejdsmarkedets parter som antallet af medlemsstaternes repraesentanter, og som udnaevnes af Kommissionen efter indstilling fra arbejdsmarkedets parter paa faellesskabsniveau, deltager i tilfaelde af en saadan hoering i udvalgets arbejde som observatoerer.
De har ret til at anmode om, at deres holdning indfoeres i protokollen for udvalgets moeder.
Artikel 8
Kohaerens og komplementaritet
1. Kommissionen soerger for, at der er kohaerens mellem dette program og Faellesskabets handlingsprogram paa uddannelsesomraadet og de oevrige faellesskabsforanstaltninger.
2. Kommissionen og medlemsstaterne tilskynder til operationel komplementaritet mellem dette program og faellesskabsinitiativprogrammerne.
Inden for rammerne af deres ansvar for gennemfoerelsen af EF-stoetterammerne har medlemsstaterne mulighed for at skabe kohaerens mellem dette program og strukturfondene i henhold til bestemmelserne for strukturfondene.
Kommissionen og medlemsstaterne soerger navnlig for, at de faellesskabsforanstaltninger, der gennemfoeres inden for rammerne af dette program, supplerer strukturstoetten paa erhvervsuddannelsesomraadet ved at tilskynde til:
a) gennemfoerelse af tvaernationale erhvervsuddannelsesaktioner
b) formidling af komparativ information om erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger
c) stoerre kohaerens med beskaeftigelsespolitikkerne og politikkerne til stoette for lige muligheder for adgang til erhversmaessig grunduddannelse
- for maend og kvinder og
- for daarligt stillede grupper
d) stoerre kohaerens med politikkerne til fremme af erhvervsuddannelse som en vigtig faktor i en afbalanceret regional og lokal udvikling, under hensyntagen til de saerlige forhold i de paagaeldende regioner.
3. Kommissionen tilskynder sammen med medlemsstaterne til samordning af aktiviteterne i dette program og fjerde rammeprogram for forskning og udvikling.
4. Kommissionen bestraeber sig paa sammen med arbejdsmarkedets parter paa faellesskabsniveau at udbygge samordningen mellem dette program og den sociale dialog paa faellesskabsplan.
5. Kommissionen indgaar i et samarbejde med Det Europaeiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) om gennemfoerelsen af dette program paa de betingelser, der er fastsat i Raadets forordning (EOEF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europaeisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (16).
6. Kommissionen underretter regelmaessigt Det Raadgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse om dette programs forloeb.
Artikel 9
Deltagelse af andre lande
1. Dette program er aabent for deltagelse af de associerede lande i Central- og OEsteuropa i overensstemmelse med betingelserne i de tillaegsprotokoller til associeringsaftalerne om deltagelse i faellesskabsprogrammer, der skal indgaas med disse lande.
2. Programmet er aabent for deltagelse af Cypern og Malta paa grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler, som dem der gaelder for EFTA-landene, og i overensstemmelse med de procedurer, der skal aftales med de naevnte lande.
Artikel 10
Overvaagning, evaluering og rapporter
1. Der skal til stadighed ske en overvaagning af dette program, og denne gennemfoeres af Kommissionen og medlemsstaterne i faellesskab.
Overvaagningen vil finde sted ved hjaelp af de i stk. 3 naevnte rapporter og gennem specifikke aktiviteter.
2. Dette program goeres jaevnligt til genstand for en evaluering, der foretages af Kommissionen og medlemsstaterne i faellesskab.
Resultaterne af faellesskabsforanstaltningerne goeres jaevnligt til genstand for objektive, eksterne evalueringer efter kriterier, der fastsaettes efter proceduren i artikel 6, stk. 4.
3. Medlemsstaterne sender henholdsvis senest den 31. december 1996 og senest den 31. december 1999 Kommissionen rapporter om gennemfoerelsen og virkningerne af dette program og om de eksisterende erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger i medlemsstaterne.
4. Kommissionen forelaegger Europa-Parlamentet, Raadet, Det Europaeiske OEkonomiske og Sociale Udvalg og Det Raadgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse:
- en foreloebig rapport om gennemfoerelsen af dette program senest den 31. december 1997
- en meddelelse vedroerende spoergsmaalet om fortsaettelse af dette program senest den 30. juni 1998; denne meddelelse ledsages i givet fald af et passende forslag
- en endelig rapport om gennemfoerelsen af dette program senest den 30. juni 2000.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 6. december 1994.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 6 päivänä joulukuuta 1994,
toimintaohjelmasta Euroopan yhteisön ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamiseksi (94/819/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä(3),
sekä katsoo, että
1. perustamissopimuksessa yhteisölle annetaan vastuu jäsenvaltioiden toimia tukevan ja täydentävän ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisesta,
2. tätä politiikkaa on toteutettava kunnioittaen täysin jäsenvaltioiden vastuuta ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä eikä siihen sisälly jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista,
3. neuvosto on päätöksellään 63/266/ETY(4) hyväksynyt yleisperiaatteet ammatillista koulutusta koskevan yhteisen politiikan toteuttamiseksi; näiden yleisten periaatteiden soveltaminen on perustamissopimuksessa uskottu jäsenvaltioille ja yhteisön toimivaltaisille toimielimille,
4. neuvosto on päätöksillään 86/365/ETY(5) ja 89/27/ETY(6) hyväksynyt Comett-ohjelman kaksi vaihetta, joiden tarkoituksena on lujittaa korkeakoulujen ja yritysten välistä tekniikan alan koulutusta koskevaa yhteistyötä,
5. neuvosto on päätöksellään 89/657/ETY(7) hyväksynyt Eurotechnet-toimintaohjelman teknologisen muutoksen edellyttämän kehittelyn edistämiseksi ammatillisen koulutuksen alalla Euroopan yhteisössä,
6. neuvosto on päätöksellään 90/267/ETY(8) hyväksynyt Force-toimintaohjelman ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen kehittämiseksi Euroopan yhteisössä,
7. neuvosto on päätöksellään 87/659/ETY(9) hyväksynyt nuorten ammatillista koulutusta sekä aikuisuuteen ja työelämään valmistamista koskevan Petra-toimintaohjelman,
8. neuvosto on päätöksellään 89/489/ETY(10) hyväksynyt Lingua-toimintaohjelman vieraiden kielten taidon edistämiseksi Euroopan yhteisössä,
9. komission Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle laatimassa kertomuksessa mainittujen yhteisön toimintaohjelmia koskevien arviointikertomusten mukaisesti yhteisön ammatillista koulutusta koskeva yhteistyö antaa todellista lisäarvoa jäsenvaltioiden omilla alueillaan toteuttamille toimille,
10. yhteisön toiminnan suuntaviivoja koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla koskevassa työasiakirjassaan komissio ilmoittaa tavoitteekseen järkeistää ja yksinkertaistaa ammatillista koulutusta koskevat toimintaohjelmat yhdeksi ohjelmaksi samalla painottaen niitä ohjelmakohtia, jotka vaikuttavat eurooppalaisen lisäarvonsa ja vaikutuksensa kannalta lupaavimmilta,
11. naisten ammatillisesta koulutuksesta 24 päivänä marraskuuta 1987 annetussa suosituksessaan 87/567/ETY(11) komissio rohkaisee jäsenvaltioita tehostamaan toimenpiteitä naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi; naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa yhteisön kolmannessa keskipitkän aikavälin toimintaohjelmassa (1991-1995)(12) komissio sitoutuu edistämään kokemusten ja tietotaidon vaihtoa IRIS-verkoston välityksellä sekä kehittämään tätä verkostoa tunnistamaan naisten ammatilliset koulutustarpeet paremmin, edistämään innovatiivista ammatillista koulutusta sekä kehittämään asiaa koskevia eurooppalaisia menetelmiä; erityiskoulutuksen avulla olisi pyrittävä avaamaan naisille uusia ammatillisia toimialoja ja rohkaisemaan heitä palaamaan ammatilliseen toimintaan sen keskeytymisen jälkeen,
12. opetuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta 1990-luvulla 11 päivänä kesäkuuta 1993(13) annetussa päätöslauselmassaan neuvosto arvioi, että ammatillisen koulutuksen tasoa jäsenvaltioissa olisi nostettava, jotta yksilöiden mahdollisuuksia tietojensa ja taitojensa jatkuvaan kehittämiseen parannettaisiin ja siten edistettäisiin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden sekä Euroopan talouden kilpailukyvyn lisääntymistä,
13. opetuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta 1990-luvulla 11 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa päätöslauselmassaan neuvosto toteaa, että yhteisö voi merkittävästi myötävaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön omaksumalla jäsenvaltioiden politiikkaa tukevan ja täydentävän yleisen ja yhtenäisen lähestymistavan koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla,
14. Euroopan yhteisön 11 jäsenvaltion valtionpäämiesten ja pääministerien Eurooppa-neuvostossa Strasbourgissa 9 päivänä joulukuuta 1989 hyväksymän "Työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan" 15 kohdassa esitetään:
"15. Jokaisella Euroopan yhteisön työntekijällä on oltava mahdollisuus päästä ammatilliseen koulutukseen ja käyttää sitä hyödykseen koko työelämänsä ajan. Ammatilliseen koulutukseen pääsemistä säätelevissä ehdoissa ei saa esiintyä kansallisuuteen perustuvaa syrjintää.
Toimivaltaisten viranomaisten, yritysten tai työmarkkinaosapuolten pitäisi kunkin oman toimivaltansa osalta luoda jatko- ja täydennyskoulutusjärjestelmiä, jotta jokainen henkilö voi osallistua uudelleenkoulutukseen, varsinkin opintovapaata käyttäen, parantaa taitojaan tai hankkia uusia taitoja erityisesti teknisen kehityksen huomioon ottaen.",
15. pääsystä ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseen 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa suosituksessaan 93/404/ETY(14) neuvosto suosittelee jäsenvaltioille, että ne toimivaltaisten viranomaisten, yritysten ja työmarkkinaosapuolten käytettävissä olevat voimavarat ja vastuualueet huomioon ottaen ja kansallisten lainsäädäntöjen ja/tai käytäntöjen erilaisuutta kunnioittaen ohjaisivat ammatillista koulutusta koskevaa politiikkaansa niin, että jokaisella yhteisön työntekijällä on mahdollisuus päästä ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseen ilman, että minkäänlaista syrjintää esiintyy, ja käyttää sitä hyödykseen koko työelämänsä ajan,
16. yhteisön toiminnan lisäarvoa on vahvistettava ja lujitettava sitä mukaa kuin sisämarkkinoiden toimintaan liittyvä ammatilliselle koulutukselle ja ammatillisille pätevyyksille avoin alue asteittain kehittyy, ottaen huomioon pätevyyksien avoimuudesta 3 päivänä joulukuuta 1992(15) annetun neuvoston päätöslauselman,
17. jäsenvaltioiden ammatillisesta koulutuksesta 1990-luvulla tehtyyn muistioon laatimiin osuuksiin perustuvassa komission tiivistelmässä esitetään ne keskeiset kehityssuuntaukset, jotka koskevat jäsenvaltioitayhteisesti edellä tarkoitetulla ammatilliselle koulutukselle ja ammatillisille pätevyyksille avoimella alueella,
18. Eurooppa-neuvosto on 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 tehnyt johtopäätöksen, jonka mukaisesti yhteisön olisi kullekin jäsenvaltiolle ominaisten institutionaalisten, oikeudellisten ja sopimusoikeudellisten piirteiden vuoksi keskityttävä toiminnassaan tavoitteiden määrittelyyn antaen jäsenvaltioille mahdollisuuden valita omaan tilanteeseensa sopivat keinot yhteisesti määritellyn yleisen kehyksen rajoissa samalla, kun jäsenvaltioiden olisi parantaakseen Euroopan talouden kykyä luoda työpaikkoja pyrittävä hyödyntämään kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden edistämistä koskevasta keskipitkän aikavälin strategiasta tehdyn komission "valkoisen kirjan" ehdotuksia ja otettava myönteisellä tavalla huomioon Euroopan sosiaalipolitiikasta - unionin tiestä tehty "valkoinen kirja",
19. ammatillisen koulutuksen yhtenäisen kehittämisen edistämiseksi olisi tämän ohjelman toteuttamiseksi laadittava yhteinen tavoitekehys tarkoituksena tukea ja täydentää jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen alalla tekemiä aloitteita,
20. eri toimenpiteet olisi järjestettävä neljäksi pääasialliseksi ohjelmanosaksi: ensimmäisen tarkoituksena on tukea ammatillista koulutusta koskevien järjestelmien ja järjestelyjen kehittämistä jäsenvaltioissa; toisen tarkoituksena on tukea yritysten ja työntekijöiden ammatillista koulutusta koskevien toimenpiteiden kehittämistä korkeakoulujen ja yritysten välinen yhteistyö mukaan lukien; kolmannen tarkoituksena on tukea kielitaidon ja tietämyksen kehittämistä sekä ammatillista koulutusta koskevien innovaatioiden levittämistä; neljäs koskee tukitoimenpiteitä,
21. vieraiden kielten opiskelun edistäminen ammatillisen koulutuksen yhteydessä on olennaisen tärkeää eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämiseksi ammatillisen koulutuksen alalla,
22. kaikkien tässä ohjelmassa kehiteltyjen toimenpiteiden tavoitteena on toissijaisuusperiaatetta noudattava kansainvälinen yhteistyö, joka antaa selvää lisäarvoa jäsenvaltioiden tai ammatillisen koulutuksen alan toimijoiden toteuttamille toimille,
23. jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteensovittamiseksi ja järjestämiseksi kansallisella tasolla erityisesti luomalla tarvittavat kansallisen tason rakenteet ja mekanismit nykyisistä verkostoista ja rakenteista saadun kokemuksen huomioon ottaen,
24. komission tehtävänä on valvoa tämän ohjelman ja yhteisön koulutusalan toimintaohjelman sekä muiden yhteisön toimenpiteiden välistä yleistä yhtenäisyyttä; olisi edistettävä tämän ohjelman ja yhteisön aloiteohjelmien välisen toiminnallisen täydentävyyden toteutumista sekä tämän ohjelman ja tutkimusta ja kehittämistä koskevan neljännen puiteohjelman toimien yhteensovittamista,
25. komission ja jäsenvaltioiden olisi yhteistoiminnassa varmistettava tämän ohjelman ja siihen sisältyvien toimenpiteiden jatkuva seuranta ja järjestelmällinen arviointi, ja
26. tämän ohjelman olisi oltava avoin Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden (KIE) osallistumiselle näiden maiden kanssa yhteisön toimintaan osallistumisesta tehtävissä assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa mainituin edellytyksin; lisämäärärahojen avulla olisi Kyprokselle ja Maltalle avattava mahdollisuus osallistua tähän ohjelmaan Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti kyseisten maiden kanssa erikseen sovittavia menettelyjä noudattaen,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Ohjelman perustaminen
1. Tällä päätöksellä perustetaan toimintaohjelma yhteisön ammatillista koulutusta koskevan ja jäsenvaltioiden toimia tukevan ja täydentävän politiikan toteuttamiseksi täysin kunnioittaen jäsenvaltioiden vastuuta ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä ja jättäen ulkopuolelle kaiken jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamisen.
2. Toimintaohjelman nimenä on Leonardo da Vinci -ohjelma ja se toteutetaan 1 päivänä tammikuuta 1995 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 1999 päättyvänä kautena.
3. Kullekin jäsenvaltiolle ominaisia institutionaalisia, oikeudellisia ja sopimusoikeudellisia erityispiirteitä kunnioittaen yhteisön toiminnan perustana on tämän ohjelman toteuttamiseksi laadittu yhteinen tavoitekehys, jonka tarkoituksena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden aloitteita ammatillisen koulutuksen alalla.
4. Jäljempänä 4 artiklassa ja liitteessä määrätyt yhteisön toimenpiteet toteutetaan 3 kohdassa määrätyn yhteisen tavoitekehyksen mukaisesti ja niiden tarkoituksena on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden omilla alueillaan käynnistämiä toimia.
5. Jäljempänä 9 artiklassa määrätyn seurantamenettelyn tarkoituksena on saatujen tulosten analysointi niistä saadun tiedon hyödyntämiseksi tulevissa yhteisön toimissa.
2 artikla
Määritelmät
Jäsenvaltioiden järjestelmissä ja järjestelyissä olevat eroavuudet huomioon ottaen tässä päätöksessä tarkoitetaan:
a) "ammatillisella peruskoulutuksella" kaikkia ammatillisen peruskoulutuksen muotoja mukaan lukien tekninen ammattikoulutus ja oppisopimuskoulutusjärjestelmät, joiden avulla nuorten on mahdollista saada toimivaltaisten viranomaisten tunnustama ammatillinen pätevyys siinä jäsenvaltiossa, jossa koulutus saadaan;
b) "ammatillisella jatko- ja täydennyskoulutuksella" kaikkea ammatillista koulutusta, johon yhteisön työntekijä osallistuu työuransa aikana;
c) "elinikäisellä koulutuksella" poikkitieteellistä yhteistyötä ammatillisen koulutuksen eri alojen välillä sekä läpi elämän jatkuvaa koulutusta koskevia toimenpiteitä;
d) "ammatillisella neuvonnalla" ammatinvalintaa ja ammatinvaihtoa koskevien neuvojen ja tietojen antamista sekä koulutus- ja ammatillisilla koulutuskursseilla että henkilökohtaisiin tiedonhankinta-aloitteisiin perustuen;
e) "yrityksellä" kaikkia julkisen tai yksityisen sektorin yrityksiä riippumatta niiden koosta tai oikeudellisesta asemasta taikka siitä, millä talouden alalla ne toimivat, sekä kaiken tyyppistä taloudellista toimintaa sosiaalitalous mukaan lukien;
f) "työntekijällä" työssä olevaa tai työtöntä henkilöä, joka on sidoksissa työmarkkinoihin, itsenäiset ammatinharjoittajat mukaan lukien;
g) i) "kansallisen tason työmarkkinaosapuolilla" työnantajien ja työntekijöiden järjestöjä kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti;
ii) "yhteisön tason työmarkkinaosapuolilla" yhteiskunnalliseen vuoropuheluun yhteisön tasolla osallistuvia työnantajien ja työntekijöiden järjestöjä;
h) "koulutuslaitoksella" kaikkia julkisia, julkisen kaltaisia tai yksityisiä laitoksia, joissa kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti suunnitellaan tai annetaan ammatillista koulutusta, jatko- ja täydennyskoulutusta, tietojen ajan tasalle saattamista tai uudelleenkoulutusta riippumatta siitä, mitä nimeä niistä käytetään jäsenvaltioissa;
i) "korkeakoululla" kaikkia korkeakouluja, joista kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti saa korkea-asteen pätevyyden tai tutkinnon riippumatta siitä, mitä nimeä niistä käytetään jäsenvaltioissa;
j) "avoimella ja etäopetuksella" kaikkea joustavaa ammatillista koulutusta, johon sisältyy:
- perinteisen tai edistyneen tieto- ja viestintätekniikan ja -palvelujen käyttöä
ja
- neuvontaa ja henkilökohtaista ohjausta.
3 artikla
Yhteinen tavoitekehys
Edellä 1 artiklan 3 kohdassa määrätyn yhteisen tavoitekehyksen tarkoituksena on myötävaikuttaa perustamissopimuksen 127 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteutumiseen seuraavien tavoitteiden avulla:
a) jäsenvaltioiden ammatillisten koulutusjärjestelmien ja -järjestelyjen laadun ja innovaatiokyvyn parantaminen;
b) ammatillisen koulutuksen ja ammatillisen neuvonnan eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen;
c) elinikäisen koulutuksen edistäminen ammatillisten taitojen jatkuvaksi mukauttamiseksi työntekijöiden ja yritysten tarpeita vastaavasti tarkoituksena edistää työttömyyden vähenemistä ja helpottaa yksilön henkilökohtaista kehitystä;
d) mahdollisuuden antaminen täyden oppivelvollisuuden suorittamisen jälkeen kaikille yhteisön nuorille, jotka sitä haluavat, osallistua yhden tai, jos mahdollista, kahden tai useamman vuoden pituiseen ammatilliseen peruskoulutukseen, joka johtaa toimivaltaisten viranomaisten tunnustamaan ammatilliseen pätevyyteen siinä jäsenvaltiossa, jossa koulutus saadaan;
e) aikuisille, joilla ei ole asianmukaista ammatillista pätevyyttä tai erityisesti riittävää koulutusta, tarkoitettujen ammatillista koulutusta koskevien erityistoimenpiteiden edistäminen;
f) ammatillisen koulutuksen aseman ja kiinnostavuuden parantaminen sekä korkeakoulututkintojen ja ammatillisten pätevyyksien yhtäläisen arvostuksen edistäminen;
g) nuorten ammatillisen koulutuksen sekä aikuisuuteen ja työelämään valmistamisen edistäminen yhteiskunnan tarpeet ja teknologisen muutoksen aiheuttamat tarpeet huomioon ottaen;
h) ilman asianmukaista ammatillista koulutusta muita heikommassa asemassa oleville nuorille tarkoitettujen ammatilliseen koulutukseen liittyvien erityistoimien edistäminen erityisesti niiden nuorten osalta, jotka jättävät koulujärjestelmän saamatta riittävää koulutusta;
i) esimerkiksi sosiaalis-taloudellisista, maantieteellisistä tai etnisistä tekijöistä taikka fyysisestä tai henkisestä vajaakykyisyydestä johtuen muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden tasavertaisen ammatilliseen peruskoulutukseen ja ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseen pääsyn edistäminen; erityistä huomiota on kiinnitettävä henkilöihin, jotka ovat useista tekijöistä johtuen vaarassa syrjäytyä yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti;
j) sellaisen ammatillisen koulutuspolitiikan tukeminen, jonka mukaan jokaisella yhteisön työntekijällä on oltava syrjintää kokematta pääsy ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseen koko työuransa ajan;
k) naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ammatilliseen koulutukseen pääsyn ja siihen tehokkaasti osallistumisen osalta erityisesti uusien ammatillisten toimialojen avaamiseksi naisille ja heidän rohkaisemisekseen palaamaan ammatilliseen toimintaan sen keskeytymisen jälkeen;
l) siirtotyöläisten, heidän lastensa ja vammaisten tasavertaisten mahdollisuuksien edistäminen ammatilliseen koulutukseen pääsyn ja siihen tehokkaasti osallistumisen osalta;
m) - yhteistyön edistäminen ammattitaitovaatimusten ja ammatillisten koulutustarpeiden osalta
ja
- pätevyyksien hankkimisen ja niiden avoimuuden sekä tekniseen kehitykseen ja sisämarkkinoiden toimintaan, johon tavaroiden, palvelujen, henkilöiden ja pääoman vapaa liikkuvuus kuuluu, sekä yritysten kilpailukykyyn ja työmarkkinoiden tarpeisiin mukautettujen avaintaitojen omaksumisen edistäminen;
n) ammatillisen koulutuksen edistäminen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien ohjelmien tulokset huomioon ottaen erityisesti korkeakoulujen ja yritysten välisen tekniikan alan koulutusta, teknologian soveltamista ja teknologian siirtoa koskevan yhteistyön avulla;
o) ammatillisen koulutuksen ja ammatillisten pätevyyksien osalta avoimen eurooppalaisen alueen asteittaisen kehittymisen edistäminen erityisesti vaihtamalla tietoja ja kokemuksia koulutuslaitosten vapaan palvelujen tarjonnan esteistä;
p) kielitaidon kehittämiseen tarkoitetun toiminnan tukeminen osana ammatillista koulutusta koskevia toimia;
q) ammatillista neuvontaa koskevien järjestelyjen kehityksen edistäminen, jotta jokaisella olisi läpi elämän mahdollisuus saada korkeatasoista ammatillista neuvontaa;
r) työpaikoilla tapahtuvan itseopiskelun sekä avoimen ja etäopetuksen menetelmien kehittymisen edistäminen erityisesti ammatilliseen jatko- ja täydennyskoulutukseen pääsyn helpottamiseksi,
s) avaintaitojen kehittymisen ja jäsentämisen edistäminen ammatillisessa koulutustoiminnassa työntekijöiden liikkuvuuden ja yritysten tarpeiden edellyttämien työntekijöiden joustavien pätevyyksien ja henkilökohtaisten taitojen hankkimisen edistämiseksi.
4 artikla
Yhteisön toimenpiteet
1. Komissio panee liitteessä määrätyt yhteisön toimenpiteet täytäntöön jäsenvaltioiden kanssa neuvotellen.
2. Komissio toteuttaa jäsenvaltioiden kanssa neuvotellen toimenpiteet, joiden avulla on mahdollista varmistaa asianmukainen siirtymä Comett-, Eurotechnet-, Force-, Petra- ja Lingua-ohjelmien yhteydessä jo käynnistetyistä toimista tässä ohjelmassa toteutettaviin yhteisön toimenpiteisiin.
3. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevan yhteensovittamisen ja järjestelyn kansallisella tasolla erityisesti luomalla asianmukaiset kansallisen tason rakenteet ja mekanismit.
5 artikla
Rahoitus
1. Tämän ohjelman täytäntöönpanoon tarvittaviksi yhteisön rahoitusvaroiksi arvioidaan 620 miljoonaa ecua vuosia 1993-1999 koskevan varainhoito-ohjelman mukaisesti.
2. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa käytettävät määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet.
6 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa komitea, jossa on kaksi edustajaa kustakin jäsenvaltiosta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.
2. Jäljempänä 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen asioiden osalta komiteaa avustavat alakomiteat ja/tai erityisalojen työryhmät (erityisesti ammatillisen peruskoulutuksen, ammatillisen jatko- ja täydennyskoulutuksen sekä korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön osalta).
3. Komitea antaa lausuntoja seuraavista asioista:
a) - yhteisön antamaa rahoitustukea koskevat yleiset suuntaviivat (määrät, kesto ja edunsaajat),
- tämän ohjelman rahoitusvarojen sisäistä jakautumista koskevat asiat,
- hankkeiden valintaa, seurantaa, arviointia sekä tuloksista saadun tiedon levittämistä ja siirtoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt;
b) - liitteen A osan I.2 ja II.2 kohdassa tarkoitetut yhteisön toimenpiteiden painopistealueet ja niihin perustuva vuotuinen työohjelma,
- tämän ohjelman yleistä tasapainoa koskevat asiat,
- muut tämän ohjelman täytäntöönpanoon liittyvät asiat.
4. Edellä 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen asioiden osalta komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa kyseisestä ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.
Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan edellä mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle.
Kyseisessä tapauksessa komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella kuukaudella.
Neuvosto voi määräenemmistöllä ratkaista asian toisin edellisessä alakohdassa määrätyssä määräajassa.
5. Edellä 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen asioiden osalta komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa kyseisestä ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.
Komissio ottaa komitean lausunnon mahdollisimman laajalti huomioon. Se ilmoittaa komitealle, millä tavoin kyseinen lausunto on otettu huomioon.
7 artikla
Työmarkkinaosapuolet
Komissio voi kuulla komiteaa kaikissa tämän päätökseen soveltamiseen liittyvissä kysymyksissä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn soveltamista.
Aina kun tällaista kuulemista tapahtuu, jäsenvaltioiden edustajien lukumäärää vastaavan määrän työmarkkinaosapuolten edustajia, jotka komissio nimeää a artiklan mukaisesti yhteisön tason työmarkkinaosapuolten tekemien ehdotusten perusteella, on osallistuttava tarkkailijoina komitean työskentelyyn.
Tarkkailijoilla on oikeus pyytää, että heidän kantansa merkitään komitean kokouspöytäkirjaan.
8 artikla
Yhtenäisyys ja täydentävyys
1. Komissio huolehtii tämän ohjelman ja yhteisön koulutusalan toimintaohjelman sekä muiden yhteisön toimenpiteiden yleisestä yhtenäisyydestä.
2. Komissio ja jäsenvaltiot edistävät tämän ohjelman ja yhteisön aloiteohjelmien välistä toiminnallista täydentävyyttä.
Jäsenvaltioilla on mahdollisuus yhteisön tukikehysten täytäntöönpanoon liittyvien vastuualueidensa osalta yhtenäistää tätä ohjelmaa rakennerahastojen toimien kanssa rakennerahastojen toimintaa koskevien määräysten mukaisesti.
Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat erityisesti siitä, että tässä ohjelmassa toteutettavat yhteisön toimenpiteet täydentävät ammatillisen koulutuksen alalla toteutettavia rakenteellisia toimia edistämällä:
a) kansainvälisten ammatillista koulutusta koskevien toimien toteutumista;
b) ammatillisia koulutusjärjestelmiä ja -järjestelyjä koskevien keskenään vertailukelpoisten tietojen levitystä;
c) laajempaa yhtenäisyyttä työllisyyttä edistävän politiikan ja sellaisen politiikan kesken, jolla tuetaan yhtäläisiä mahdollisuuksia ammatilliseen peruskoulutukseen pääsyyn:
- naisille ja miehille
ja
- muita heikommassa asemassa oleville ryhmille;
d) laajempaa yhtenäisyyttä sellaisen politiikan kanssa, joka tähtää ammatillisen koulutuksen kehittämiseen tasapainoisen alueellisen ja paikallisen kehityksen tärkeänä osana kyseisten alueiden erityisominaisuudet huomioon ottaen.
3. Komissio edistää yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa tähän ohjelmaan ja tutkimusta ja kehittämistä koskevaan neljänteen puiteohjelmaan sisältyvien toimien yhteensovittamista.
4. Komissio pyrkii yhteistoiminnassa yhteisön tason työmarkkinaosapuolten kanssa kehittämään tämän ohjelman ja yhteisön tasolla käytävän yhteiskunnallisen vuoropuhelun välistä yhteensopivuutta.
5. Komissio varmistaa, että Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) avustaa tämän ohjelman täytäntöönpanossa Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta 10 päivänä helmikuuta 1975 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 337/75(16) säädetyin edellytyksin.
6. Komissio antaa säännöllisesti tietoa tämän ohjelman edistymisestä ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavalle komitealle.
9 artikla
Muiden maiden osallistuminen
1. Tämä ohjelma on avoin Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden (KIE) osallistumiselle kyseisten maiden kanssa yhteisön ohjelmiin osallistumisesta tehtävissä assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa määrätyin edellytyksin.
2. Tämä ohjelma on lisämäärärahojen avulla avoinna Kyproksen ja Maltan osallistumiselle EFTA-valtioihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti kyseisten maiden kanssa erikseen sovittavia menettelyjä noudattaen.
10 artikla
Seuranta, arviointi ja kertomukset
1. Komissio ja jäsenvaltiot seuraavat jatkuvasti yhteistoiminnassa tämän ohjelman toteutumista.
Seuranta tapahtuu 3 kohdassa tarkoitettujen kertomusten ja erityistoimien avulla.
2. Komissio ja jäsenvaltiot arvioivat säännöllisin määräajoin yhteistoiminnassa tätä ohjelmaa.
Ulkopuoliset ja riippumattomat asiantuntijat arvioivat säännöllisin määräajoin yhteisön toimenpiteiden tuloksia 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistettujen arviointiperusteiden mukaisesti.
3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1996 ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999 kertomukset tämän ohjelman täytäntöönpanosta ja sen vaikutuksista sekä omista nykyisistä ammatillista koulutusta koskevista järjestelmistään ja järjestelyistään.
4. Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavalle komitealle:
- viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1997 väliaikaisen kertomuksen tämän ohjelman täytäntöönpanosta,
- viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1998 tiedonannon tämän ohjelman jatkumisesta; kyseiseen tiedonantoon sisältyy tarvittaessa aiheellinen ehdotus,
- viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2000 lopullisen kertomuksen tämän ohjelman täytäntöönpanosta.
Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 1994.