*****
RAADETS FORORDNING (EOEF) Nr. 571/88
af 29. februar 1988
om tilrettelaeggelse af en raekke faellesskabsundersoegelser af landbrugs-
bedrifternes struktur i perioden 1988 til 1997
RAADET FOR DE EUROPAEISKE
FAELLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,. saerlig artikel 43,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og
ud fra foelgende betragtninger:
AEndringerne i landbrugsbedrifternes struktur er en vigtig faktor for udviklingen i den faelles landbrugspolitik; det er noedvendigt at fortsaette den raekke undersoegelser af landbrugsbedrifternes struktur, der er gennemfoert paa faellesskabsplan siden 1966/67;
strukturaendringerne kan ikke undersoeges paa faellesskabsplan, medmindre der er sammenlignelige data til raadighed for alle medlemsstaterne; det er saaledes noedvendigt at fortsaette de hidtil gennemfoerte harmoniserings- og samordningsbestraebelser;
medlemsstaternes og Kommissionens arbejdsbyrde i forbindelse med gennemfoerelsen af denne opgave boer begraenses mest muligt;
de kendetegn, definitioner og geografiske afgraensninger, der er fastsat til brug for lignende undersoegelser, som er udfoert tidligere vedroerende strukturerne, boer saa vidt muligt bibeholdes;
ved fastsaettelsen af de kendetegn, som skal undersoeges i perioden 1993 til 1997, boer arbejdsbyrden for de personer, som undersoegelsen vedroerer, soeges begraenset mest muligt;
for at vurdere landbrugssituationen i Faellesskabet og for at foelge aendringerne i landbrugsstrukturerne er det noedvendigt regelmaessigt at foretage statistiske undersoegelser af landbrugsbedrifter med et udnyttet landbrugsareal af en vis stoerrelse, eller som i et vist omfang producerer med henblik paa salg, eller som har en produktion, der overstiger visse fysiske graenser;
da medlemsstaternes statistiske kontorer er forskelligt opbygget, da der findes effektive metoder til gennemfoerelse af stikproeveundersoegelser, og da der maa tilvejebringes paalidelige oplysninger med rimelige omkostninger, boer det overlades til medlemsstaterne at afgoere, om de vil gennemfoere undersoegelser ved totalundersoegelser eller ved stikproeveundersoegelser med tilfaeldig udvaelgelse, paa betingelse af, at resultaterne af stikproeveundersoegelserne er repraesentative paa de forskellige indsamlingsniveauer, der er noedvendige;
det er dog noedvendigt mindst hvert tiende aar at gennemfoere en taelling (udtoemmende undersoegelse) af alle landbrugsbedrifterne for at ajourfoere basisoplysningerne om bedrifterne og de oplysninger, der i oevrigt er noedvendige til stratifikation af stikproeveundersoegelserne;
der boer ved fastlaeggelsen af reglerne for Faellesskabets taelling i 1989/90 saa vidt muligt tages hensyn til henstillingen fra De Forenende Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) om at gennemfoere en verdensomfattende landbrugstaelling henimod 1990;
af hensyn til landbrugspolitikken boer medlemsstaternes og Kommissionens statistiske kontorer raade over et mere smidigt og hurtigt system til analyse af oplysningerne og formidling af undersoegelsesresultaterne end det hidtidige, idet medlemsstaternes arbejdsbyrde samtidig formindskes;
indfoerelsen af egnede procedurer, som saetter Kommissionen og medlemsstaterne i stand til bedre at udnytte de statistikker, som udarbejdes paa grundlag af de indsamlede data i forbindelse med undersoegelse af landbrugsbedrifternes strukturer, boer lettes;
de individuelle data er omfattet af den statistiske fortrolighed;
ved indfoerelsen af et nyt system for udnyttelse af undersoegelserne og formidling af resultaterne heraf boer der:
- dels tages hensyn til den holdning, som lederne af medlemsstaternes nationale statistiske kontorer indtager med hensyn til udarbejdelsen af en forskrift om dataenes fortrolighed
- dels tilvejebringes et snaevert samarbejde med medlemsstaterne med henblik paa analyse af oplysningerne;
den koordinering, som De Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor foretager, er noedvendig for at opfylde Faellesskabets behov for oplysninger om landbruget og for at sikre en ensartet analyse af de opnaaede resultater;
gennemfoerelsen af disse undersoegelser medfoerer for medlemsstaterne og for Kommissionen, at der over flere aar maa afsaettes betydelige budgetmidler, hvoraf en stor del skal anvendes til opfyldelse af Faellesskabets behov; der boer derfor ydes et faellesskabsbidrag til gennemfoerelsen af dette program;
for at lette gennemfoerelsen af bestemmelserne i denne forordning boer der fortsat vaere et snaevert samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen, isaer inden for Den Staaende Landbrugsstatistiske Komité, som blev nedsat ved afgoerelse 72/279/EOEF (1) -
UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Inden for rammerne af Faellesskabets program for statistiske undersoegelser foretager medlemsstaterne mellem 1988 og 1997 undersoegelser af strukturen inden for de landbrugsbedrifter, som er beliggende paa deres omraade, i det foelgende benaevnt »undersoegelser«. Referenceperioderne for disse undersoegelser er fastsat i artikel 2 og 3.
Artikel 2
1. I overensstemmelse med FAO's henstilling om en verdensomspaendende landbrugstaelling gennemfoerer medlemsstaterne mellem den 1. december 1988 og den 1. marts 1991 en basisundersoegelse i en eller flere etaper i form at en totaltaelling (udtoemmende undersoegelse) af alle landbrugsbedrifter. Undersoegelsen skal vedroere det aar, hvor dyrkningen paabegyndes med henblik paa hoesten i 1989 og 1990.
Medlemsstaterne kan dog, for saa vidt angaar visse kendetegn, foretage stikproeveundersoegelser med tilfaeldig udvaelgelse, i det foelgende benaevnt »stikproeveundersoegelser«, idet de resultater, der fremkommer herved ekstrapoleres.
2. Medlemsstaterne kan imidlertid ogsaa tidsmaessigt forskyde gennemfoerelsen af basisundersoegelsen, dog hoejst med tolv maaneder; i saa fald gennemfoeres der ud over basisundersoegelsen en stikproeveundersoegelse for et af de aar, hvor dyrkningen paabegyndes (1989/90).
Artikel 3
Foelgende undersoegelser af landbrugsbedrifternes struktur foretages i en eller flere etaper ved udtoemmende undersoegelser eller ved stikproeveundersoegelser, henholdsvis:
a) mellem den 1. december 1992 og den 1. marts 1994 vedroerende det aar, hvor dyrkningen paabegyndes med henblik paa hoesten i 1993 (1993-strukturundersoegelsen)
b) mellem den 1. december 1994 og den 1. marts 1996 vedroerende det aar, hvor dyrkningen paabegyndes med henblik paa hoesten i 1995 (1995-strukturundersoegelsen)
c) og mellem den 1. december 1996 og den 1. marts 1998 vedroerende det aar, hvor dyrkningen paabegyndes med henblik paa hoesten i 1997 (1997-strukturundersoegelsen).
Artikel 4
De medlemsstater, som foretager stikproeveundersoegelser, traeffer de foranstaltninger, der er noedvendige for at tilvejebringe paalidelige resultater paa de forskellige paataenkte indsamlingsniveauer, det vil sige:
- regioner omhandlet i artikel 8
- distrikter opmhandlet i artikel 8 (udelukkende med henblik paa basisundersoegelsen)
og for saa vidt de paa lokalt plan er af betydning:
- »ugunstigt stillede landbrugsomraader« i henhold til artikel 3 i direktiv 75/268/EOEF (2), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 797/85 (3), og »bjergomraader« i henhold til stk. 3 i naevnte artikel
- de vigtigste driftsformer i henhold til beslutning 85/377/EOEF (4)
- de saerlige driftsformer i henhold til samme beslutning.
Artikel 5
I denne forordning forstaas ved:
a) landbrugsbedrift: en driftsenhed, som er under samme ledelse, og som producerer landbrugsvarer
b) udnyttet landbrugsareal: det samlede areal af agerjord, permanente graesgange samt engarealer, arealer med fleraarige kulturer og koekkenhaver.
Artikel 6
Undersoegelsen omfatter:
a) landbrugsbedrifter, hvis udnyttede landbrugsareal er paa 1 ha eller derover
b) landbrugsbedrifter, hvis udnyttede landbrugsareal er paa under 1 ha, saafremt de i et vist omfang producerer med henblik paa salg, eller saafremt deres produktion pr. produkt overstiger visse fysiske graenser.
De medlemsstater, der anvender en anden graensevaerdi ved undersoegelsen, forpligter sig dog til at fastsaette graensevaerdien paa et saadant niveau, at kun de mindste bedrifter, der tilsammen bidrager med hoejst 1 % af det paagaeldende lands standarddaekningsbidrag (SDB) i henhold til beslutning 85/377/EOEF, holdes udenfor.
Inden gennemfoerelsen af undersoegelserne underretter alle medlemsstaterne Kommissionen om de metoder, som anvendes ved fastsaettelsen af deres graensevaerdi.
Artikel 7
1. Ved samdyrkning af kulturer opgoeres det udnyttede landbrugsareal ud fra det areal, der faktisk anvendes til hver enkelt kultur.
Fremgangsmaaden for denne opgoerelse og eventuelle undtagelser fra den generelle regel fastsaettes af medlemsstaterne efter godkendelse fra Kommissionen.
Endvidere opgoeres arealet med samdyrkede kulturer ogsaa uafhaengigt af det udnyttede landbrugsareal (ULA) i forhold til de i bilag I anfoerte grupperinger.
2. Arealet med sekundaere efterkulturer opgoeres uafhaengigt af »det udnyttede landbrugsareal«.
De sekundaere efterkulturer opgoeres hver for sig i forhold til de i bilag I anfoerte grupperinger.
Artikel 8
1. Medlemsstaterne traeffer de foranstaltninger, der er noedvendige for at sikre, at de oplysninger, der indsamles ved de i denne forordning omhandlede undersoegelser, svarer til de kendetegn, der er anfoert i bilag I. AEndringerne i denne liste over kendetegn for undersoegelserne i perioden 1993 til 1997 fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 15.
2. Definitioner af kendetegnene samt regioner og distrikter fremgaar af beslutning 83/461/EOEF (1), aendret ved beslutning 85/622/EOEF (2) og 85/643/EOEF (3); eventuelle aendringer vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 15.
3. Naar der inden for rammerne af faellesskabsklassifikationen af landbrugsbedrifter for visse medlemsstaters vedkommende er fastlagt standarddaekningsbidrag for underopdelingerne af visse af de i bilag I anfoerte kendetegn, indsamler de paagaeldende medlemsstater alle de oplysninger, der er noedvendige for at kunne anvende disse standarddaekningsbidrag.
Artikel 9
Medlemsstaterne traeffer alle egnede foranstaltninger til gennemfoerelse af undersoegelserne paa deres omraade, og navnlig skal de:
a) udarbejde egnede spoergeskemaer til indsamling af oplysningerne i forbindelse med listen over de i artikel 8, stk. 1, naevnte kendetegn
b) kontrollere, om spoergeskemaerne er besvaret fuldstaendigt, og om svarene er sandsynlige; i givet fald og for saa vidt det er muligt, skal de tilfoeje manglende oplysninger og rette unoejagtige oplysninger.
Artikel 10
Medlemsstaterne fremsender til de Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor de oplysninger, der er naevnt i artikel 8, stk. 1, og indsamlet ved taellinger og stikproeveundersoegelser i overensstemmelse med den i bilag II anfoerte fremgangsmaade, i det foelgende benaevnt »EUROFARM-projektet«.
Artikel 11
Medlemsstaterne meddeler De Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor alle de oplysninger, som dette maatte anmode om i forbindelse med tilrettelaeggelsen af og metodologien for de undersoegelser, der er omfattet af denne forordning; medlemsstaterne meddeler isaer tidsplanen for indsamling af oplysninger paa stedet.
Artikel 12
Inden for rammerne af EUROFARM-projektet varetager De Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor formidlingen af undersoegelsesresultaterne i tabelform. De praktiske bestemmelser vedroerende denne formidling fastsaettes af de paagaeldende komitéer og arbejdsgrupper.
Artikel 13
Hvert tredje aar og for foerste gang inden den 31. december 1992 fremsender Kommissionen til Raadet en rapport om forloebet af EUROFARM-projektet. Den foreslaar de noedvendige tilpasninger af denne forordning.
Artikel 14
1. Til gennemfoerelsen af basisundersoegelsen og de i artikel 3 fastsatte undersoegelser skal der som bidrag til afholdte udgifter foretages en tilbagebetaling til medlemsstaterne paa 20 ECU pr. undersoegt bedrift, for hvilken der fremsendes fuldstaendige oplysninger til de Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor, dog hoejst et beloeb pr. undersoegelse paa:
- 100 000 ECU for Luxembourg
- 500 000 ECU for Belgien og Danmark
- 700 000 ECU for Nederlandene
- 1 100 000 ECU for Irland
- 1 300 000 ECU for Det Forenede Kongerige
- 2 000 000 ECU for Tyskland, Graekenland, Spanien, Frankrig, Italien og Portugal.
De anslaaende bevillinger, der er noedvendige til at daekke udgifterne til alle fire undersoegelser, opfoeres paa De Europaeiske Faelllesskabers almindelige budget.
2. Til udvikling og administration af EUROFARM-projektet skal Kommissionen tildeles de finansielle midler, der anses for noedvendige, dog hoejst et aarligt beloeb paa:
- 480 000 ECU for 1989
- 480 000 ECU for 1990
- 240 000 ECU for 1991
- 80 000 ECU for 1992 til 1998
der opfoeres paa De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.
Artikel 15
1. Naar der henvises til fremgangsmaaden i denne artikel, indbringer formanden sagen for Den Staaende Landbrugsstatistiske Komité, i det foelgende benaevnt »komitéen«, enten paa eget initiativ eller efter anmodning fra repraesentanten for en medlemsstat.
2. Kommissionens repraesentant forelaegger komitéen et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Komitéen afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget spoergsmaalet haster. Udtalelsen vedtages med et flertal paa 54 stemmer, idet medlemsstaternes stemmer tildeles den i artikel 148, stk. 2, i Traktaten fastsatte vaegt. Formanden deltager ikke i afstemningen.
3. Kommissionen vedtager foranstaltninger, som straks finder anvendelse. Er disse foranstaltninger ikke i overensstemmelse med komitéens udtalelse, meddeles de omgaaende Raadet af Kommissionen; Kommissionen kan da i et tidsrum af hoejst en maaned fra denne meddelelse udsaette anvendelsen af de foranstaltninger, den har vedtaget.
Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe anden afgoerelse inden for en frist paa en maaned.
Artikel 16
Denne forordning traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfaerdiget i Bruxelles, den 29. februar 1988.
NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 571/88,
annettu 29 päivänä helmikuuta 1988,
maatilojen rakennetta vuosien 1988 ja 1997 välillä koskevien yhteisön tilastotietojen keruun järjestämisestä
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotukset(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
sekä katsoo, että
maatilojen rakenteen kehitys on tärkeä tekijä yhteisen maatalouspolitiikan suuntaamisessa; maatilojen rakennetta koskevien tutkimusten sarjaa, jota on suoritettu yhteisön tasolla vuodesta 1966/67 lähtien, tulisi jatkaa,
tätä kehitystä ei voida tutkia yhteisön tasolla, ellei ole käytettävissä vertailukelpoisia tietoja kaikista jäsenvaltioista; sen vuoksi on tarpeen jatkaa aiemmin aloitettuja yhdenmukaistamis- ja samanaikaistamispyrkimyksiä,
jäsenvaltioiden ja yhteisön työtaakkaa tämän tehtävän suorittamisessa tulee vähentää niin paljon kuin mahdollista,
samanlaisia aikaisempia rakennetutkimuksia varten sovitut ominaisuudet, määritelmät ja maantieteelliset yksiköt tulisi säilyttää, mikäli mahdollista,
tehtäessä päätöstä vuosien 1993 ja 1997 välisenä aikana tutkittavista ominaisuuksista, tulee tutkimuksen kohteena olevien henkilöiden työtaakkaa pyrkiä rajoittamaan niin paljon kuin mahdollista,
jotta yhteisön maatalouden tilannetta voitaisiin arvioida ja tarkkailla maatalouden rakenteen kehityssuuntia, on tarpeen suorittaa säännöllisin väliajoin tilastollisia tutkimuksia maatiloista, jotka käyttävät tiettyä maatalousaluetta maanviljelyyn tai jotka tuottavat tietyn osuuden myyntiä varten tai joiden tuotanto ylittää tietyt aineelliset rajat,
huomioon ottaen jäsenvaltioiden tilastopalvelujen moninaisuus, otantaan perustuvan tietojen keruun menetelmien tehokkuus ja tarve hankkia luotettavaa tietoa kohtuullisin kustannuksin, jäsenvaltioiden tulisi saada itse päättää, keräävätkö ne tiedot kokonaistutkimuksina vai satunnaisotantaan perustuvina, edellyttäen, että otantakeruut ovat luotettavia eri yhdistelmätasoilla,
on kuitenkin tarpeen suorittaa vähintään joka kymmenes vuosi kaikkien maatilojen laskenta (kokonaistutkimus) maatilojen perusrekisterien saattamiseksi ajan tasalle ja sen muun informaation keräämiseksi, jota tarvitaan otantatutkimusten osittamiseksi,
kun päätetään niistä menettelytavoista, joita käytetään yhteisön laskennassa 1989/90, on otettava mahdollisimman paljon huomioon Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) suositus vuoden 1990 aikana suoritettavasta maailman maatalouslaskennasta,
maatalouspolitiikan vaatimuksia varten on tarpeen saada jäsenvaltioihin ja yhteisön tilastotoimistoihin uusi tietojen erittelyn ja tilastotietojen keruun tulosten levittämisen järjestelmä, joka on joustavampi ja nopeampi kuin aikaisempi järjestelmä, samalla helpottaen jäsenvaltioiden työtaakkaa,
tulisi helpottaa sellaisten asianmukaisten menettelyjen käyttöönottoa, joiden avulla jäsenvaltiot ja komissio voivat saada enemmän hyötyä maatilojen rakennetutkimuksessa kerättyjen tietojen pohjalta laadituista tilastoista,
yksittäiset tiedot ovat tilastosalaisuuden alaisia,
kerättyjen tietojen käyttöä ja niiden tietojen levittämistä koskevaa uutta järjestelmää toteutettaessa olisi tarpeen:
- ottaa huomioon jäsenvaltioiden tilastolaitosten pääjohtajien kannat tilastosalaisuutta koskevien määräysten valmistelussa;
- taata jäsenvaltioiden välillä kiinteä yhteistyö tietojen erittelyssä;
Euroopan yhteisön tilastotoimiston yhteensovittamistehtävä on tarpeen yhteisön kyseisen alueen tiedon vaatimusten tyydyttämiseksi ja saavutettujen tulosten yhtenäisen erittelyn varmistamiseksi,
kyseisten tutkimusten suorittamista varten vaaditaan sekä jäsenvaltioilta että komissiolta useiden vuosien ajan huomattavaa rahoitusta, josta suuri osa käytetään yhteisön tarpeiden tyydyttämiseen; sen vuoksi tulisi säätää yhteisön osuudesta tämän ohjelman toteuttamiseksi, ja
tämän asetuksen säännösten toteuttamisen helpottamiseksi, tulisi jatkaa jäsenvaltioiden ja komission välistä kiinteää yhteistyötä, erityisesti päätöksellä 72/279/ETY(3) perustetussa pysyvässä maataloustilastokomiteassa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Jäsenvaltioiden on pantava alueellaan vuosien 1988 ja 1997 välillä toimeen osana yhteisön tilastotietojen keruuohjelmaa maatilojen rakennetta koskevia tietojen keruita, jäljempänä `tietojen keruut`. Kyseisten tutkimusten viiteajanjaksot määritetään 2 ja 3 artiklassa.
2 artikla
1. FAO: n maailman maatalouslaskennan suositusten mukaisesti jäsenvaltioiden on suoritettava perustutkimus yhdessä tai useammassa vaiheessa, kaikkien maatilojen yleisen laskennan (kokonaistutkimuksen) muodossa, 1 päivänä joulukuuta 1988 ja 1 päivänä maaliskuuta 1991 välisenä aikana. Sen on koskettava satovuotta, joka vastaa vuonna 1989 tai 1990 korjattavaa satoa.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin tiettyjä ominaisuuksia varten käyttää satunnaisotantaan perustuvia tietojen keruita, jäljempänä `otantatutkimukset`; näin saadut tulokset tulee ekstrapoloida.
2. Jäsenvaltiot voivat samoin siirtää perustutkimuksen toteuttamista aiemmaksi tai myöhemmäksi enintään 12 kuukaudella, jolloin niiden on suoritettava jompaankumpaan satovuoteen (1989-1990) liittyvä otantakeruu perustutkimuksen lisäksi.
3 artikla
Seuraavat tietojen keruut maatilojen rakenteesta on suoritettava yhdessä tai useammassa vaiheessa kokonais- tai otantatutkimusten muodossa:
a) 1 päivänä joulukuuta 1992 ja 1 päivänä maaliskuuta 1994 välisenä aikana, koskien satovuotta, jonka sato vastaa vuonna 1993 korjattavaa satoa (rakennetutkimus 1993);
b) 1 päivänä joulukuuta 1994 ja 1 päivänä maaliskuuta 1996 välisenä aikana, koskien satovuotta, jonka sato vastaa vuonna 1995 korjattavaa satoa (rakennetutkimus 1995)
ja
c) 1 päivänä joulukuuta 1996 ja 1 päivänä maaliskuuta 1998 välisenä aikana, koskien satovuotta, jonka sato vastaa vuonna 1997 korjattavaa satoa (rakennetutkimus 1997).
4 artikla
Jäsenvaltioiden, jotka suorittavat otantatutkimuksia, on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että luotettavia tuloksia saadaan vaadituilla erilaisilla yhdistelmätasoilla, jotka ovat seuraavanlaisia:
- 8 artiklassa tarkoitetut alueet,
- 8 artiklassa tarkoitetut paikallisalueet (ainoastaan perustutkimusta varten),
ja seuraavanlaisia, mikäli ne ovat tärkeitä paikallisesti
- `epäsuotuisat maatalousalueet`, joita tarkoitetaan direktiivin 75/268/ETY(4) 3 artiklassa, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 797/85(5), ja `vuoristoalueet`, joita tarkoitetaan saman artiklan 3 kohdassa,
- maatalouden päätyypit, joita tarkoitetaan päätöksessä 85/377/ETY(6),
- maatalouden erityistyypit, joita tarkoitetaan samassa päätöksessä.
5 artikla
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a) `maatilalla` sekä teknisesti että taloudellisesti erillistä yksikköä, jolla on erillinen johto ja joka tuottaa maataloustuotteita;
b) `viljelyyn käytettävällä maatalousmaalla` sitä kokonaista aluetta, joka on käytössä viljelysmaana, pysyvänä laitumena tai niittynä, monivuotisten kasvien viljelyssä ja kotipuutarhana.
6 artikla
Tietojen keruulla on katettava:
a) maatilat, joissa maanviljelyyn käytettyä maatalousmaata on vähintään yksi hehtaari;
b) maatilat, joissa maanviljelyyn käytettyä maatalousmaata on vähemmän kuin yksi hehtaari, jos ne tuottavat tietyn osuuden myyntiä varten tai jos niiden tuotanto ylittää tietyt aineelliset rajat.
Kuitenkin niiden jäsenvaltioiden, jotka käyttävät erilaista tietojen keruun rajaa, on sitouduttava vahvistamaan raja sellaiselle tasolle, että sen ulkopuolelle jäävät ainoastaan pienimmät tilat, jotka yhdessä muodostavat enintään yhden prosentin kyseisen jäsenvaltion päätöksessä 85/377/ETY tarkoitetusta standardibruttomarginaalista (SBM).
Ennen tilastotietojen keruun suorittamista jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle rajojen määrittämisessä käytetyt menetelmät.
7 artikla
1. Kun kysymys on useiden kasvilajien viljelystä, viljelyyn käytettävä maatalousmaa on jaettava eri kasvien kesken suhteessa siihen maa-alaan, joka siihen vaaditaan.
Jäsenvaltiot vahvistavat yhteisymmärryksessä komission kanssa menetelmät kyseistä jakoa varten sekä tarvittavat poikkeukset menettelystä.
Lisäksi usean kasvilajin viljelyyn käytettävä ala rekisteröidään erikseen `käytettävästä maatalousmaasta` (KMM) liitteessä I esitettyjen ryhmittelyjen mukaisesti.
2. Peräkkäisiin, toissijaisiin satoihin käytetty ala rekisteröidään erikseen `käytettävästä maatalousmaasta`.
Peräkkäiset, toissijaiset sadot luetellaan liitteessä I esitettyjen ryhmittelyjen mukaisesti.
8 artikla
1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tässä asetuksessa tarkoitettujen tilastotietojen keruun yhteydessä saadut tiedot ovat liitteessä I esitettyjen ominaisuuksien mukaiset. Kyseiseen luetteloon ominaisuuksista tehtävistä muutoksista vuosia 1993 ja 1997 koskevien tilastotietojen keruuta varten päätetään 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2. Ominaisuuksia sekä alueita ja paikallisalueita koskevat määritelmät on määritelty päätöksessä 83/461/ETY(7), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksillä 85/622/ETY(8) ja 85/643/ETY(9); mahdollisista muutoksista on päätettävä 15 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
3. Jos yhteisön maatilatypologian soveltamiseksi joissakin jäsenvaltioissa on perustettu standardibruttomarginaaleja tiettyihin, liitteessä I esitettyihin ominaisuuksien alajaotteluihin liittyen, asianomaisten jäsenvaltioiden on kerättävä kaikki näiden standardibruttomarginaalien soveltamiseksi tarvittava tieto.
9 artikla
Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet tilastotietojen keruun suorittamiseksi alueellaan. Erityisesti niiden on:
a) laadittava kyselylomakkeet 8 artiklan 1 kohdassa mainitun ominaisuusluettelossa edellytettyjen tietojen keruuta varten:
b) tarkastettava, onko kyselylomakkeet täytetty kokonaan ja ovatko vastaukset todenmukaisia; tarvittaessa ja mikäli mahdollista, jäsenvaltioiden on täydennettävä puuttuvat tiedot ja korjattava epätarkat tiedot.
10 artikla
Jäsenvaltioiden on toimitettava Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle 8 artiklan 1 kohdassa mainitut laskennasta ja otantatutkimuksista saadut tiedot liitteessä II esitetyn menettelyn, jäljempänä `Eurofarm-projektin`, mukaisesti.
11 artikla
Jäsenvaltioiden on toimitettava Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle kaikki ne tiedot, joita se voi vaatia tässä asetuksessa tarkoitettujen tilastotietojen keruun organisointia ja metodologiaa varten; erityisesti niiden on toimitettava tiedot tietojenkeruutoimintojen yksityiskohtaisesta aikataulusta kenttätyössä.
12 artikla
Eurofarm-projektin yhteydessä Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston tehtävänä on tutkimuksen tulostaulukoiden levittäminen. Asianomaiset komiteat ja työryhmät vahvistavat käytännön menettelyt tätä levittämistä varten.
13 artikla
Joka kolmas vuosi ja ensimmäisessä vaiheessa 31 päivään joulukuuta 1992 mennessä komissio antaa neuvostolle kertomuksen Eurofarm-projektin toiminnasta. Se tekee ehdotukset mahdollisista muutoksista tähän asetukseen.
14 artikla
1. Perustutkimuksen ja 3 artiklassa säädettyjen tietojen keruiden toteuttamisesta jäsenvaltioille koituvien kustannusten kattamiseksi niille hyvitetään 20 ECUa jokaista tilaa kohti, josta on Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle toimitettu täydelliset tiedot, kuitenkin enintään kutakin tietojen keruuta kohden:
- 100 000 ECUa Luxemburgille;
- 500 000 ECUa Belgialle ja Tanskalle;
- 700 000 ECUa Alankomaille;
- 1 100 000 ECUa Irlannille;
- 1 300 000 ECUa Yhdistyneelle kuningaskunnalle;
- 2 000 000 ECUa Saksalle, Kreikalle, Espanjalle, Ranskalle, Italialle ja Portugalille.
Kaikkien neljän tietojen keruun kustannusten kattamiseksi arvioitu määräraha sisällytetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon.
2. Komissiolle myönnetään kehittämis!SP10! ja johtotyötä varten tarpeelliseksi arvioidut taloudelliset voimavarat, vuosittaisten ylärajojen ollessa seuraavat:
- 480 000 ECUa vuodelle 1989,
- 480 000 ECUa vuodelle 1990,
- 240 000 ECUa vuodelle 1991,
- 80 000 ECUa vuodelle 1992, vuoteen 1998 asti,
jotka sisällytetään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon.
15 artikla
1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa pysyvän maataloustilastokomitean, jäljempänä `komitea`, käsiteltäväksi sen puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.
2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan sellaisella 54 äänen enemmistöllä, joka saadaan kun jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
3. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella neuvostolle tehdyn ilmoituksen tekopäivästä.
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin yhden kuukauden kuluessa.
16 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä helmikuuta 1988.