Rådets afgørelse
af 27. november 2001
om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab
("associeringsafgørelse")
(2001/822/EF)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, i det følgende benævnt "traktaten", særlig artikel 187,
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Rådets afgørelse 91/482/EØF af 25. juli 1991 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Økonomiske Fællesskab(1) var gældende indtil den 1. december 2001. Afgørelsens artikel 240, stk. 4, fastsætter, at Rådet ved enstemmig afgørelse på forslag af Kommissionen fastlægger bestemmelser til gennemførelse af de i traktatens artikel 182 til 186 indeholdte principper.
(2) I erklæring nr. 36 om de oversøiske lande og territorier, i det følgende benævnt "OLT", der er knyttet til slutakten fra konferencen mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, undertegnet den 2. oktober 1997 i Amsterdam, opfordres Rådet til i overensstemmelse med traktatens artikel 187 at tage associeringsordningen op til revision med følgende fire formål:
- at fremme OLT's økonomiske og sociale udvikling mere effektivt
- at udbygge de økonomiske forbindelser mellem OLT og Den Europæiske Union
- at tage større hensyn til forskellene mellem og de særlige forhold i de enkelte OLT, bl.a. med hensyn til fri etableringsret
- at sørge for, at det finansielle instrument gøres mere effektivt.
(3) Europa-Parlamentet vedtog den 11. februar 1999 en beslutning om forbindelserne mellem OLT, AVS og Den Europæiske Unions meget afsides beliggende regioner(2). Det vedtog desuden den 4. oktober 2001 på forslag fra Kommissionen en resolution om Rådets afgørelse om OLT's associering med Det Europæiske Fællesskab(3).
(4) I sin meddelelse af 20. maj 1999 om "Overvejelser over de associerede oversøiske landes og territoriers stilling og retningslinjer vedrørende OLT 2000" redegør Kommissionen for kendetegnene ved og udviklingen i OLT's associering med Fællesskabet siden 1957, minder om de grundlæggende principper og denne associerings aktuelle kontekst og fremlægger en skitse til nye alternative retningslinjer for associeringen fra 1. marts 2000.
(5) OLT's kompetente myndigheder har bl.a. på partnerskabsmødet den 29. og 30. april 1999 mellem Kommissionen, de fire medlemsstater, OLT hører under, og de 20 berørte OLT, i overensstemmelse med artikel 10 i afgørelse 91/482/EØF meddelt Kommissionen, hvilke ændringer eller suppleringer de ønsker i fremtiden.
(6) OLT er ikke tredjelande, men de udgør heller ikke en del af det indre marked, og de skal på det handelsmæssige plan opfylde forpligtelser, som er fastlagt i forholdet til tredjelande, navnlig med hensyn til oprindelsesreglerne, overholdelse af dyresundheds- og plantesundhedsstandarderne og beskyttelsesforanstaltninger.
(7) Generelt skal Rådet, når det træffer foranstaltninger i henhold til traktatens artikel 187, tage hensyn til såvel principperne i traktatens fjerde del og fællesskabsrettens andre principper. Desuden skal der tages hensyn til erfaringerne med anvendelsen af handelsordningen i afgørelse 91/482/EØF.
(8) Denne ordning, som indebærer toldfri adgang for produkter med oprindelse i OLT og omfatter oprindelsesregler, som tillader kumulation med produkter med oprindelse i AVS-stater, som har en anden ordning, og med Fællesskabet, skaber eller indebærer risiko for at skabe alvorlige forstyrrelser for visse fælles markedsordninger under den fælles landbrugspolitik, navnlig ris- og sukkersektoren. Kommissionen og Rådet har flere gange måtte træffe beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med disse forstyrrelser.
(9) Hvad angår ris, har de ændringer, der blev foretaget under midtvejsrevisionen af afgørelsen(4) i form af en begrænsning af muligheden for oprindelseskumulation, gjort det muligt at opretholde en adgang til fællesskabsmarkedet, der sikrer ligevægten på dette marked for så vidt angår OLT-produkter. Denne adgang bør forbedres for de mindst udviklede OLT, men uden at ændre den samlede mængde, der drager fordel af kumulation. Eftersom der hidtil kun er to andre OCT, der har virket i denne sektor, bør de resterende mængder, der er til rådighed, tildeles dem af hensyn til gennemskueligheden.
(10) Hvad derimod angår sukker og sukkerblandinger har OLT's eksport af sukker med oprindelse i AVS-staterne eller Fællesskabet til et fællesskabsmarked med et i forvejen stort overskud betydet, at det har været nødvendigt at foretage en større nedskæring af fællesskabsproducenternes kvoter med et deraf følgende større tab af garanteret indkomst.
(11) Denne eksport kan desuden på grund af den minimale behandling med ringe værditilvækst, som produktet undergår, men som er tilstrækkelig til, at det opnår status som produkt med oprindelse i OLT i sukkersektoren, kun i ringe grad bidrage til disse territoriers udvikling og under alle omstændigheder ikke i noget omfang, der står i forhold til de forstyrrelser, det forvolder for de berørte EF-sektorer.
(12) Af denne grund er det nødvendigt at indføre oprindelsesregler, hvorefter muligheden for oprindelseskumulation AVS/EF/OLT udelukkes for sukker, når der er tale om minimale operationer. I betragtning af de investeringer, der allerede er foretaget i OLT på baggrund af de regler, som har været i kraft siden 1991, bør udelukkelsen af sådanne muligheder imidlertid træde i kraft gradvis. Derfor bør der, under forudsætning af at de nødvendige gennemførelsesbestemmelser vedtages, midlertidigt gives tilladelse til at fortsætte kumulation inden for gradvis faldende kvantitative grænser, der er forenelige med målsætningerne for Fællesskabets fælles markedsordning for sukker, samtidig med at der tages skyldigt hensyn til OLT-operatørernes legitime interesser.
(13) Det bør desuden fastsættes, at landbrugsproukter med oprindelse i Fællesskabet, som har modtaget eksportrestitution, ikke kan genindføres toldfrit i Fællesskabet på basis af kumulationsproceduren.
(14) Det er desuden hensigtsmæssigt, at alle OLT-oprindelsesreglerne ajourføres for at tage hensyn til den tekniske udvikling og den politik for harmonisering af disse regler, som Fællesskabet har vedtaget i de berørte operatørers og forvaltningers interesse. Med samme mål for øje er det nødvendigt at forenkle proceduren for at gøre det lettere i fremtiden at foretage de nødvendige tekniske ændringer af reglerne.
(15) Proceduren for omladning af varer uden oprindelse i OLT, men i fri omsætning dér, bør færdiggøres og klarlægges med henblik på at sikre gennemskuelige og pålidelige lovgivningsmæssige rammer for operatører og forvaltninger. Den bør også udvides til at omfatte visse fiskerivarer af særlige betydning for Grønland og Saint Pierre og Miquelon, under forudsætning af at de nødvendige gennemførelsesbestemmelser vedtages.
(16) De generelle bestemmelser i traktaten og den heraf afledte ret gælder ikke automatisk for OLT, medmindre andet udtrykkeligt er fastsat. OLT-varer indført til Fællesskabet skal dog overholde de gældende fællesskabsregler.
(17) Finansiel bistand til OLT bør ydes på grundlag af ensartede, gennemskuelige og effektive kriterier, hvor der tages hensyn til OCT's behov og resultater. Sådanne kriterier bør navnlig omfatte OCT's økonomiske og fysiske størrelse, udnyttelse af tidligere tildelinger, overholdelse af principperne for forsvarlig økonomiske forvaltning, en retfærdig budgetpolitik, den anslåede absorptionskapacitet, nødvendigheden af at oprette en reserve for at kunne finansiere ikke-planlagte udgifter og muliggøre en smidig overgang for at forebygge en pludselig betydelig tilbagegang i tildelinger til Ny Kaledonien, Fransk Polynesien og Den Nederlandske Antiller. Af effektivitets- og forenklingshensyn og i erkendelse af OLT's myndigheders forvaltningskapacitet bør der indføres en mere partnerskabsbaseret forvaltning af de finansielle ressourcer, der tildeles OLT efter procedurer, som tager deres udspring i de gældende regler for strukturfondene.
(18) Med henblik herpå overdrages til OLT hovedansvaret for programmeringen og gennemførelsen af samarbejdet, som i hovedsagen skal forløbe i overensstemmelse med OLT's territoriale bestemmelser, idet Fællesskabet og især Kommissionen fortsat skal yde støtte til overvågning, evaluering og revision af de programmerede foranstaltninger. Desuden er det nødvendigt at klarlægge, hvilke fællesskabsprogrammer og budgetposter der rettet mod OLT, samt procedurerne for en smidig overgang fra de tidligere EUF til 9. EUF.
(19) De globale forandringer, der kommer til udtryk i den fortsatte handelsliberaliseringsproces, implicerer i høj grad Fællesskabet, som er OLT's vigtigste handelspartner, samt OLT's AVS-nabolande og andre økonomiske partnere. Med hensyn til markedsadgang spiller toldsatsernes niveau efterhånden en mindre rolle, medens handelen med tjenesteydelser og handelsrelaterede områder får stigende betydning i forholdet mellem OLT og deres økonomiske partnere. Dette forhold bør derfor fremmes, samtidig med at den gældende handelsordning i store træk videreføres, og der arbejdes på at lette en gradvis integration af de OLT, der ønsker det, i den regionale økonomi og verdensøkonomien ved at bistå OLT med at styrke deres evne til at behandle alle disse nye områder.
(20) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(5). For så vidt angår imidlertid gennemførelsen af 9. EUF, bør stemmerne og flertallet-være som omhandlet i artikel 21 i den interne aftale mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om finansiering og forvaltning af Fællesskabets bistand inden for finansprotokollen til partnerskabsaftalen mellem staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou (Benin) den 23. juni 2000, og fordelingen af den finansielle bistand til de oversøiske lande og territorier, på hvilke traktatens fjerde del finder anvendelse(6), i det følgende benævnt "den interne aftale".
(21) OLT er sårbare ømiljøer, der har behov for passende beskyttelse, herunder med hensyn til affaldshåndtering. For så vidt angår radioaktivt affald ydes en sådan beskyttelse i henhold til Euratom-traktatens artikel 198 samt lovgivning vedtaget på grundlag heraf, undtagen for Grønland, hvor Euratom-traktaten ikke finder anvendelse. For andet affald specificeres det, hvilke fællesskabsregler der finder anvendelse for så vidt angår OLT.
(22) De associeringsordninger, der er fastsat i denne afgørelse, bør i overensstemmelse med Bermudas regerings ønsker ikke gælde for Bermuda.
(23) På grundlag af ovenstående nye elementer bør Rådet reagere på en innoverende måde, der både er sammenhængende med og tilpasset de forskellige situationer. Dette kan ske i form af en ny status for associeringen -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
FØRSTE DEL
ALMINDELIGE BESTEMMELSER FOR OLT'S ASSOCIERING MED FÆLLESSKABET
Kapitel 1
Generelle bestemmelser
Artikel 1
Mål og principper
1. OLT's associering med Fællesskabet, i det følgende benævnt "OLT-EF-associering", bygger på de mål, der er skitseret i traktatens artikel 182, nemlig fremme af den økonomiske og sociale udvikling i OLT og oprette nære økonomiske forbindelser mellem disse og Fællesskabet som helhed.
Den tilstræber at realisere målene i traktatens artikel 183 under overholdelse af principperne i traktatens artikel 184 til 188 med særligt sigte på nedbringelse, forebyggelse og med tiden udryddelse af fattigdom, bæredygtig udvikling og gradvis integration i den regionale økonomi og verdensøkonomien.
2. Associeringen gælder de OLT, der er opført i bilag I A.
3. Denne afgørelse finder i overensstemmelse med traktatens artikel 188 anvendelse på Grønland, jf. dog de specifikke bestemmelser i protokollen om den særlige ordning for Grønland, der er knyttet til traktaten.
Artikel 2
Væsentlige elementer
1. OLT-EF-associeringen bygger på principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstatsprincippet. Disse principper, som ligger til grund for Unionen i overensstemmelse med artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, er fælles for medlemsstaterne og de OLT, som hører under dem.
2. Der må ikke ske nogen forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering inden for de samarbejdsområder, der er nævnt i denne afgørelse.
Artikel 3
De mindst udviklede OLT
1. Fællesskabet indrømmer særbehandling til de mindst udviklede OLT og de lande, der ikke kan drage fordel af det regionale samarbejde og den regionale integration, der er omhandlet i artikel 16.
2. Til løsning af disse problemer omfatter samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering bl.a. særbehandling med hensyn til størrelsen af de finansielle ressourcer samt de dertil knyttede betingelser, således at de mindst udviklede OLT kan overvinde strukturbetingede og andre hindringer for deres udvikling. Der lægges særlig vægt på at forbedre levevilkårene for de fattigste befolkningslag som led i bekæmpelsen af fattigdom.
3. De OLT, der betragtes som de mindst udviklede i henhold til denne afgørelse, er opført i bilag I B. Listen ændres ved afgørelse, som træffes af Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen, når den økonomiske situation i et OLT ændrer sig betydeligt og varigt i en sådan grad, at det skal optages i kategorien for de mindst udviklede OLT, eller omvendt, når dette ikke længere er berettiget.
Kapitel 2
Udviklingsprocessens aktører i OLT
Artikel 4
Principper
1. Inden for rammerne at det partnerskab, der er fastsat i artikel 7, har OLT's myndigheder i første række ansvaret for udformning af associerings- og udviklingsstrategier samt gennemførelse heraf ved sammen med Kommissionen og den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, at udarbejde enhedsprogrammeringsdokumenter (i det følgende benævnt "SPD") og samarbejdsprogrammer.
2. Fællesskabet anerkender, at decentrale offentlige og private aktører yder et afgørende bidrag til virkeliggørelsen af de i traktatens artikel 183 opstillede mål.
3. Parterne følger ved omsætningen af denne afgørelse i praksis principperne om åbenhed, subsidiaritet og nytteværdi.
Artikel 5
De forskellige aktører
1. Udviklingsprocessens aktører i OLT omfatter:
- OLT's myndigheder
- de øvrige regionale og lokale myndigheder i OLT
- civilsamfundet, samfunds- og erhvervsorganisationer og fagforeninger, leverandører af offentlig service og lokale, nationale eller internationale ikke-statslige organisationer.
De medlemsstater, OLT hører under, meddeler inden tre måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen de nationale, regionale eller lokale myndigheder, der er nævnt i denne afgørelses forskellige artikler.
2. Anerkendelsen af de ikke-statslige aktører bygger på deres evne til at opfylde behov hos befolkningen, deres specifikke kompetence og deres demokratiske og åbne organisations- og forvaltningsform.
3. De ikke-statslige aktører udvælges efter fælles overenskomst mellem OLT's myndigheder, Kommissionen og den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under, under hensyntagen til det behandlede spørgsmål, deres kompetence og aktivitetsområde. Udvælgelsen sker i hvert enkelt OLT forbindelse med udarbejdelsen af de samarbejdsprogrammer, der er nævnt i artikel 4.
Artikel 6
De ikke-statslige aktørers opgaver
De ikke-statslige aktører kan som følge af deres udvælgelse som omhandlet i artikel 5, stk. 3, spille en rolle i forbindelse med:
- information og konsultation
- udarbejdelsen og gennemførelsen af samarbejdsprogrammer
- decentralt samarbejde inden for rammerne af uddelegeret ansvar for at støtte lokale udviklingsinitiativer.
Kapitel 3
Principper og procedurer for OLT-EF-partnerskabet
Artikel 7
Dialog og partnerskab
1. Med det formål, at OLT skal kunne deltage fuldt ud i gennemførelsen af OLT-EF-associeringen, og med passende hensyntagen til, hvorledes medlemsstaternes institutioner er organiseret, anvender associeringen en konsultationsprocedure baseret på de bestemmelser, der er nævnt nedenfor. Denne procedure skal omfatte alle spørgsmål, der opstår i forbindelserne mellem OLT og Fællesskabet.
2. En bredt funderet dialog skal gøre det muligt for Fællesskabet, alle OLT og de medlemsstater, de hører under, at høre hinanden om principper og detailprocedurer for associeringen samt dens resultater.
Et OLT-EU-dialogforum, i det følgende benævnt "OLT-forum", holder årligt møde med henblik på at samle OLT-myndigheder, repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen.
3. Der skal være særskilte partnerskaber mellem Kommissionen, den medlemsstat, det enkelte OLT hører under, og hvert enkelt OLT repræsenteret ved dets myndigheder, for at denne afgørelses formål og principper, som nævnt navnlig i artikel 4 og 19, kan omsættes til praksis. Denne trilaterale konsultation benævnes i det følgende "partnerskabet".
Der nedsættes for hvert OLT partnerskabsarbejdsgrupper af rådgivende karakter. Ovennævnte tre parter skal være medlemmer heraf. Disse arbejdsgrupper kan indkaldes på anmodning af Kommissionen, en medlemsstat eller et OLT. På anmodning af en af parterne kan flere forskellige arbejdsgrupper holde fælles møder for at behandle spørgsmål af fælles interesse eller regionale aspekter af associeringen.
4. Konsultationen finder sted i fuld overensstemmelse med de tre parters respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser.
Kommissionen varetager formandskabet og sekretariatet i arbejdsgrupperne og OLT-forummet.
En repræsentant for Den Europæiske Investeringsbank, i det følgende benævnt "EIB", deltager i mødet, når der på dagsordenen er opført punkter, der berører EIB.
5. Udtalelser fra arbejdsgrupperne og OLT-forummet gøres, når det er relevant, til genstand for afgørelser, der træffes af Kommissionen inden for dens kompetence, eller for forslag fra Kommissionen til Rådet med henblik på gennemførelse af nye elementer i OLT-EF-associeringen eller ændringer heraf på grundlag af traktatens artikel 187.
Artikel 8
Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU
OLT-myndighederne underrettes om dagsordener for samt resolutioner og henstillinger fra Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU.
Medlemsstaterne og Kommissionen støtter anmodninger fra OLT-myndigheder om at deltage som observatører i plenarmøder i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, jf. dog forsamlingens forretningsorden.
Artikel 9
Forvaltning
Den daglige forvaltning af denne afgørelse foretages af Kommissionen og OLT-myndighederne samt om nødvendigt af den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, i overensstemmelse med hver af parternes institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser, navnlig hvad angår samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering og samarbejdet om handel og tjenesteydelser.
ANDEN DEL
OMRÅDER FOR OLT-EF-SAMARBEJDET
Artikel 10
Samarbejdsområder
Fællesskabet bidrager til OLT's udvikling på de forskellige områder, der er omhandlet i dette afsnit i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastlagt i udviklingsstrategierne for hvert OLT eller, når det er relevant, i form af regionale aktioner.
Artikel 11
Produktionssektorer
Samarbejdet støtter sektorpolitikker og -strategier, som letter adgangen til produktionsvirksomhed og -ressourcer, navnlig på følgende områder:
a) Landbrug: landbrugspolitik og institutionsopbygning, diversifikation, kunstvanding, opformering af frø, afgrødebeskyttelse, fremstilling af gødningsstoffer, udstyr, forarbejdning af landbrugsprodukter, opdræt af kvæg og mindre husdyr, zooteknik, landbrugskonsulentvirksomhed og forskning, afsætning, oplagring og transport, fødevaresikkerhed, landbrugskredit, bosætning i landområder og jordreform, politik for arealudnyttelse og jordregistrering, overførsel af teknologi, kunstvandings- og dræningsinfrastruktur og andre hjælpetjenester.
b) Skove: skovpolitik og institutionsopbygning, herunder anvendelse af træer til miljøbeskyttelsesformål i forbindelse med bekæmpelse af erosion og ørkendannelse, skovplantning, skovforvaltning, herunder rationel træudnyttelse og forvaltning af træeksport, spørgsmål vedrørende tropiske regnskove, forskning og uddannelse.
c) Fiskeri: fiskeripolitik og institutionsopbygning, beskyttelse og rationel forvaltning af fiskebestandene, udklækning af fiskeyngel og ikke-industrielt fiskeopdræt, transport af fiskerivarer, køleoplagring, afsætning og konservering af fisk.
d) Udvikling af landdistrikter: landdistriktpolitik og institutionsopbygning, projekter/programmer for integreret udvikling af landdistrikter, bistand og projekter rettet mod befolkningen og produktion samt afsætning i landdistrikter og infrastruktur i landdistrikter.
e) Industri: sektorpolitik og institutionsopbygning, håndværk, agroindustri og andre forarbejdningssektorer, transportmiddelindustri, forskning og teknologisk udvikling, kvalitetskontrol, udvikling og udvidelse af små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder.
f) Mineindustri: sektorpolitik og institutionsopbygning, forskning og teknologisk udvikling, smådrift osv.
g) Energi: energipolitik og institutionsopbygning, elproduktion (ikke-fornyelig og vedvarende), effektiv udnyttelse af energiressourcerne, forskning og uddannelse på energiområdet, fremme af den private sektors rolle i elproduktion og -distribution.
h) Transport: transportpolitik og institutionsopbygning, vej- og jernbanetransport, transport ad luft- og søvejen og ad indre vandveje samt oplagringsmateriel.
i) Kommunikation: kommunikationspolitik og institutionsopbygning, telekommunikation og medier.
j) Vand: vandpolitik og institutionsopbygning, beskyttelse af vandressourcerne, forvaltning af affald, vandforsyning i landdistrikter og byer til husholdningsbrug, i industrien og i landbruget, oplagring og distribution og forvaltning af vandressourcerne.
k) Bankvirksomhed og finansielle tjenesteydelser og forretningsservice: politik for den finansielle sektor og institutionsopbygning, forretningsservice, privatisering, erhvervelse af andele og afsætning, støtte til handels- og erhvervssammenslutninger (også organer for eksportfremme), finansieringsinstitutter og banker.
l) Teknologiudvikling og -anvendelse, forskning: politik- og institutionsopbygning, fælles indsats på lokalt, nationalt og/eller regionalt plan til fremme af videnskabelige og teknologiske aktiviteter og anvendelsen heraf i produktionsvirksomhed samt af edb-kyndigheden i den offentlige og private sektor, videnskabelige programmer og udstyr til forskning.
Artikel 12
Udvikling af handelen
1. Fællesskabet iværksætter foranstaltninger til udvikling af handelen på alle stadier til den endelige distribution af produkterne.
Formålet med disse foranstaltninger er at sikre, at OLT får størst muligt udbytte af denne afgørelses bestemmelser og på de mest fordelagtige vilkår kan gøre sig gældende på Fællesskabets markeder og hjemmemarkederne, de subregionale, regionale og internationale markeder ved at diversificere udbuddet og øge værdien og mængden af deres handel med varer og tjenesteydelser.
2. Foruden udvikling af handelen mellem OLT og Fællesskabet lægges der særlig vægt på foranstaltninger til at øge OLT's autonomi og udbygge det regionale samarbejde om handel og tjenesteydelser.
3. Foranstaltningerne træffes efter anmodning fra OLT's myndigheder inden for rammerne af de instrumenter, der er omhandlet i denne afgørelse, og i overensstemmelse med de derom fastsatte bestemmelser, og vedrører navnlig følgende områder:
a) støtte til fastlæggelse af passende makroøkonomiske politikker, der er nødvendige for udviklingen af handelen
b) støtte til definition eller reform af et egnet retsgrundlag og til reform af de administrative procedurer
c) fastlæggelse af sammenhængende handelsstrategier
d) støtte til OLT til udvikling af deres interne kapacitet, deres informationssystemer og deres informationssystemer og deres erkendelse af handelens rolle og betydning for den økonomiske udvikling
e) støtte til en styrkelse af handelsrelateret infrastruktur og særlig støtte til OLT's bestræbelser på at udvikle og forbedre infrastrukturen i støttesektorerne, herunder transport- og oplagringsfaciliteter, for at sikre deres effektive deltagelse i distributionen af varer og tjenesteydelser og øge OLT's eksport
f) udvikling af de menneskelige ressourcer og de faglige kvalifikationer inden for handel og servicevirksomhed, særlig inden for forarbejdning, markedsføring, distribution og transport med henblik på Fællesskabets, de regionale og de internationale markeder
g) støtte til udvikling af den private sektor, særlig til små og mellemstore virksomheder til produktidentifikation og -udvikling, afsætningsmuligheder og eksportorienterede joint ventures
h) støtte til OLT-aktioner med sigte på at tilskynde til og tiltrække private investeringer og joint ventures
i) oprettelse, tilpasning og styrkelse af organer i OLT, der skal beskæftige sig med udvikling af handel og tjenesteydelser, idet de mindst udviklede OLT's organer særlig tilgodeses
j) støtte til OLT til at forbedre kvaliteten af deres varer, at tilpasse dem til markedsbehovene og at diversificere deres afsætningsmuligheder
k) støtte til OLT's bestræbelser på at opnå en mere effektiv indtrængning på tredjelandes markeder
l) foranstaltninger til udvikling af markedet, navnlig styrkelse af kontakter og udveksling af oplysninger mellem de økonomiske beslutningstagere i OLT, AVS-staterne, medlemsstaterne og tredjelande
m) støtte til OLT med hensyn til anvendelse af moderne markedsføringsteknik i forbindelse med produktionsorienterede sektorer og programmer inden for områder som landdistriktudvikling og landbrug
n) oprettelse og udvikling af forsikrings- og kreditinstitutter i tilslutning til udvikling af handelen.
4. Der ydes kun støtte til OLT til deltagelse i handelsmesser, -udstillinger og -missioner, hvis disse arrangementer udgør en integreret del af helhedsprogrammer for udvikling af handelen og markedet.
5. De mindst udviklede OLT's deltagelse i de forskellige handelsaktiviteter fremmes på basis af særbestemmelser, navnlig vedrørende betaling af rejseudgifter for personale og transport af udstillingsvarer i forbindelse med deltagelse i lokale og regionale handelsmesser, -udstillinger og -missioner og sådanne arrangementer i tredjelande, herunder også udgifterne til midlertidig bygning og/eller leje af udstillingsstande. Der ydes en særlig støtte til de mindst udviklede OLT til udarbejdelse og/eller indkøb af reklamemateriale.
Artikel 13
Handel med tjenesteydelser
1. Fællesskabet accepterer at udvikle og finansiere infrastruktur og menneskelige ressourcer for så vidt angår handel og tjenesteydelser i overensstemmelse med prioriteterne i hvert OLT's udviklingsstrategi.
2. Fællesskabet bidrager til at udvikle og fremme omkostningseffektiv og effektiv søtransport i OLT ved:
a) at tilskynde til effektiv godstransport til økonomisk og handelsmæssigt rimelige takster
b) at iværksætte en forsvarlig politik og anvende konkurrencereglerne
c) at inddrage OLT yderligere i international søtransport
d) at anspore til regionale programmer for søtransport og udvikling af samhandelen
e) at inddrage den lokale private sektor yderligere i søfartsvirksomhed.
Fællesskabet og OLT forpligter sig til at fremme sikkerheden til søs, besætningernes sikkerhed og forureningsbekæmpelse.
3. Fællesskabet styrker samarbejdet med OLT med sigte på en regelmæssig forbedring og udvidelse af lufttrafikken.
Med henblik herpå vedtager de
a) at undersøge alle midler til at reformere og modernisere OLT's luftfartsindustri
b) at fremme deres kommercielle levedygtighed og konkurrenceevne
c) at anspore til større investeringer og inddragelse af den private sektor og at støtte udveksling af knowhow og god handelspraksis, og
d) at give passagerer og eksportører i alle OLT adgang til de internationale lufttransportnet.
4. Det er nødvendigt at garantere sikkerheden i lufttransportsektoren og at indføre og anvende de internationale standarder på området.
Med henblik herpå vil Fællesskabet hjælpe OLT med:
a) at introducere systemer for luftfartssikkerhed, herunder SNC/ATM-systemet (kommunikation, navigation og overvågning/lufttrafikstyring)
b) at garantere sikkerheden i lufthavne og forbedre de civile luftfartsmyndigheders kapacitet til at forvalte alle aspekter af driftssikkerheden, som henhører under deres kompetence
c) at udvikle infrastrukturer og menneskelige ressourcer
d) at drage omsorg for, at alle foranstaltninger, der træffes på dette område, baseres på de kompetente internationale organisationers henstillinger, og at de er effektive og kan anvendes på lang sigt.
5. Det er nødvendigt at gøre en indsats til at minimere virkningerne af lufttransport på miljøet, navnlig ved hjælp af passende undersøgelser af virkningerne på miljøet.
6. På mange områder inden for lufttransport kan regionale løsninger være mere omkostnings effektive og byde på stordriftsfordele. Med dette for øje forpligter Fællesskabet sig til at støtte og tilskynde til aktioner på regionalt plan i egnede tilfælde.
7. Telekommunikation og aktiv deltagelse i informationssamfundet er en væsentlig forudsætning for, at OLT med held kan integreres i verdensøkonomien, og Fællesskabet og OLT bekræfter deres respektive tilsagn i medfør af de bestående multilaterale aftaler, navnlig Verdenshandelsorganisationens (WTO's) aftale om basistelekommunikation.
8. Fællesskabet støtter OLT's bestræbelser på at øge deres kapacitet på området handel med tjenesteydelser. Samarbejdet omfatter bl.a. følgende områder:
a) tilskyndelse til konsultationer mellem OLT's og Fællesskabets kompetente teleorganisationer for at anspore til, at der skabes konkurrence på teleområdet, og til en indbyrdes tilnærmelse af takster
b) etablering af en dialog om de forskellige aspekter af informationssamfundet, herunder vedrørende regulering og kommunikationspolitik
c) udveksling af information og eventuelt faglig bistand vedrørende regulering, standardisering, overensstemmelses- og certificeringsprøvning af informations- og kommunikationsteknologi samt om frekvensudnyttelse
d) udbredelse af nye informations- og kommunikationsteknologier og udvikling af nyt materiel, særlig til netsammenkobling og disse applikationers interoperabilitet
e) fremme og iværksættelse af fælles forskning inden for nye teknologier med tilknytning til informationssamfundet
f) udformning og gennemførelse af programmer og politik med henblik på at informere om de økonomiske og sociale fordele ved informationssamfundet.
9. Samarbejdet rettes navnlig mod at sikre større komplementaritet i og harmonisering af kommunikationssystemerne på lokalt, nationalt, regionalt, mellemregionalt og internationalt plan og en tilpasning af dem til de nye teknologier.
10. Fællesskabet yder støtte til foranstaltninger og aktioner til udvikling og fremme af bæredygtig turisme. Sådanne foranstaltninger kan iværksættes på alle stadier fra identifikation af turistprodukter til afsætning og reklame.
Målet er at støtte OLT's myndigheders bestræbelser på at drage den største fordel af turisme lokalt, regionalt og internationalt under hensyntagen til turismens virkninger for den økonomiske udvikling samt at stimulere de private kapitalstrømme fra Fællesskabet og andre kilder til udviklingen af turismen i OLT. Der lægges særlig vægt på nødvendigheden af at integrere turismen i samfunds-, kultur- og erhvervslivet samt på respekten for miljøet.
De specifikke aktioner til at udvikle turismen består i fastlæggelse, vedtagelse og udarbejdelse af egnet politik på lokalt, regionalt, subregionalt og internationalt plan. Programmerne og projekterne for udvikling af turismen baseres på denne politik efter følgende fire tiltag:
a) Udvikling af de menneskelige ressourcer og udvikling af institutioner, herunder bl.a.:
- efteruddannelse af ledende personale på specifikke kompetenceområder og livslang uddannelse på egnede niveauer i den offentlige og private sektor for at garantere en tilfredsstillende planlægning og udvikling
- oprettelse og udbygning af turistforeninger
- uddannelse af specifikke befolkningsgrupper og personale i offentlige og private organisationer, som arbejder inden for turistsektoren, herunder også personale, der er beskæftiget i sektorer, der understøtter turismen
- samarbejde og udvekslinger mellem OLT og mellem disse og AVS-staterne om erhvervsuddannelse, faglig bistand og udvikling af institutioner.
b) Produktudvikling omfattende bl.a.:
- identifikation af turistproduktet, udvikling af ikke-traditionelle og nye turistprodukter, tilpasning af eksisterende produkter, herunder bevarelse og valorisering af kulturarven og miljøet, forvaltning, beskyttelse og bevarelse af flora og fauna, historiske og samfundsmæssige aktiver og andre naturaktiver, udvikling af hjælpetjenester
- tilskyndelse til private investeringer i OLT's turistsektor, særlig i form af joint ventures
- levering af håndværksarbejder af kulturel karakter til turistmarkedet.
c) Markedsudvikling omfattende bl.a.:
- bistand til at indkredse og realisere mål og planer for udvikling af markedet på lokalt, subregionalt, regionalt og internationalt plan
- støtte til OLT's bestræbelser på at vinde adgang til tjenesteydelser, der står til rådighed for turistsektoren, f.eks. centrale reservationssystemer, lufttrafikkontrol- og sikkerhedssystemer
- afsætnings- og reklametiltag og støtte hertil inden for rammerne af integrerede programmer og projekter for udvikling af markedet og for at forbedre markeds indtrængningen, særlig rettet mod sådanne, som skaber turiststrømmene på de traditionelle og ikke-traditionelle markeder samt specifikke aktiviteter som f.eks. deltagelse i særlige handelsarrangementer, såsom messer, fremstilling af kvalitetsdokumentation, film og markedsføringsmateriale.
d) Forskning og information omfattende bl.a.:
- forbedring af turistinformationssystemerne og indsamling, analyse, udbredelse og udnyttelse af statistiske data
- evaluering af de socioøkonomiske virkninger af turisme på OLT's økonomier med vægten særlig lagt på udvikling af komplementaritet med andre områder som f.eks. levnedsmiddelindustrien, byggeriet, teknologi og forvaltning i OLT og de omliggende regioner.
Artikel 14
Handelsrelaterede områder
1. Fællesskabet bidrager til som led i hvert OLT's udviklingsstrategier at styrke OLT's evne til at behandle alle emner med tilknytning til handel, eventuelt sammen med forbedring og støtte af institutionerne.
2. Fællesskabet samarbejder med OLT om at realisere de almindelige principper om beskyttelse og fremme af investeringer.
3. Fællesskabet bidrager til at styrke samarbejde med OLT med sigte på sammen med de relevante konkurrencetilsyn at udforme og støtte en effektiv konkurrencepolitik, der gradvis skal sikre en effektiv anvendelse af konkurrencereglerne i både private og statslige virksomheder. Samarbejdet på dette område skal navnlig omfatte støtte til skabelse af en egnet lovgivning og den administrative gennemførelse, idet der tages særligt hensyn til de mindst udviklede OLT.
4. Fællesskabet styrker vedvarende samarbejdet med OLT, som bl.a. skal omfatte følgende om råder:
a) udarbejdelse af lovgivning med henblik på at beskytte og håndhæve intellektuelle ejendomsrettigheder og hindre, at sådanne rettigheder misbruges af deres indehavere eller krænkes af konkurrenter, samt oprette og styrke lokale, nationale og regionale organer og andre organer og bl.a. støtte regionale organisationer inden for intellektuel ejendomsret, der varetager håndhævelse og beskyttelse af sådanne rettigheder, herunder med personaleuddannelse
b) indgåelse af aftaler om beskyttelse af varemærker og geografiske betegnelser for produkter af særlig betydning.
5. Fællesskabet bidrager til OLT's bestræbelser inden for standardisering og certificering med henblik på udbredelse af systemer, der er indbyrdes forenelige mellem Fællesskabet og OLT. Samarbejdet skal navnlig omfatte:
a) foranstaltninger til at fremme større anvendelse af internationale tekniske forskrifter og standarder og overensstemmelsesvurderingsprocedurer, herunder specifikke sektorforanstaltninger under hensyntagen til OLT's økonomiske udviklingsniveau
b) et samarbejde på området kvalitetsstyring og kvalitetsgaranti i udvalgte sektorer af betydning for OLT
c) støtte til OLT-initiativer til kapacitetsudvikling inden for overensstemmelsesvurdering, måling og standardisering
d) udvikling af forbindelser mellem Fællesskabets og OLT's institutioner vedrørende standardisering, overensstemmelsesvurdering og certificering.
6. Fællesskabet bidrager til at styrke samarbejdet med OLT på området for menneskers sundhed og på dyre- og plantesundhedsområdet med henblik på at udvikle kapaciteten i den offentlige og private sektor på området.
7. Fællesskabet bidrager på linje med Rio-principperne til at styrke samarbejdet med OLT, således at handels- og miljøpolitikken supplerer hinanden indbyrdes. Samarbejdet retter sig navnlig mod:
a) at fastlægge sammenhængende lokale, nationale, regionale og internationale politikker
b) at styrke kontrollen af varers og tjenesteydelsers kvalitet fra et miljøbeskyttelsessynspunkt
c) at forbedre metoderne for miljøvenlig produktion i de relevante sektorer.
8. Fællesskabet samarbejder med OLT på området arbejdsstandarder. Samarbejdet herom vil navnlig kunne omfatte følgende:
a) informationsudveksling om parternes respektive lovgivning og bestemmelser vedrørende arbejde
b) bistand til udarbejdelse af arbejdslovgivning og styrkelse af bestående lovgivning
c) skole- og oplysningsprogrammer med henblik på at afskaffe børnearbejde
d) håndhævelse af lovgivning og bestemmelser om arbejde.
9. Fællesskabet samarbejder med OLT om forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugernes sundhed ved
a) at styrke den institutionelle og tekniske kapacitet på området
b) at oprette systemer for hurtig varsling og gensidig information om farlige produkter
c) at udveksle information og erfaringer om indførelse af systemer for tilsyn med markedsførte produkter og deres funktionsmåde og om produktsikkerhed
d) at informere forbrugerne bedre om de tilbudte produkters og tjenesteydelsers pris og kendetegn
e) at anspore til udvikling af private forbrugersammenslutninger og kontakter mellem repræsentanter for forbrugergrupper
f) at gøre de forbrugerorienterede politikker og systemer indbyrdes mere kompatible
g) at underrette om ikrafttrædelsen af lovgivning og fremme samarbejdet om undersøgelser af farlig eller illoyal handelspraksis
h) at forbyde eksport af varer og tjenesteydelser, hvis markedsføring er forbudt i produktionslandet.
10. Fællesskabet støtter den indsats, der gøres af offentlige og private OLT-aktører inden for informationsteknologi og telekommunikation med henblik på:
a) at modernisere telekommunikationsinfrastrukturer, datatransmissionstjenester, fjernbehandlingsapplikationer og telematikapplikationsprojekter
b) at udvikle og forbedre de serviceydelser og menneskelige kapaciteter, der er nødvendige for at realisere et informationssamfund, og integrere disse serviceydelser bedst muligt i en regional sammenhæng
c) at forbedre bevidstheden om økonomiske muligheder samt udvekslingen af erfaringer og knowhow
d) at levere bedre information til brugerne af disse ressourcer
e) at udnytte potentialet i denne sektor optimalt og bæredygtigt
f) at udvikle anvendelsen af kommunikations- og informationsteknologi på undervisningsområdet, herunder fjernundervisning
g) at øge elektronisk handel og økonomisk samarbejde
h) at forbedre og modernisere sundhedsnetværk ved udvikling af forbindelser mellem hospitaler, anvendelse af fjerndiagnosticering og oprettelse af fælles databaser
i) at udvikle multimedieadgang til kulturelle ressourcer og turistressourcer
j) at forbedre og øge anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologi i industrien og med henblik på innovation.
Artikel 15
Sociale sektorer
Fællesskabet bidrager inden for rammerne af hvert OLT's udviklingsstrategi til aktioner for menneskelig og social udvikling. Samarbejdet vil navnlig kunne støtte programmer, der er rettet mod følgende sektorer:
a) Styrkelse af undervisningspolitik og institutioner (bygninger og undervisningsmateriale), fremmedsprogsundervisning og uddannelse af lærere, undervisning på primær og sekundærtrinnet og erhvervsuddannelse, videregående uddannelser (herunder aktiviteter i specifikke sektorer, f.eks. landbrugsuddannelse).
På uddannelsesområdet bør vægten lægges på udvidet adgang til grundlæggende uddannelse og forbedring af dennes kvalitet ved opførelse af flere skoler, renovation af klasselokaler og levering af undervisningsmateriale, uddannelse af lærere og tildeling af studiestipendier til ubemidlede studerende.
b) Reformer på sundhedsområdet, styrkelse af sundhedspolitikken og -institutionerne, lægeuddannelse og medicinsk forskning, sundhedsinfrastruktur, hiv/aids.
På sundhedsområdet skal projekterne bidrage til at sikre primære og forebyggende sundhedsydelser, navnlig familieplanlægning og moder/barn-sundhedsydelser.
c) Befolknings- og familieplanlægningspolitik, moder/barn-sundhedsydelser, herunder støtte til projekter for næste generations uddannelse og udvikling.
d) Styrkelse af effektiviteten af politikkerne for bekæmpelse af produktion af, distribution af og ulovlig handel med alle former for narkotika og psykotrope stoffer, forebyggelse og bekæmpelse af stofmisbrug under hensyn til arbejdet på dette område i de internationale instanser.
Samarbejdet rettes mod følgende aspekter:
i) uddannelse og politik vedrørende stofmisbrugeres sundhed og rehabilitering, herunder projekter for genindpasning af stofmisbrugere i arbejds- og samfundslivet
ii) foranstaltninger til fremme af alternative økonomiske muligheder, som f.eks. programmer for alternativ udvikling i områder, hvor der ulovligt dyrkes narkotikaafgrøder, sammen med effektiv strafforfølgning
iii) faglig, finansiel og administrativ bistand til kontrol af handelen med prækursorer og indførelse af samme standarder som dem, der anvendes i Fællesskabet og de berørte internationale instanser.
iv) faglig, finansiel og administrativ bistand til forebyggelse, behandling og bekæmpelse af stofmisbrug
v) faglig bistand og uddannelse og indførelse af standarder vedrørende forhindring af hvidvaskning af penge svarende til dem, der er vedtaget i Fællesskabet og andre internationale instanser, navnlig den finansielle taskforce vedrørende hvidvaskning af penge
vi) udveksling af relevante oplysninger til gennemførelse af litra a)-d).
e) Vandpolitik og institutionsopbygning, beskyttelse af vandressourcer, affaldshåndtering (vand til landbrugsformål og energi behandles i den relevante sektor).
Hvad angår vandforsyning og spildevandsrensning skal målet være at levere service til områder, der ikke tilgodeses i tilstrækkeligt omfang. Finansieringen af foranstaltninger til fremme af adgangen til drikkevandsforsyning og spildevandsrensning bidrager direkte til udviklingen af de menneskelige ressourcer ved at forbedre sundhedstilstanden og dermed at gøre personer, der ikke allerede har adgang til denne service, mere produktive. Der er stadig behov for at udvide denne basisservice med hensyn til vandforsyning, vandrensning og transport til befolkningen i by- og landområder, og det skal gøres på miljømæssigt bæredygtige måder.
f) Fællesskabet samarbejder med OLT om bevarelse, bæredygtig udnyttelse og forvaltning af disses biodiversitet under hensyn til Fællesskabets handlingsplan vedrørende den biologiske mangfoldighed.
Samarbejdet på dette område vil bl.a. kunne rettes mod:
i) at støtte udarbejdelse, ajourføring og gennemførelse af nationale strategier og handlingsplaner vedrørende biodiversiteten
ii) at lette oprettelsen af lokale, regionale og subregionale instanser for informationsudveksling og tilsyn med og evaluering af fremskridt med gennemførelsen af konventionen om den biologiske mangfoldighed(7)
iii) at opbygge og ajourføre databaser vedrørende OLT's biodiversitet
iv) at gennemføre egnede foranstaltninger vedrørende adgang til genetiske ressourcer
v) at arbejde for indgåelse af aftaler med den private sektor om udnyttelse af landets genetiske ressourcer, således at lokalbefolkningen reelt drager fordel af de økonomiske følgevirkninger af sådanne aftaler, og at udnyttelsen af de genetiske ressourcer ikke griber ind i beskyttelsen og bevarelsen af biodiversiteten
vi) at hjælpe OLT til at deltage aktivt i politikformuleringsprocessen og i forhandlinger inden for rammerne af biodiversitetskonventionen.
g) Projekter og programmer for boliger og integreret byudvikling.
Med hensyn til byudvikling rettes indsatsen mod bygning og reparation af veje og anden basisinfrastruktur, navnlig socialt boligbyggeri.
Artikel 16
Regionalt samarbejde og regional integration
Samarbejdet sikrer, at der ydes en effektiv støtte til at virkeliggøre de mål og prioriteter, som OLT's myndigheder fastsætter for samarbejdet og integrationen på regionalt og subregionalt plan.
1) Det regionale samarbejde retter sig mod aktioner, der aftales mellem
a) to eller flere OLT
b) et eller flere OLT og en eller flere AVS- eller ikke-AVS-nabostater
c) et eller flere OLT og en eller flere AVS-stater eller en eller flere af de regioner i den yderste periferi, der er omhandlet i traktatens artikel 299, stk. 2, (Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion, Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer)
d) to eller flere regionale organer, som OLT er part i
e) et eller flere OLT og regionale organer, som OLT, AVS-staterne eller en eller flere af regionerne i den yderste periferi er part i.
2) Inden for disse rammer skal samarbejdet rettes mod:
a) at anspore til gradvis integration af OLT i verdensøkonomien
b) at fremskynde det økonomiske samarbejde og den økonomiske udvikling, både inden for OLT- og AVS-regionerne og mellem dem indbyrdes
c) at fremme den frie bevægelighed for personer, varer, tjenesteydelser, kapital, arbejdskraft og teknologi
d) at fremskynde diversifikationen af økonomierne og koordinationen og harmoniseringen af politikkerne for regionalt og subregionalt samarbejde, og
e) at befordre og udvikle handelen mellem og inden for OLT samt med regionerne i den yderste periferi, AVS-staterne og andre tredjelande.
3) På området regional integration retter samarbejdet sig mod:
a) at udvikle og styrke kapaciteten i institutionerne og organisationerne for regionalt samarbejde og regional integration for at fremme dette samarbejde og denne integration
b) at anspore de mindst udviklede OLT til at deltage i udviklingen af regionale markeder og at drage fordel deraf
c) at gennemføre en sektorreformpolitik på regionalt plan
d) at liberalisere samhandel og betalinger
e) at stimulere investeringerne over grænserne, både udenlandske og indenlandske, og andre initiativer til regional eller subregional økonomisk integration
f) at dække nettoovergangsomkostningerne ved den regionale integration for budgetressourcerne og betalingsbalancen.
4) Samarbejdet på området regionalt samarbejde omfatter en lang række funktioner og emner, som afføder fælles problemer, og giver mulighed for stordriftsfordele, navnlig
a) infrastruktur, herunder transport- og kommunikationsinfrastruktur og de dermed forbundne sikkerhedsproblemer, og energi
b) miljø, forvaltning af vandressourcer
c) sundhed, uddannelse og erhvervsuddannelse
d) forskning og videnskabeligt og teknisk samarbejde
e) regionale initiativer til forebyggelse af katastrofer og til afhjælpning af følgerne heraf
f) andre områder som f.eks. våbenkontrol, narkotika, organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge, bedrageri og korruption.
5) Samarbejdet støtter også interregionale projekter og initiativer inden for OLT og inden for AVS-staterne.
Artikel 17
Kulturelt og socialt samarbejde
Samarbejdet bidrager til OLT's selvstændige udvikling med fokus på befolkningen og forankring i hvert folks kultur. Den menneskelige og kulturelle dimension skal slå igennem i alle sektorer og alle udviklingsprojekter og -programmer. Samarbejdet støtter OLT-myndighedernes politikker og foranstaltninger til bedre at udnytte de menneskelige ressourcer, at øge deres egen skaberevne og at fremme deres kulturelle identitet. Det fremmer inddragelsen af befolkningen i udviklingsprocessen.
I dette samarbejde skal der navnlig
- tages hensyn til den kulturelle og sociale dimension
- arbejdes for fremme af de kulturelle identiteter og den tværkulturelle dialog, særlig hvad angår bevarelse af kulturarven, fremstilling og udbredelse af kulturgoder, kulturarrangementer, information og kommunikation
- iværksættes aktioner til en bedre udnyttelse af de menneskelige ressourcer, særlig hvad angår uddannelse og erhvervsuddannelse, videnskabeligt og teknisk samarbejde, kvindernes rolle i udviklingsprocessen, sundhed og bekæmpelse af stofmisbrug, befolkning og demografi.
TREDJE DEL
VIRKEMIDLERNE I OLT-EF-SAMARBEJDET
AFSNIT I
SAMARBEJDE INDEN FOR UDVIKLINGSFINANSIERING
Kapitel 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 18
Mål
Målet for samarbejdet inden for udviklingsfinansiering er ved hjælp af tilstrækkelige finansielle midler og relevant faglig bistand:
a) at støtte og fremme OLT's egne bestræbelser på at sikre en bæredygtig økonomisk, social og kulturel udvikling på grundlag af gensidig interesse og i erkendelse af den indbyrdes afhængighed
b) at bidrage til at hæve OLT-befolkningernes levestandard
c) at fremme foranstaltninger, der kan mobilisere lokalsamfunds, foreningers, sammenslutningers og enkeltpersoners initiativkapacitet samt deres inddragelse i udformningen og gennemførelsen af udviklingsprogrammer
d) med sigte på bekæmpelse af fattigdom at bidrage til, at befolkningen får det størst mulige udbytte af udviklingsprocessen
e) at bidrage til udvikling af OLT's evne til at innovere, tilpasse og omdanne lokale teknologier og til at beherske egnede nye teknologier
f) at støtte OLT's bestræbelser på at opnå økonomisk diversifikation bl.a. ved at bidrage til en bæredygtig udforskning, bevarelse, forarbejdning og udnyttelse af deres naturressourcer
g) at støtte og fremme en optimal udvikling af de menneskelige ressourcer i OLT
h) at fremhjælpe yderligere finansielle strømme til OLT, som opfylder OLT's skiftende behov, og at støtte OLT's bestræbelser på at harmonisere det internationale samarbejde om deres udvikling gennem samfinansiering med andre finansieringsinstitutioner eller tredjepart
i) at fremme direkte private investeringer i OLT, at støtte udviklingen af en sund, blomstrende og dynamisk privat sektor i OLT og at fremhjælpe lokale, nationale og udenlandske private investeringsstrømme til produktionssektorerne i OLT
j) at fremme det regionale samarbejde og den regionale solidaritet og integration mellem OLT samt mellem OLT og AVS-staterne
k) at drage omsorg for, at der oprettes mere afbalancerede økonomiske og sociale forbindelser og skabes en bedre forståelse mellem OLT, AVS-staterne, medlemsstaterne og resten af verden med henblik på at hjælpe med til OLT's integration i verdensøkonomien
l) at sørge for, at der kan ydes katastrofebistand til OLT, der som følge af naturkatastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger har alvorlige økonomiske og sociale vanskeligheder af exceptionel karakter
m) at hjælpe de mindst udviklede OLT med at overvinde specifikke hindringer, som hæmmer deres udviklingsbestræbelser.
Artikel 19
Principper
1. Samarbejdet med henblik på udviklingsfinansiering er baseret på partnerskab, komplementaritet og subsidiaritet, og det:
a) iværksættes i overensstemmelse med de associerings- og udviklingsstrategier, der vedtages i henhold til artikel 4, under hensyn til OLT's respektive geografiske, sociale og kulturelle karakteristika samt deres specifikke potentiale
b) sikrer, at ressourcerne tildeles på et forudseeligt og regelmæssigt grundlag
c) er fleksibelt og tilpasset situationen i hvert OLT.
2. Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med anvendelsen af fællesskabsmidler.
3. Fællesskabets aktiviteter fastlægges efter en partnerskabstilgang i et nært samråd mellem Kommissionen, de berørte OLT-myndigheder og den medlemsstat, det pågældende OLT hører under. Partnerskabet tilgodeser hver af parternes respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser.
4. Fællesskabets og medlemsstaternes bidrag skal være komplementære, jf. dog artikel 25, stk. 1, andet afsnit.
5. Aktionerne gennemføres i medfør af nærhedsprincippet af myndighederne i det berørte OLT, uden at dette dog berører Kommissionens kompetence til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med anvendelsen af fællesskabsmidlerne.
Artikel 20
Enhedsprogrammeringsdokumenter
1. OLT's myndigheder, Kommissionen og den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, fastlægger i henhold til artikel 4 i et partnerskab den strategi og de prioritetsmål, som SPD skal baseres på.
2. OLT's myndigheder har ansvaret for:
a) at fastlægge deres prioriteter, som samarbejdsstrategien skal baseres på
b) som led i en sektorprogrammering at indkredse projekter og programmer og fastlægge ledsageforanstaltninger, som garanterer, at de foreslåede foranstaltninger bliver bæredygtige og levedygtige
c) at udarbejde projekt- og programakterne
d) at forberede, forhandle om og indgå kontrakter
e) at gennemføre og forvalte projekterne og programmerne
f) at vedligeholde projekterne og programmerne og sikre deres bæredygtighed.
3. OLT's myndigheder og Kommissionen har det fælles ansvar for:
a) at vedtage SPD
b) at sikre sig, at der gives adgang på lige betingelser til deltagelse i udbud og kontrakter
c) at følge og evaluere virkningerne og resultaterne af projekter og programmer
d) at sikre sig, at projekterne og programmerne gennemføres på en passende, hurtig og effektiv måde.
4. Kommissionen skal træffe finansieringsafgørelsen om den samlede tildeling svarende til SPD efter proceduren i artikel 24.
5. Medmindre andet er fastsat i denne afgørelse, vedtages eller anses enhver afgørelse, der kræver en af associeringens parters godkendelse, for vedtaget seks måneder efter meddelelsen fra den anden part.
Artikel 21
Anvendelsesområde
Der kan inden for den strategi og de prioriteter, som det berørte OLT har fastlagt på lokalt og regionalt plan, ydes finansiel støtte til aktioner, der bidrager til at virkeliggøre de mål, der er fastlagt i denne afgørelse.
Følgende aktiviteter indgår i anvendelsesområdet:
a) sektorpolitik og -reformer samt projekter, der hænger sammen hermed
b) udvikling af institutioner, kapacitetsopbygning og integration af miljøaspekter
c) programmer for fagligt samarbejde
d) humanitær bistand og nødhjælpsaktioner
e) supplerende støtte i tilfælde af udsving i indtægterne fra eksport af varer og tjenesteydelser.
Artikel 22
Finansieringsberettigede
1. Der kan i henhold til denne afgørelse ydes finansiel bistand til følgende enheder eller organer:
a) OLT
b) regionale eller mellemstatslige instanser, som et eller flere OLT er part i, og som har fået overdraget beføjelser fra OLT's myndigheder
c) blandede organer, der er oprettet af Fællesskabet og OLT for at virkeliggøre visse specifikke mål.
2. Der kan med det eller de berørte OLT's myndigheders samtykke også ydes støtte til:
a) lokale, nationale og/eller regionale offentlige eller halvoffentlige organer, lokale myndigheder i OLT, navnlig finansieringsinstitutter og udviklingsbanker
b) selskaber og virksomheder i OLT og i regionale grupper
c) en medlemsstats virksomheder for at sætte dem i stand til ud over den indsats, de allerede selv gør, at gennemføre produktive projekter i et OLT
d) finansieringsformidlere i OLT eller Fællesskabet, der fremmer og finansierer private investeringer i OLT
e) aktørerne i det decentrale samarbejde og andre ikke-statslige aktører i OLT og Fællesskabet for at sætte dem i stand til at iværksætte projekter og programmer på det økonomiske, kulturelle, sociale og uddannelsesmæssige område i OLT som led i det decentrale samarbejde, der er nævnt i artikel 29.
Artikel 23
Programmering og gennemførelse
Kommissionen vedtager gennemførelsesbestemmelser for denne del og for bilag II A til D inden tolv måneder efter denne afgørelses ikrafttræden efter proceduren i artikel 24 og i overensstemmelse med artikel 7 i samarbejde med OLT.
Den støtter OLT's fulde anvendelse af de instrumenter, der er fastsat i denne afgørelse, navnlig handelsbestemmelserne og de finansielle bestemmelser, ved at fremkomme med de relevante retningslinjer og informationer inden tolv måneder efter dens ikrafttræden.
Disse bestemmelser omfatter navnlig:
a) procedure for udarbejdelse af SPD og hovedelementerne heri
b) procedurer og kriterier for opfølgning, revision og forudgående, midtvejs og efterfølgende evaluering samt gennemgang og gennemførelse af SPD, herunder også procedurer og kriterier for Kommissionens deltagelse i disse aktiviteter
c) udarbejdelse af periodiske rapporter m.m.
d) detaljerede regler for de finansielle korrektioner, der er nævnt i artikel 32.
Finans- og regnskabsprocedurerne fastlægges i finansforordningen for 9. EUF.
Artikel 24
EUF-OLT-Udvalget
1. Kommissionen bistås om fornødent af det udvalg, der er nedsat ved den interne aftale.
2. Når udvalget udøver de beføjelser, der tillægges det ved denne afgørelse, betegnes det "EUF-OLT-Udvalget". Forretningsordenen for det udvalg, der er nedsat ved den interne aftale, finder anvendelse på EUF-OLT-Udvalget.
3. EUF-OLT-Udvalget koncentrerer sit arbejde om grundlæggende spørgsmål vedrørende udviklingssamarbejdet i OLT og regionerne. Med sigte på sammenhæng, koordination og komplementaritet følger det gennemførelsen af SPD.
4. EUF-OLT-Udvalget afgiver udtalelse om:
a) udkastene til SPD og eventuelle ændringer heraf
b) gennemførelsesbestemmelserne til denne del samt til bilag II A til D.
5. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om udkastet inden for en frist, som formanden fastsætter. Udvalget udtaler sig med det flertal, der er angivet i artikel 21, stk. 4, i den interne aftale. Ved afstemninger i udvalget vægtes de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, som anført i ovennævnte artikels stk. 3. Formanden deltager ikke i afstemningen.
6. Kommissionen vedtager foranstaltningerne, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, meddeles de omgående Rådet af Kommissionen. Kommissionen kan i så fald udsætte anvendelsen af de foranstaltninger, den har vedtaget, i et tidsrum på højst tre måneder regnet fra datoen for denne meddelelse.
7. Rådet kan med det flertal og med den vægtning, der er nævnt i stk. 5, træffe anden afgørelse inden for det tidsrum, der er fastsat i stk. 6.
8. Kommissionen informerer udvalget om opfølgningen, evalueringen og revisionen af SPD.
Kapitel 2
Ressourcer, der stilles til rådighed for OLT
Artikel 25
Finansiel bistand
1. Det samlede beløb for Fællesskabets bistand til de formål, der er beskrevet i kapitel 1, fordelingen heraf, retningslinjerne og finansieringsbetingelserne samt anvendelsen af bistanden for perioden 2000 til 2007 findes i bilag II A til D og i kapitel 3, uden at dette dog berører de foranstaltninger, som Kommissionen skal træffe, jf. artikel 24.
Den finansielle bistand i medfør af denne afgørelse kan dække alle lokale og eksterne udgifter til projekter og programmer, også faste udgifter.
2. OLT har desuden adgang til de finansieringsmuligheder, som er åbnet med den gældende lovgivning til fordel for de udviklingslande, der er opregnet i bilag II E, samt til de fællesskabsprogrammer, der er opregnet i bilag II F.
Kapitel 3
Støtte af investeringer i den private sektor
Artikel 26
Investeringsfremme
OLT's myndigheder, medlemsstaterne og Fællesskabet, der anerkender betydningen af private investeringer for at fremme deres udviklingssamarbejde og erkender nødvendigheden af at tage skridt til at stimulere sådanne investeringer, vil:
a) iværksætte foranstaltninger med henblik på at tilskynde private investorer, der retter sig efter OLT-EF-udviklingssamarbejdets mål og prioriteter og de gældende love og bestemmelser, til at deltage i udviklingsbestræbelserne
b) indrømme disse investorer en retfærdig og rimelig behandling
c) træffe foranstaltninger og vedtage bestemmelser, der kan medvirke til at skabe og opretholde et forudseeligt og sikkert investeringsklima, og forhandle om aftaler til at forbedre dette klima
d) befordre et effektivt samarbejde mellem OLT's økonomiske beslutningstagere og mellem disse og økonomiske beslutningstagere i Fællesskabet for at øge kapitalstrømmene, forvaltningskompetencen, teknologi og andre former for knowhow
e) sørge for at fremme yderligere private finansielle strømme mellem Fællesskabet og OLT ved navnlig at bidrage til at fjerne hindringer for OLT-operatørers adgang til de internationale kapitalmarkeder, herunder også Fællesskabets
f) skabe et klima, der kan bidrage til at udvikle finansieringsinstitutionerne og til at mobilisere de fornødne ressourcer til kapitaldannelse og øget foretagsomhed
g) stimulere udviklingen af virksomheder ved at træffe de fornødne foranstaltninger til at forbedre virksomhedsklimaet og navnlig skabe nogle retlige og administrative rammer, der kan tilskynde til og fremme vækst og udvikling af en dynamisk privat sektor, herunder virksomheder på græsrodsniveau
h) styrke OLT's lokale institutioners kapacitet til at stille med et bredt udvalg af servicetilbud, som kan fremme lokalbefolkningens inddragelse i industri- og handelsvirksomhed.
Artikel 27
Støtte og finansiering af investeringer
Samarbejdet stiller på lang sigt ressourcer til rådighed til at bidrage til at fremme væksten i den private sektor og til at mobilisere indenlandsk og udenlandsk kapital til dette formål. Samarbejdet stiller i denne forbindelse navnlig følgende til rådighed:
a) gavebistand til dækning af faglig og finansiel bistand til støtte for udvikling af de menneskelige ressourcer, institutionel kapacitetsopbygning og andre former for institutionel støtte i forbindelse med en given investering; foranstaltninger til at øge virksomhedernes konkurrenceevne og styrke de private finansielle og ikke-finansielle formidleres kapacitet; lettelse og fremme af investeringerne og tiltag til forbedring af konkurrenceevnen
b) rådgivnings- og konsulentvirksomhed for at bidrage til at skabe et favorabelt klima for investering og et informationsgrundlag til at lede og befordre kapitalstrømmene
c) gavebistand finansieret via investeringsfaciliteten som omhandlet i bilag II C
d) lån af EIB's egne midler.
Betingelserne vedrørende investeringsfaciliteten og ovennævnte lån er fastlagt i henholdsvis bilag II B og C.
Kapitel 4
Supplerende støtte i tilfælde af udsving i eksportindtægterne
Artikel 28
Supplerende støtte
1. Inden for det finansielle rammebeløb, jf. bilag II A, afsættes der en supplerende støtte til at afdæmpe de negative følger af kortfristede udsving i eksportindtægterne, særlig i landbrugs- og minesektoren, som vil kunne bringe realiseringen af OLT's udviklingsmål i fare.
2. Formålet med støtten i tilfælde af kortfristede udsving i eksportindtægterne er at beskytte makroøkonomiske og sektorielle reformer og politikker, som risikerer at blive negativt påvirket af en nedgang i indtægterne, og at modvirke de negative virkninger af ustabile eksportindtægter, navnlig fra landbrugs- og mineprodukter.
3. OLT-økonomiernes afhængighed af eksport, navnlig inden for landbrugs- og minesektoren, tages med i betragtningerne ved tildelingen af ressourcer, jf. bilag II D. I denne sammenhæng vil de mindst udviklede lande modtage en gunstigere behandling.
4. De supplerende ressourcer vil blive anvendt i overensstemmelse med de specifikke retningslinjer for støtteordningen, som er omhandlet i bilag II D.
5. Fællesskabet støtter tillige markedsbaserede forsikringsordninger udformet for OLT, der søger at beskytte sig mod risikoen for udsving i eksportindtægterne.
Kapitel 5
Støtte til andre aktører i samarbejdet
Artikel 29
Mål og finansiering
1. For at imødekomme lokalsamfundenes udviklingsbehov og anspore alle aktører i det decentrale samarbejde, der vil kunne bidrage til OLT's selvstændige udvikling, til at fremkomme med forslag om og gennemføre initiativer, støtter OLT-EF-samarbejdet disse udviklingsaktioner inden for en ramme fastsat af de berørte OLT og de medlemsstater, de hører under, og inden for rammerne af SPD-bestemmelserne.
2. I denne forbindelse ydes der finansiel støtte til følgende decentrale projekter og mikroprojekter:
a) De samarbejdspartnere, der kan opnå finansiel bistand i henhold til dette kapitel, er aktører inden for det decentrale samarbejde i Fællesskabet og OLT eller andre udviklingslande, dvs. lokale myndigheder, ikke-statslige organisationer, lokale erhvervssammenslutninger og initiativgrupper, kooperativer, fagforeninger, kvinde- eller ungdomsorganisationer, undervisnings- og forskningsinstitutioner, kirker og enhver ikke-statslig sammenslutning, som vil kunne yde bidrag til udviklingsprocessen.
Denne form for samarbejde skal mobilisere færdigheder, innoverende indsatsformer og ressourcer fra aktørerne i det decentrale samarbejde til fordel for OLT's udvikling. Støtten skal navnlig tage hensyn til fælles aktioner mellem Fællesskabet, OLT og andre udviklingslande.
b) Lokale mikroprojekter skal have en økonomisk og social indvirkning på befolkningens liv, opfylde et tydeligt og konstateret prioriteret behov og gennemføres på initiativ og med aktiv deltagelse af det lokalsamfund, som vil drage fordel deraf.
3. Projekter og programmer, der henhører under denne form for samarbejde, kan være et middel til at virkeliggøre de specifikke mål i SPD eller initiativer, der iværksættes af lokalsamfundene eller aktører i det decentrale samarbejde.
4. Den støtte, der ydes i henhold til dette kapitel, skal være supplerende eller om nødvendigt komplementær i forhold til bestemmelserne i bilag II.
5. Bidrag til finansieringen af mikroprojekter og decentralt samarbejde er gavebistand, der i princippet højst kan udgøre tre fjerdedele af de samlede projektomkostninger. Resten finansieres:
a) mikroprojekter: af det berørte lokalsamfund, enten i naturalier eller i form af tjenesteydelser eller kontant afhængigt af dets muligheder
b) decentralt samarbejde: af aktørerne i det decentrale samarbejde, idet de finansielle, faglige, materielle og andre ressourcer, som de stiller til rådighed som generel regel skal udgøre mindst 25 % af de anslåede omkostninger ved projektet eller programmet
c) når der undtagelsesvis er tale både om mikroprojekter og decentralt samarbejde: af myndighederne i det berørte OLT enten i form af et finansielt bidrag eller ved anvendelse af offentligt materiel eller levering af tjenesteydelser.
De gældende procedurer vedrørende projekter og programmer, der finansieres i forbindelse med mikroprojekter eller decentralt samarbejde, er de procedurer, der er fastlagt i denne afgørelse, navnlig gennemførelsesbestemmelserne til SPD.
Kapitel 6
Støtte til humanitær bistand og katastrofebistand
Artikel 30
Mål og midler
1. Der ydes humanitær bistand og katastrofebistand til OLT, der som følge af naturkatastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger har alvorlige økonomiske og sociale vanskeligheder af exceptionel karakter. Den humanitære bistand og katastrofebistanden opretholdes, sålænge det er nødvendigt for at løse presserende problemer, som følger af disse situationer.
Den humanitære bistand og katastrofebistanden ydes alene på grundlag af katastrofeofrenes behov og interesser.
2. Den humanitære bistand og katastrofebistanden er bestemt til:
a) at redde menneskeliv i krisesituationer og efter kriser forvoldt af naturkatastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger
b) at bidrage til finansieringen og forsendelsen af bistanden og den direkte formidling til modtagerne ved hjælp af alle disponible logistiske midler
c) rehabilitering på kort sigt og genopbygning for så hurtigt som muligt at kunne integrere eller reintegrere de berørte befolkningsgrupper
d) at afhjælpe behov, der opstår som følge af befolkningsbevægelser, f.eks. flygtninge, fordrevne og repatrierede, efter naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer, med henblik på, så længe det er nødvendigt at hjælpe flygtninge og fordrevne, uanset hvor de befinder sig, og at lette deres frivillige genbosættelse
e) at hjælpe OLT med at udforme og afpudse mekanismer til forebyggelse af og beredskab til katastrofer, herunder hurtige varslingssystemer, for dermed at afbøde konsekvenserne af sådanne katastrofer.
3. På samme måde kan der ydes støtte til OLT, som modtager flygtninge eller repatrierede til at afhjælpe presserende behov, som ikke falder ind under katastrofebistand.
4. De i denne artikel omhandlede typer bistand finansieres over fællesskabsbudgettet. De kan dog ekstraordinært finansieres over tildelingerne i bilag II A som supplement til den pågældende budgetpost.
5. Den humanitære bistand og katastrofehjælpen iværksættes på anmodning af det berørte OLT, Kommissionen, den medlemsstat, det pågældende OLT hører under, internationale organisationer eller lokale eller internationale ikke-statslige organisationer. Bistanden forvaltes og ydes ifølge procedurer, der åbner mulighed for hurtige, smidige og effektive indgreb. Kommissionen vedtager de nødvendige gennemførelsesbestemmelser hertil.
Kapitel 7
Gennemførelsesprocedurer
Artikel 31
Faglig bistand
1. Der kan på Kommissionens initiativ eller på dennes vegne finansieres undersøgelser eller faglig bistand til udarbejdelse, overvågning, evaluering af og kontrol med gennemførelsen af denne afgørelse.
Undersøgelserne eller den faglige bistand finansieres via den samlede tildeling af gavebistand.
2. På OLT's initiativ kan der finansieres undersøgelser eller faglig bistand til gennemførelse af de i SPD angivne aktiviteter efter udtalelse fra Kommissionen.
Undersøgelserne eller den faglige bistand finansieres via tildelingen til det pågældende OLT.
Artikel 32
Finanskontrol
1. Det berørte OLT har i første række ansvaret for den finansielle kontrol med interventionen. Det gennemfører i givet fald denne kontrol i samordning med den medlemsstat, det hører under, efter gældende nationale bestemmelser.
2. Kommissionen har ansvaret for:
a) at der i det berørte OLT findes et velfungerende forvaltnings- og kontrolsystem, for således at garantere, at fællesskabsmidlerne anvendes korrekt og effektivt
b) i tilfælde af uregelmæssigheder at rette henstillinger eller sende anmodninger om korrigerende foranstaltninger til at afhjælpe uregelmæssigheder eller korrigere mangler ved forvaltningen.
3. Kommissionen, det berørte OLT og eventuelt den medlemsstat, det hører under, samarbejder på basis af administrative ordninger på årlige eller halvårlige møder om at koordinere programmer, metoder og kontrol.
4. Med hensyn til de finansielle korrektioner:
a) er det det berørte OLT, der i første række har ansvaret for at påvise og korrigere finansielle uregelmæssigheder
b) griber Kommissionen dog ind, hvis det berørte OLT ikke foretager korrektion, og hvis et forligsmøde ikke giver resultat, og nedsætter eller inddrager restbeløbet af den samlede tildeling svarende til SPD-finansieringsafgørelsen.
Kapitel 8
Overgang fra tidligere europæiske udviklingsfonde (EUF) til 9. EUF
Artikel 33
Gennemførelse af tidligere EUF og overgangsfase
1. Forpligtelser i henhold til 6., 7. og 8. EUF, der er indgået inden ikrafttrædelsen af denne afgørelse, indfries fortsat efter de gældende regler for disse EUF.
Ressourcer fra 6., 7. og 8. EUF, som blev tildelt OLT inden denne afgørelses ikrafttræden, vil fortsat være tildelt OLT. Disse ressourcer skal fortsat udnyttes i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i afgørelse 91/482/EØF, der fortsat finder anvendelse til sådanne formål, indtil den interne aftale om oprettelse af 9. EUF træder i kraft.
Indtil den interne, 31. december i aftale om oprettelse af 9. EUF i kraft, varetager de instanser, der forestår forvaltningen og gennemførelsen af Den Europæiske Udviklingsfonds ressourcer, dvs. EUF's ledende anvisningsberettigede, OLT's anvisningsberettigede og chefen for Kommissionens delegation, fortsat de forvaltnings- og gennemførelsesopgaver, der er tillagt dem ved afgørelse 91/482/EØF.
2. Alle restbeløb fra tidligere EUF på datoen for ikrafttrædelsen af den interne aftale om oprettelse af 9. EUF ikrafttræden samt alle beløb, der frigøres efter dette tidspunkt fra igangværende projekter i henhold til nævnte fonde, overføres til 9. EUF og anvendes i overensstemmelse med betingelserne i denne afgørelse.
Alle ressourcer, der således overføres til 9. EUF efter tidligere at have været tildelt et OLT's eller en regions vejledende program, forbliver tildelt dette OLT eller det regionale samarbejde.
Alle andre restbeløb, som ikke er tildelt et vejledende program, henlægges til 9. EUF's ikke-tildelte beløb. Det samlede beløb i denne afgørelse, suppleret med restbeløb overført fra tidligere EUF, dækker perioden 2000-2007. Denne bestemmelse gælder navnlig for ethvert restbeløb af de samlede beløb, der er omhandlet i artikel 118 og 142 i afgørelse 91/482/EØF vedrørende henholdsvis stabiliseringen af eksportindtægterne fra basislandbrugsprodukter (Stabex) og den særlige finansieringsfacilitet (Sysmin).
AFSNIT II
ØKONOMISK OG HANDELSMÆSSIGT SAMARBEJDE
Artikel 34
Mål
1. Målet for det økonomiske og handelsmæssige samarbejde er at fremme OLT's økonomiske og sociale udvikling, især gennem oprettelse af nære økonomiske forbindelser mellem dem og Fællesskabet som helhed.
Gennemførelsen af dette samarbejde skal have sammenhæng med målene for andre fælles politikker.
2. Fællesskabet påtager sig endvidere at støtte en effektiv integration af OLT i den globale økonomi samt udviklingen af deres handel med varer og tjenesteydelser på regionale markeder og verdensmarkedet.
Kapitel 1
Samhandelsordning for varer
Artikel 35
Fri adgang for varer med oprindelsesstatus
1. Varer med oprindelse i OLT fritages for importafgifter ved indførsel i Fællesskabet.
2. Begrebet varer med oprindelsesstatus og de tilhørende metoder for administrativt samarbejde er defineret i bilag III.
Artikel 36
Omladning af varer uden oprindelsesstatus i fri omsætning i OLT
1. Varer uden oprindelsesstatus i OLT, som befinder sig i fri omsætning i et OLT og genudføres til Fællesskabet i uændret stand, fritages for told og afgifter med tilsvarende virkning ved indførsel i Fællesskabet, forudsat:
a) at der for varerne i det pågældende OLT er betalt told eller afgifter med tilsvarende virkning på et niveau, der svarer til eller er større end den told, som gælder i Fællesskabet ved indførsel af de samme varer med oprindelse i tredjelande, som er omfattet af mestbegunstigelsesklausulen
b) at de ikke har været genstand for hel eller delvis fritagelse for eller godtgørelse af told eller afgifter med tilsvarende virkning, jf. dog stk. 2
c) de ledsages af en eksportlicens.
2. Kommissionen kan efter behørigt begrundet anmodning fra myndighederne i det pågældende OLT, henset til målene i denne afgørelse tillade offentlig OLT-støtte til dem, der gennemfører omladningsproceduren, jf. dog stk. 1.
I anmodningen skal navnlig anføres arten og det formodede omfang af den handel, for hvilken der kan udbetales støtte.
Støtten skal gives i form af støtte til transport af varer, der overgår til fri omsætning, herunder berettigede løbende udgifter i forbindelse med omladningsproceduren. Støtten må ikke bevirke en alvorlig forstyrrelse eller vanskeligheder, som kan medføre forringelser af situationen i en erhvervssektor i Fællesskabet eller i en eller flere medlemsstater.
OLT-myndighederne kan indgive bemærkninger til Kommissionen med det formål at levere yderligere oplysninger til støtte for deres skriftlige anmodning.
Hvis OLT-myndighederne anmoder herom, indkaldes en partnerskabsarbejdsgruppe som omhandlet i artikel 7, stk. 3, med henblik på at løse problemer opstået i forbindelse med administrationen af omladningsproceduren.
3. Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse:
a) på landbrugsprodukter opført i bilag I til traktaten eller på produkter henhørende under Rådets forordning (EØF) nr. 3448/93 af 6. december 1993 om en ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter,(8) fra 1. februar 2002 og forudsat, at Kommissionen vedtager de nødvendige gennemførelsesordninger, med undtagelse af fiskeriprodukter:
A) henhørende under KN-kode 0303 31 10 00, 0304 20 95 10 og 0306 13 10, der er omladet gennem Grønland, inden for en årlig mængde på op til 10000 tons, og
B) henhørende under KN-kode 0302 21 10, 0303 31 10, 0305 49 10, 0306 12 10, 0306 12 90, 0306 22 91, 0306 22 99, 0306 13 10, 0306 13 30, 0306 13 40, 0306 13 50, 0306 13 80, 0306 23 10, 0306 23 31, 0306 23 39, 0306 23 90, der er omladet gennem Saint Pierre og Uiquelon, inden for en årlig mængde på 2000 tons.
b) på varer, der ved indførsel i Fællesskabet er undergivet kvantitative restriktioner, begrænsninger eller antidumpingtold.
4. Betingelserne for adgang til Fællesskabet for produkter uden oprindelse i OLT, som befinder sig i fri omsætning i et OLT, og de dertil knyttede metoder for administrativt samarbejde er fastsat i bilag IV.
Artikel 37
Udvalg
1. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 36, bistås Kommissionen af et udvalg.
2. For udvalgets procedure gælder artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EFaf 26. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tilægges Kommissionen.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Artikel 38
Kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning
1. Fællesskabet anvender hverken kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning over for indførsel af varer med oprindelse i OLT.
2. Bestemmelserne i stk. 1 er ikke til hinder for sådanne forbud eller restriktioner vedrørende indførsel, udførsel eller transit, som er begrundet i hensynet til den offentlige sædelighed, den offentlige orden, beskyttelse af menneskers og dyrs liv og sundhed, beskyttelse af planter, beskyttelse af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi, bevarelse af udtømmelige naturressourcer eller beskyttelse af industriel og kommerciel ejendomsret.
Sådanne forbud eller restriktioner må dog under ingen omstændigheder udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af handelen i almindelighed.
Artikel 39
Affald
1. Transport af affald mellem medlemsstaterne og OLT kontrolleres i overensstemmelse med folkeretten og fællesskabslovgivningen. Fællesskabet støtter oprettelse og udvikling af et effektivt internationalt samarbejde på dette område med henblik på at beskytte miljøet og folkesundheden.
2. Fællesskabet forbyder al direkte eller indirekte eksport af affald til OLT med undtagelse af eksport af ufarligt affald bestemt til nyttiggørelse, og OLT's myndigheder forbyder samtidig direkte eller indirekte import til deres land af sådant affald fra Fællesskabet eller et hvilket som helst andet land, dog med forbehold af de specifikke internationale forpligtelser på disse områder, som er blevet indgået eller kunne tænkes at blive indgået i fremtiden i kompetente internationale fora.
3. For så vidt angår Fællesskabet finder Rådets forordning (EØF) nr. 259/93 af 1. februar 1993 om overvågning af og kontrol med overførsel af affald inden for, til og fra Det Europæiske Fællesskab(9) anvendelse.
4. For så vidt angår de OLT, der på grund af deres forfatningsmæssige status ikke er medlemmer af Basel-konventionen, træffer deres kompetente myndigheder hurtigst muligt de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for opfyldelsen af bestemmelserne i Basel-konventionen.(10)
5. De berørte medlemsstater fremmer desuden OLT's vedtagelse af den nationale lovgivning og de administrative bestemmelser, der er kræves for at gennemføre:
a) forordning (EØF) nr. 259/93:
i) artikel 13 for så vidt angår overførsel af affald i OLT
ii) artikel 18 for så vidt angår eksport af affald til AVS-stater fra OLT
b) Rådets forordning (EF) nr. 1420/1999(11)
c) Kommissionens forordning (EF) nr. 1547/1999(12)
d) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF(13) med forbehold af de tidsfrister for gennemførelsen, der er fastsat i artikel 16 heri.
6. For så vidt angår import til Fællesskabet af farligt affald fra OLT samt ufarligt affald til bortskaffelse, finder artikel 1-12 og 25-39 i forordning (EØF) nr. 259/93 og Kommissionen afgørelse 94/774/EF(14) anvendelse.
7. Et eller flere OLT og den medlemsstat, de hører under, kan anvende nationale procedurer på eksport af affald fra OLT til den pågældende medlemsstat.
I så fald meddeler den berørte medlemsstat Kommissionen den lovgivning, der skal anvendes, inden seks måneder efter ikrafttrædelsen af denne afgørelse eller af en hvilken som helst fremtidig relevant national lovgivning, herunder ændringer hertil.
Artikel 40
OLT-foranstaltninger
1. I betragtning af de aktuelle hensyn til OLT's udvikling kan OLT's myndigheder for så vidt angår indførslen af varer med oprindelse i Fællesskabet opretholde eller indføre told eller kvantitative restriktioner, som de finder det nødvendigt.
2. a) Den samhandelsordning, som anvendes over for Fællesskabet af OLT, må ikke give anledning til forskelsbehandling mellem medlemsstaterne og ikke være mindre gunstig end den behandling, der indrømmes mestbegunstigede lande.
b) Uanset de specifikke bestemmelser i denne afgørelse udøver Fællesskabet ingen forskelsbehandling mellem OLT på det handelsmæssige område.
c) Litra a) hindrer ikke, at et OLT indrømmer visse andre OLT eller andre udviklingslande en gunstigere ordning end den, der indrømmes Fællesskabet.
3. OLT's myndigheder meddeler senest tre måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen de toldsatser og kvantitative restriktioner, de anvender.
De underretter ligeledes Kommissionen om senere ændringer af disse foranstaltninger, efterhånden som de sker.
Artikel 41
Tilsynsbestemmelser
1. De i artikel 35 omhandlede varer med oprindelse i OLT eller de i artikel 36 omhandlede varer uden oprindelse i OLT kan gøres til genstand for et særligt tilsyn. Efter konsultationer inden for rammerne af partnerskabet med myndighederne i det pågældende OLT og den medlems stat, det hører under, afgør Kommissionen, hvilke varer der undergives dette tilsyn.
2. Artikel 308d i Rådets forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelses bestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks(15) finder anvendelse.
3. Kommissionen og OLT's myndigheder sikrer sig ved hjælp af de i bilag III og IV fastsatte administrative samarbejdsmetoder, at dette tilsyn er effektivt.
Artikel 42
Beskyttelsesforanstaltninger
1. Såfremt anvendelsen af denne afgørelse medfører alvorlige forstyrrelser i en erhvervssektor i Fællesskabet eller i en eller flere medlemsstater eller bringer disses finansielle stabilitet udad til i fare, eller såfremt der opstår vanskeligheder, der vil kunne medføre en forringelse af situationen i en erhvervssektor Fællesskabet eller i en af dettes regioner, kan Kommissionen efter høring af det udvalg, der er omhandlet i artikel 43, eller på anmodning af en eller flere medlemsstater på eget initiativ træffe eller tillade de pågældende medlemsstater at træffe de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med nedenstående stykker.
2. For så vidt angår anvendelsen af stk. 1 skal de foranstaltninger, der medfører færrest forstyrrelser af associeringens gennemførelse og af Fællesskabet, foretrækkes. Foranstaltningerne må ikke gå videre end, hvad der er absolut nødvendigt for at afhjælpe de opståede vanskeligheder. De må ikke gå videre end en tilbagetrækning af den præferencebehandling, der tillades ved denne afgørelse.
3. I tilfælde af indførelse eller ændring af beskyttelsesforanstaltninger skal der tages særligt hensyn til de mindst udviklede OLT's interesser.
4. Bestemmelserne i denne artikel berører ikke Fællesskabets rettigheder og forpligtelser i henhold til WTO-reglerne, herunder reglerne i WTO-aftalen om beskyttelsesforanstaltninger(16). De er ikke til hinder for anvendelsen af bestemmelserne for den fælles markedsordning for landbrugsprodukter eller administrative bestemmelser i fællesskabsregi eller nationalt regi, der er afledt heraf, ej heller særlige bestemmelser, der er vedtaget i medfør af traktatens artikel 235, og som gælder for varer fremstillet ved forarbejdning af landbrugsprodukter.
5. a) Når en medlemsstat anmoder Kommissionen om anvendelse af beskyttelsesforanstaltninger, underretter Kommissionen Rådet, medlemsstaterne og myndighederne i OLT herom inden tre arbejdsdage efter datoen for modtagelsen af medlemsstatens anmodning og opfordrer myndighederne i OLT til at levere de oplysninger, som de anser for vigtige i den foreliggende situation.
b) Når Kommissionen handler på eget initiativ, underretter den Rådet, medlemsstaterne og myndighederne i de pågældende OLT på det tidligst mulige stadium.
c) Hvis OLT-myndighederne kræver det, indkaldes der en partnerskabsarbejdsgruppe som omhandlet i artikel 7, stk. 3, jf. dog de tidsfrister, der er nævnt i nærværende artikel. Resultatet af arbejdsgruppens møde meddeles det rådgivende udvalg, der er omhandlet i artikel 43. I så fald forlænges den i stk. 9 omhandlede tidsfrist med ti arbejdsdage. Samtidig indbyder den medlemsstaterne til et møde i nævnte udvalg.
Medlemsstaterne og OLT forelægger Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at begrunde deres anmodninger om anvendelse af beskyttelsesforanstaltninger.
6. Kommissionen underretter straks Rådet, medlemsstaterne og myndighederne i OLT om beslutningen om at træffe de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger. Beslutningen finder anvendelse med øjeblikkelig virkning.
7. Enhver medlemsstat kan indbringe Kommissionens beslutning som omhandlet i stk. 6 for Rådet inden ti arbejdsdage efter modtagelsen af underretningen om beslutningen.
8. Træffer Kommissionen ingen beslutning eller afviser den anmodningen inden 21 arbejdsdage eller beslutter den, at der ikke er grund til at anvende beskyttelsesforanstaltninger, kan enhver medlemsstat, der har indbragt en sag for Kommissionen, indbringe den for Rådet.
9. Rådet kan i de i stk. 7 og 8 nævnte tilfælde med kvalificeret flertal træffe en anden beslutning inden 21 arbejdsdage.
Artikel 43
Udvalgsprocedure
1. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 42, bistås Kommissionen af et udvalg.
2. For udvalgets procedure gælder artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.
3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.
Kapitel 2
Handel med tjenesteydelser og etableringsregler
Artikel 44
Generelt mål
Det langsigtede mål på dette område er en gradvis liberalisering af handelen med tjenesteydelser under overholdelse af OLT's lokale politiske mål og under behørig hensyntagen til OLT's udviklingsniveau samt de forpligtelser, som Fællesskabet, medlemsstaterne og eventuelt OLT har på taget sig inden for rammerne af WTO.
Artikel 45
Almindelige principper for etablering og levering af tjenesteydelser
1. I forbindelse med denne afgørelse gælder følgende definitioner:
a) "selskaber eller virksomheder": privat- eller handelsretlige selskaber eller virksomheder, herunder offentlige eller andre selskaber, andelsselskaber samt enhver anden juridisk person og offentlig- eller privatretlig sammenslutning, med undtagelse af ikke-udbyttegivende selskaber
"medlemsstaternes selskaber eller virksomheder": de selskaber eller virksomheder, som er oprettet i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende i en medlemsstat; i tilfælde, hvor kun deres vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende i en medlemsstat, skal deres aktivitet dog have reel og vedvarende tilknytning til den pågældende medlemsstats økonomi
"OLT's selskaber eller virksomheder": de selskaber eller virksomheder, som er oprettet i overensstemmelse med det pågældende OLT's lovgivning, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende i dette OLT. I tilfælde, hvor kun deres vedtægtsmæssige hjemsted er beliggende i et OLT, skal deres aktivitet dog have reel og ved varende tilknytning til det pågældende OLT's økonomi
b) "indbyggere i et OLT": personer, der normalt er bosiddende i et OLT, som er statsborgere i en medlemsstat, eller som har en sær egen juridisk status for det pågældende OLT. Denne definition berører ikke de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet som omhandlet i traktaten.
2. For så vidt angår den ordning, der finder anvendelse med hensyn til etablering og levering af tjenesteydelser, gælder følgende i henhold til traktatens artikel 183, stk. 5, og under forbehold af stk. 3:
a) Fællesskabet anvender de forpligtelser over for OLT, der er indgået i forbindelse med den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS), på de i denne overenskomst fastsatte betingelser og i overensstemmelse med nærværende afgørelse. Ved anvendelsen af disse forpligtelser må medlemsstaterne ikke øve forskelsbehandling mellem OLT's indbyggere, selskaber og virksomheder
b) OLT's myndigheder behandler medlemsstaternes selskaber, statsborgere og virksomheder på en måde, der ikke er mindre gunstig end den måde, hvorpå de behandler tredjelandes statsborgere, selskaber og virksomheder, og de øver ikke forskelsbehandling mellem medlemsstaternes statsborgere, selskaber og virksomheder.
3. OLT's myndigheder kan for at fremme eller støtte den lokale beskæftigelse indføre bestemmelser, der er til fordel for dets egne indbyggere og lokale aktiviteter.
I så fald underretter det pågældende OLT's myndigheder Kommissionen om de bestemmelser, der er vedtaget, og Kommissionen underretter medlemsstaterne.
4. For så vidt angår professionerne læge, tandlæge, jordemoder, generelt praktiserende sygeplejerske, farmaceut og dyrlæge vedtager Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen listen over faglige kvalifikationer, der er specifikke for OLT-indbyggere, og som skal anerkendes i medlemsstaterne.
Artikel 46
Transport ad søvejen
Målet med samarbejdet i denne sektor er at sikre en harmonisk udvikling af en effektiv og pålidelig skibsfart på økonomisk tilfredsstillende vilkår ved at gøre det lettere for alle parter at deltage aktivt under overholdelse af princippet om uhindret adgang til transportmarkedet på et handelsmæssigt grundlag.
Disse bestemmelser gælder ikke for Grønland.
Kapitel 3
Handelsrelaterede områder
Artikel 47
Løbende betalinger og kapitalbevægelser
1. Med forbehold af stk. 2:
a) må medlemsstaterne og OLT's myndigheder ikke indføre nogen begrænsning på betalinger i konvertibel valuta under betalingsbalancens løbende poster mellem statsborgere i Fællesskabet og OLT
b) må medlemsstaterne og OLT's myndigheder, hvad angår transaktioner på betalingsbalancens kapitalposter, ikke indføre begrænsninger på den frie bevægelighed for kapital til direkte investeringer i selskaber stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i modtagermedlemsstaten, -landet eller -området og sikrer, at sådanne investeringer og eventuelt overskud kan afvikles og hjemtages.
2. Fællesskabet, medlemsstaterne og OLT kan med de nødvendige ændringer træffe de foranstaltninger, der er anført i traktatens artikel 57, 58, 59, 60 og 301 i overensstemmelse med betingelserne heri. Hvis et eller flere OLT eller en eller flere af medlemsstaterne har alvorlige betalingsbalanceproblemer eller risikerer at få det, kan myndighederne i OLT, medlemsstaten eller Fællesskabet ligeledes i overensstemmelse med betingelserne i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel, den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser og artikel VIII og XIV i Den Internationale Valutafonds statutter indføre restriktioner for løbende transaktioner, som skal være af begrænset varighed og ikke må gå ud over, hvad der er nødvendigt for at rette op på betalingsbalancesituationen. Myndighederne i OLT, medlemsstaten eller Fællesskabet, som træffer sådanne foranstaltninger, underretter straks den anden part herom og forelægger så snart som muligt en tidsplan for ophævelsen af de pågældende foranstaltninger.
Artikel 48
Konkurrencepolitik
1. Indførelsen og gennemførelsen af effektive og sunde konkurrencepolitikker og -regler er af afgørende betydning for at begunstige og sikre et investeringsvenligt klima, en bæredygtig industrialiseringsproces og gennemsigtighed i forbindelse med markedsadgang.
2. For at fjerne konkurrenceforvridning og med behørig hensyntagen til hvert OLT's udviklingsniveau og økonomiske behov gennemfører Fællesskabet og OLT lokale, nationale eller regionale regler og politikker, herunder kontrol med og under visse omstændigheder forbud mod aftaler mellem virksomheder, beslutninger truffet af sammenslutninger af virksomheder og samordnet praksis mellem virksomheder, der som mål eller virkning har at forhindre, begrænse eller forvride konkurrencen. Nævnte forbud gælder også en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stilling på Fællesskabets eller OLT's område.
Artikel 49
Beskyttelse af intellektuel ejendomsret
1. Der skal sikres en passende og effektiv beskyttelse af intellektuelle, industrielle og kommercielle ejendomsrettigheder, herunder midler til at sikre, at disse rettigheder overholdes i overensstemmelse med de højeste internationale standarder med henblik på at mindske forvridning af og hindringer for den bilaterale handel.
2. Intellektuel ejendomsret omfatter især ophavsrettigheder og navnlig ophavsrettigheder til edb-programmer og beslægtede rettigheder, brugsmodeller, patenter og herunder bioteknologiske opfindelser, industriel design, geografiske betegnelser og herunder oprindelsesbetegnelser, varemærker for varer og tjenesteydelser, integrerede kredsløbs topografi, retlig beskyttelse af databaser og beskyttelse mod illoyal konkurrence som omhandlet i artikel 10a i Paris-konventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret og beskyttelse af fortrolig information om knowhow.
Artikel 50
Standardisering og certificering
Der skal stræbes efter et nærmere samarbejde på området standardisering, certificering og kvalitetssikring for at fjerne unødvendige tekniske hindringer og mindske forskellene på disse områder, så handelen lettes.
Artikel 51
Handel og miljø
Udviklingen af den internationale handel skal fremmes på en sådan måde, at der sikres en bæredygtig og forsvarlig forvaltning af miljøet i overensstemmelse med internationale konventioner og forpligtelser på området under behørig hensyntagen til OLT's respektive udviklingsniveauer. Der skal tages hensyn til OLT's særlige krav og behov ved udarbejdelsen og gennemførelsen af miljøforanstaltninger.
Under hensyntagen til Rio-principperne tilstræber samarbejdet, at handels- og miljøpolitikkerne er gensidigt understøttende, navnlig gennem en udvidet kontrol af kvaliteten af varer og tjenesteydelser set ud fra et miljøbeskyttelsessynspunkt og med hensyn til forbedring af miljøvenlige produktionsmetoder.
Artikel 52
Handel og arbejdsstandarder
De grundlæggende nationalt og internationalt anerkendte arbejdsstandarder skal overholdes, navnlig for så vidt angår foreningsfrihed og beskyttelse af organisationsretten, retten til kollektiv organisering og forhandling, afskaffelse af tvangsarbejde og de værste former for børnearbejde, mindstealderen for børns adgang til beskæftigelse og ikke-forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse.
Artikel 53
Forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugernes sundhed
Der skal stræbes efter samarbejde på området forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugernes sundhed under hensyntagen til den gældende lovgivning i OLT og Fællesskabet for at undgå handelshindringer.
Artikel 54
Forbud mod skjulte protektionistiske foranstaltninger
Bestemmelserne i dette kapitel må ikke udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen.
Kapitel 4
Monetære og fiskale spørgsmål
Artikel 55
Fiskale undtagelsesbestemmelser
1. Den mestbegunstigelsesbehandling, der indrømmes i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser, finder ikke anvendelse på skattefordele, som medlemsstaterne eller OLT's myndigheder indrømmer eller i fremtiden kan indrømme på grundlag af aftaler om undgåelse af dobbeltbeskatning eller andre skatteordninger eller gældende national fiskal lovgivning, jf. dog artikel 56.
2. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, som forhindrer vedtagelse eller gennemførelse af foranstaltninger, der har til sigte at forhindre skatteunddragelse eller skattesvig i henhold til de fiskale bestemmelser i aftaler om undgåelse af dobbeltbeskatning eller andre skatteordninger eller gældende national fiskal lovgivning.
3. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, der forhindrer de respektive kompetente myndigheder i ved anvendelsen af de relevante bestemmelser i deres fiskale lovgivning at sondre mellem skatteydere, der ikke befinder sig i samme situation, særlig med hensyn til deres bopæl eller det sted, hvor deres kapital er investeret.
Artikel 56
Told- og skatteordning for kontrakter, der finansieres af Fællesskabet
1. OLT anvender på kontrakter finansieret af Fællesskabet en afgifts- og toldordning, som ikke er mindre gunstig end den, der gælder for den mest begunstigede stat eller for de internationale organisationer på udviklingsområdet, som de har forbindelse med. Ved fastlæggelsen af, hvad der skal forstås ved mestbegunstigelsesordning, tages der ikke hensyn til de ordninger det pågældende OLT's myndigheder anvender over for andre udviklingslande.
2. Med forbehold af stk. 1 finder følgende ordning anvendelse på kontrakter finansieret af Fællesskabet:
a) kontrakterne pålægges hverken bestående eller fremtidige stempel- og registreringsafgifter eller andre afgifter med tilsvarende virkning i det pågældende OLT. Kontrakterne registreres dog i overensstemmelse med gældende lov i OLT, og der kan ved registreringen opkræves et gebyr svarende til tjenesteydelsen
b) den fortjeneste og/eller indtægt, der følger af gennemførelsen af kontrakter, er skattepligtig i henhold til det pågældende OLT's nationale skatteordninger, forudsat at de fysiske eller juridiske personer, der opnår en sådan fortjeneste og/eller indtægt, har permanent hjemsted i dette OLT, eller at gennemførelsen af kontrakten varer mere end seks måneder
c) virksomheder, der skal importere udstyr med henblik på at opfylde bygge- og anlægskontrakter, omfattes efter anmodning herom af den ordning for midlertidig import, der er fastsat i det berørte OLT's lovgivning for sådant udstyr
d) professionelt udstyr, som er nødvendigt for at udføre opgaver fastlagt i en kontrakt om levering af tjenesteydelser, importeres midlertidigt i et OLT i henhold til lovgivningen i dette, uden at der pålægges skatter, importafgifter, told eller andre afgifter med tilsvarende virkning, hvis disse skatter og afgifter ikke udgør betaling for en tjenesteydelse
e) varer, der importeres til et OLT i forbindelse med en kontrakt om leverancer, importeres uden told, importafgifter, skatter eller afgifter med tilsvarende virkning Når en kontrakt omfatter en leverance med oprindelse i det pågældende OLT, indgås kontrakten på grundlag af prisen ab fabrik, forhøjet med de afgifter, OLT i givet fald selv pålægger disse leverancer
f) brændstoffer, smøremidler og bindemidler på basis af carbonhydrider samt generelt alt materiale, der indgår i en bygge- og anlægskontrakt, anses for at være fremstillet på det lokale marked og undergives den afgiftsordning, der gælder i det pågældende OLT's lovgivning
g) fysiske personer, bortset fra lokalt ansatte, der varetager opgaver, som er defineret i en kontrakt vedrørende tjenesteydelser, samt disses familiemedlemmer kan efter bestemmelserne i det pågældende OLT's lovgivning indføre personlige ejendele til personlig og husholdningsmæssig brug uden erlæggelse af told, importafgifter og andre afgifter med tilsvarende virkning.
3. Alle forhold, der ikke er omhandlet i stk. 1 og 2, forbliver undergivet det pågældende OLT's lovgivning.
4. Kommissionens tjenestemænd, bortset fra lokalt ansat personale, er fritaget for skat i det OLT, hvor de er udstationeret.
Kapitel 5
Erhvervsuddannelse, adgang til fællesskabsprogrammer og andre bestemmelser
Artikel 57
Erhvervsuddannelse
Personer fra et OLT med statsborgerskab i en medlemsstat har adgang til at modtage erhvervsuddannelse i Fællesskabet på lige fod med den pågældende medlemsstats statsborgere, hvis de kan opfylde de betingelser, der skal opfyldes af disse statsborgere, herunder betingelser om bopæl inden for Fællesskabet eller EØS.
Artikel 58
Programmer, der er åbne for OLT
Personer fra et OLT og i givet fald de relevante offentlige og/eller private organer og institutioner i et OLT er berettigede til at deltage i de fællesskabsprogrammer, der er opført på listen i bilag II F, samt i de programmer, der afløser dem, i henhold til reglerne for de programmer og ordninger, der gælder for den medlemsstat, de hører under.
Denne liste kan ændres af Kommissionen på anmodning af et OLT eller en medlemsstat eller på Kommissionens eget initiativ.
Artikel 59
Euro-info-Kontaktcentre (EICC)
På anmodning fra et OLT's myndigheder og i overensstemmelse med procedurerne i tredje del, afsnit I, kan der i et OLT etableres et Euro-info-Kontaktcenter (i det følgende benævnt "EICC"). Der kan ydes delvis finansiering til EICC-værtsorganisationen af de bistandsmidler, der er til rådighed i henhold til enhedsprogrammeringsdokumentet eller det regionale samarbejde.
EICC's opgaver, de redskaber og tjenester, der stilles til rådighed for dem, samt etableringsprocedurerne og kriterierne for valg af værtsorganisation er fastlagt i bilag V.
Artikel 60
CVU og TCL
På anmodning af deres myndigheder er OLT berettigede til at modtage serviceydelser fra Centret for Virksomhedsudvikling (CVU), og Det Tekniske Center for Samarbejde på Landbrugsområdet og i Landdistrikterne (TCL), der er nævnt i artikel 1 i bilag III til AVS-EF-partnerskabsaftalen.
Eventuelle udgifter til serviceydelser leveret af CVU eller TCL til fordel for OLT finansieres ved hjælp af de midler, der er fastsat i bilag II A.
FJERDE DEL
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 61
Ændring af status
Hvis et OLT opnår uafhængighed:
a) kan de i denne afgørelse fastsatte ordninger fortsat anvendes foreløbig på det pågældende OLT på betingelser, der fastsættes af Rådet
b) træffer Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen afgørelse om de nødvendige ændringer af denne afgørelse, særlig vedrørende de beløb, der er nævnt i bilag II A.
Artikel 62
Revision
Inden den 31. december 2007 fastlægger Rådet ved enstemmig afgørelse på forslag af Kommissionen bestemmelser til gennemførelse af principperne i traktatens artikel 182 til 186. I denne sammenhæng vedtager Rådet navnlig de nødvendige foranstaltninger i tilfælde af, at et OLT efter egne forfatningsmæssige procedurer indgår i særlige præferenceordninger mellem Fællesskabet og diverse partnere i den region, som det tilhører. I denne forbindelse tager Rådet navnlig hensyn til de internationale forpligtelser, som Fællesskabet, dets medlemsstater og eventuelt OLT har påtaget sig, også inden for rammerne af WTO.
Artikel 63
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft den 2. december 2001. Den anvendes indtil den 31. december 2011.
Artikel 64
Offentliggørelse
Denne afgørelse offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 2001.
Neuvoston päätös,
tehty 27 päivänä marraskuuta 2001,
merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön
("päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta")
(2001/822/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä "perustamissopimus" ja erityisesti sen 187 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan yhteisöön 25 päivänä heinäkuuta 1991 tehtyä neuvoston päätöstä 91/482/ETY(1) sovellettiin 1 päivään joulukuuta 2001. Päätöksen 240 artiklan 4 kohdassa säädetään, että neuvosto vahvistaa yksimielisesti komission ehdotuksesta perustamissopimuksen 182-186 artiklassa tarkoitettujen periaatteiden myöhempää soveltamista varten tarvittavat säännökset.
(2) Merentakaisia maita ja alueita jäljempänä "MMA:t" koskevassa julistuksessa n:o 36, joka on jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssin Amsterdamissa 1997 allekirjoitetun päätösasiakirjan liitteenä, neuvostoa kehotetaan tarkastelemaan uudelleen perustamissopimuksen 187 artiklan perusteella MMA:iden assosiaatiojärjestelmää ottaen huomioon seuraavat neljä tavoitetta:
- edistää tehokkaammin MMA:iden taloudellista ja sosiaalista kehitystä,
- kehittää MMA:iden ja Euroopan unionin välisiä taloudellisia suhteita,
- ottaa paremmin huomioon kunkin MMA:n moninaisuus ja omaleimaisuus, myös sijoittautumisvapauden osalta, ja
- varmistaa, että rahoitusvälineen tehokkuutta parannetaan.
(3) Euroopan parlamentti antoi 11 päivänä helmikuuta 1999 päätöslauselman MMA:iden, AKT-maiden ja Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden välisistä suhteista(2). Se antoi lisäksi 4 päivänä lokakuuta 2001 päätöslauselman komission ehdotuksesta neuvoston päätökseksi MMA:iden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön(3).
(4) Komission 20 päivänä toukokuuta 1999 antamassa tiedonannossa Mietintö Euroopan yhteisöön assosioituneiden merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) asemasta ja suuntaviivat: MMA:t 2000-luvulla analysoitiin MMA:iden Euroopan yhteisöön assosiaation erityispiirteitä ja kehitystä vuodesta 1957, palautettiin mieliin assosiaation perusperiaatteet ja nykytilanne sekä hahmoteltiin assosiaation tulevia suuntaviivoja 1 päivänä maaliskuuta 2000 alkavalle kaudelle.
(5) Neuvoston päätöksen 91/482/ETY 10 artiklan mukaisesti MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset ilmoittivat komissiolle niistä muutoksista tai täydennyksistä, joita ne toivoivat tulevaisuudessa tehtävän, 29 ja 30 päivänä huhtikuuta 1999 pidetyssä kumppanuuskokouksessa, johon osallistuivat komissio, ne neljä jäsenvaltiota, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, ja asianomaiset 20 MMA:tta.
(6) MMA:t eivät ole kolmansia maita mutta eivät myöskään kuulu yhteismarkkinoiden piiriin, ja kaupallisesti niiden on noudatettava kolmansille maille asetettuja velvoitteita erityisesti alkuperäsääntöjen, terveyden ja kasvinsuojelun sekä suojatoimenpiteiden osalta.
(7) Kun neuvosto vahvistaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 187 artiklan mukaisesti, sen tehtävänä on yleisesti ottaa huomioon samalla kertaa perustamissopimuksen neljännessä osassa olevat periaatteet ja yhteisön lainsäädännön muut periaatteet. Lisäksi on tarpeen ottaa huomioon päätöksen 91/482/ETY mukaisen kauppajärjestelmän soveltamisesta saadut kokemukset.
(8) Tämä järjestelmä, jossa määrätään samanaikaisesti MMA:iden alkuperätuotteiden tullittomasta pääsystä ja alkuperäsäännöistä, jotka mahdollistavat kumulaation sellaisten AKT-valtioiden alkuperätuotteiden kanssa, joihin sovelletaan eri järjestelmää, ja yhteisön alkuperätuotteiden kanssa, häiritsee tai uhkaa häiritä vakavasti yhteisen maatalouspolitiikan tiettyjen yhteisten markkinajärjestelyjen, erityisesti riisi- ja sokerialan yhteisten markkinajärjestelyjen, toimintaa. Näiden häiriöiden vuoksi komissio ja neuvosto ovat joutuneet useita kertoja toteuttamaan suojatoimenpiteitä.
(9) Riisialalla päätöksen(4) voimassaolon puolivälin tarkastelun yhteydessä käyttöön otetuilla muutoksilla, joilla rajoitetaan mahdollisuutta soveltaa alkuperäkumulaatiota, on voitu säilyttää MMA:iden tuotteiden pääsy yhteisön markkinoille turvaten kuitenkin markkinoiden tasapaino. Pääsyä olisi parannettava vähiten kehittyneiden MMA:iden osalta, mutta muuttamatta kumulaatiosta hyötyvää kokonaismäärää. Koska vain kaksi muuta MMA:ta on tähän mennessä toiminut alalla, loput käytettävissä olevat määrät olisi osoitettava niille avoimuuden vuoksi.
(10) Kuitenkin sokeri- ja sokerisekoitusalalla MMA:iden harjoittama AKT-valtioista tai yhteisöstä peräisin olevasta sokerista valmistetun sokerin vienti on synnyttänyt yhteisön markkinoilla erittäin paljon ylitarjontaa, mistä syystä yhteisön tuottajien kiintiöitä on täytynyt pienentää huomattavasti, mikä puolestaan on vähentänyt niiden taattuja tuloja merkittävästi.
(11) Toisaalta tämä vienti, jonka arvon lisä on alhainen, koska tuotteiden valmistustoiminnot ovat vähäisiä, mutta jotka kuitenkin riittävät tällä hetkellä antamaan niille MMA:iden alkuperätuotteen aseman sokerialalla, voi vain vähäisessä määrin edistää näiden alueiden kehitystä, ja tämän kehityksen merkitys on selvästi vähäisempää siihen verrattuna, millaisia häiriöitä kyseinen vienti aiheuttaa asianomaisille yhteisön aloille.
(12) Näistä syistä on tarpeen hyväksyä alkuperäsäännöt, joissa sokerin AKT/MMA/EY-alkuperäkumulaatio ei ole mahdollinen, kun suoritetaan vain vähimmäisoperaatiot. Ottaen kuitenkin huomioon sijoitukset, joita MMA:ihin on jo tehty vuodesta 1991 voimassa olleiden sääntöjen perusteella, kiellon olisi tultava voimaan asteittain. Näin ollen ja rajoittamatta tarvittavien täytäntöönpanosäännösten hyväksymistä, kumulaatiota olisi tilapäisesti sallittava jatkaa asteittain alenevissa määrällisissä rajoissa, jotka ovat yhteisön sokerin yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden mukaisia, ottaen asianmukaisesti huomioon MMA:iden toimijoiden perustellut edut.
(13) Lisäksi on aiheellista säätää, että sellaisia yhteisöstä peräisin olevia maataloustuotteita, joille on myönnetty vientitukea, ei saa jälleentuoda tullitta yhteisöön kumulaatiomenettelyä soveltaen.
(14) On myös aiheellista ajantasaistaa MMA:iden alkuperäsäännöt toimijoiden ja asianomaisten hallintojen etujen vuoksi, jotta voitaisiin ottaa huomioon tekninen kehitys ja yhteisön alkuperäsääntöjen yhdenmukaistamisessa omaksuma politiikka. Samoin on tarpeen yksinkertaistaa menettelyä, jotta näihin sääntöihin voidaan tulevaisuudessa tehdä teknisiä muutoksia aikaisempaa helpommin.
(15) Muiden kuin MMA:ista peräisin olevien, mutta niissä vapaasti liikkuvien tavaroiden kauttalaivausmenettelyä olisi täydennettävä ja selkiytettävä, jotta toimijoille ja viranomaisille varmistettaisiin avoimet ja luotettavat oikeudelliset puitteet. Menettely olisi myös laajennettava koskemaan tiettyjä Grönlannille ja Saint-Pierre ja Miquelonille erityisen tärkeitä kalastustuotteita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvittavien täytäntöönpanosäännösten hyväksymistä.
(16) Perustamissopimuksen yleisiä määräyksiä ja niistä johdettua oikeutta ei sovelleta automaattisesti MMA:isiin, jollei toisin selvästi säädetä. Yhteisöön tuotujen MMA:iden tuotteiden on kuitenkin oltava voimassa olevien yhteisön sääntöjen mukaisia.
(17) Taloudellista tukea MMA:ille olisi myönnettävä yhtenäisin, avoimin ja tehokkain perustein ja ottaen huomioon MMA:iden tarpeet ja suorituskyky. Perusteisiin olisi kuuluttava erityisesti MMA:iden taloudellinen ja fyysinen koko, aikaisemmin saatujen tukien käyttö, moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattaminen, oikeudenmukainen veropolitiikka, arvioitu hyödyntämiskyky, tarve perustaa varaus ohjelmoimattomien kulujen kattamiseksi sekä joustava siirtymisvaihe, jolla estetään huomattavat äkilliset viivästykset tukien myöntämisessä Uudelle-Kaledonialle, Ranskan Polynesialle ja Alankomaiden Antilleille. MMA:iden viranomaisten hallinnollisten valmiuksien tehostamiseksi, yksinkertaistamiseksi ja tunnustamiseksi MMA:ille myönnettyjen varojen hoito olisi toteutettava aiempaa tiiviimmässä yhteistyössä soveltamalla menettelyjä, jotka perustuvat rakennerahastojen alalla voimassa oleviin sääntöihin ja määräyksiin.
(18) Tämän vuoksi menettelyillä siirretään päävastuu ohjelmasuunnittelusta ja yhteistyön toteuttamisesta erityisesti MMA:ille. Yhteistyötä tehdään pääosin MMA:iden alueellisten säännösten mukaisesti, ja samalla vahvistetaan yhteisön ja erityisesti komission tuki suunniteltujen toimien seurannalle, arvioinnille ja tarkastamiselle. Lisäksi on tarkennettava, mitkä yhteisön ohjelmat ja budjettikohdat ovat MMA:iden käytettävissä, sekä menettelyt, jotka mahdollistavat joustavan siirtymisen edellisistä EKR:ista yhdeksänteen EKR:oon.
(19) Maailmanlaajuiset muutokset, jotka ilmenevät kaupan jatkuvana vapautumisena, koskevat keskeisesti yhteisöä, MMA:iden tärkeintä kauppakumppania, sekä MMA:iden AKT-naapurimaita ja niiden muita talouskumppaneita. Markkinoille pääsyä yhdenmukaistettaessa tulleilla on yhä pienempi merkitys MMA:iden ja niiden talouskumppanien välisissä suhteissa, kun taas palvelujen kaupan ja kauppaan liittyvien alojen merkitys kasvaa edelleen. Nykyisen kauppajärjestelmän laajojen suuntaviivojen mukaisesti olisi näin ollen edistettävä suhteita ja helpotettava niiden MMA:iden asteittaista yhdentymistä alueelliseen talouteen ja maailmantalouteen, jotka sitä toivovat, tukemalla MMA:ita niiden kehittäessä valmiuksiaan toimia kaikilla näillä uusilla aloilla.
(20) Tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(5) mukaisesti. Kun kyse on yhdeksännen EKR:n toteuttamisesta, ääni- ja enemmistökäytännön olisi kuitenkin oltava Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille tehdyn neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen(6), jäljempänä "sisäinen sopimus", 21 artiklan mukainen.
(21) MMA:t ovat herkästi haavoittuvia saariympäristöjä, joita on suojeltava asianmukaisesti, myös jätehuollon osalta. Radioaktiivisten jätteiden suhteen tästä määrätään Euratomin perustamissopimuksen 198 artiklassa ja sen nojalla annetussa lainsäädännössä, paitsi Grönlannin osalta, johon Euratomin perustamissopimusta ei sovelleta. Muun jätteen suhteen olisi täsmennettävä, mitä yhteisön sääntöjä sovelletaan MMA:isiin.
(22) Bermudan hallituksen toiveiden mukaisesti tässä päätöksessä säädettyjä assosiaatiojärjestelyjä ei olisi sovellettava Bermudaan.
(23) Edellä luetellut uudet seikat edellyttäisivät neuvostolta innovatiivista vastausta, joka on sekä johdonmukainen että eri tilanteisiin sopiva. Uudenlainen assosiaatio voi tarjota tällaisen vastauksen,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
ENSIMMÄINEN OSA
YLEISET SÄÄNNÖKSET MMA:IDEN ASSOSIAATIOSTA YHTEISÖÖN
1 luku
Yleiset määräykset
1 artikla
Tavoitteet ja periaatteet
1. MMA:iden assosiaatio yhteisöön, jäljempänä "MMA-EY-assosiaatio", perustuu perustamissopimuksen 182 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin, jotka ovat MMA:iden taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistäminen ja läheisten taloudellisten suhteiden vahvistaminen niiden ja koko yhteisön välille.
Assosiaatiolla pyritään myös perustamissopimuksen 183 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin perustamissopimuksen 184-188 artiklassa lueteltuja periaatteita noudattaen keskittymällä köyhyyden lieventämiseen, ehkäisemiseen ja lopulta sen poistamiseen, kestävään kehitykseen sekä asteittaiseen yhdentymiseen alueelliseen talouteen ja maailmantalouteen.
2. Assosiaatio koskee liitteessä I A lueteltuja MMA:ita.
3. Perustamissopimuksen 188 artiklan mukaisesti tätä päätöstä sovelletaan Grönlantiin, jollei perustamissopimukseen liitetyn Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä tehdyn pöytäkirjan erityismääräyksistä muuta johdu.
2 artikla
Keskeiset näkökohdat
1. MMA-EY-assosiaatio perustuu vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin. Nämä periaatteet, joille unioni rakentuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaisesti, ovat jäsenvaltioille ja niiden alaisille MMA:ille yhteiset.
2. Tässä päätöksessä mainituilla yhteistyön aloilla ei saa olla sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää.
3 artikla
Vähiten kehittyneet MMA:t
1. Yhteisö myöntää erityiskohtelun vähiten kehittyneille MMA:ille sekä niille MMA:ille, jotka eivät voi hyötyä 16 artiklassa tarkoitetuista alueellisesta yhteistyöstä ja yhdentymisestä.
2. Tällaisten vaikeuksien lievittämiseksi kehitysrahoitusyhteistyössä sovelletaan muun muassa erityiskohtelua varojen määrää sekä niihin liittyviä edellytyksiä määritettäessä, jotta vähiten kehittyneet MMA:t voisivat selviytyä kehitystään haittaavista rakenteellisista ja muista esteistä. Yhteisö kiinnittää erityistä huomiota huono-osaisimpien väestönosien elinolosuhteiden parantamiseen osana köyhyyden torjuntaa.
3. Luettelo tässä päätöksessä tarkoitetuista vähiten kehittyneistä MMA:ista on liitteessä I B. Luetteloa muutetaan komission ehdotuksesta tehdyllä neuvoston yksimielisellä päätöksellä, jos jonkin MMA:n taloudellinen tilanne muuttuu merkittävästi ja pysyvästi niin, että kyseinen MMA on sisällytettävä vähiten kehittyneiden MMA:iden luetteloon tai jos jonkin MMA:n kuuluminen vähiten kehittyneisiin MMA:isiin ei ole enää perusteltua.
2 luku
MMA:iden yhteistyötoimijat
4 artikla
Periaatteet
1. Jäljempänä 7 artiklassa säädetyn kumppanuuden puitteissa MMA:iden viranomaiset ovat ensisijaisesti vastuussa assosiaatio- ja kehitysstrategioiden määrittelemisestä ja niiden toteuttamisesta laatimalla yhdessä komission ja niiden jäsenvaltioiden kanssa, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja (jäljempänä "ohjelma-asiakirja") ja yhteistyöohjelmia.
2. Yhteisö tunnustaa, että julkisilla ja yksityisillä paikallisilla toimijoilla on ratkaiseva tehtävä perustamissopimuksen 183 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.
3. Avoimuuden ja toissijaisuuden periaatteet sekä pyrkimys tehokkuuteen ohjaavat osapuolia tämän päätöksen täytäntöönpanossa.
5 artikla
Eri toimijat
1. MMA:iden yhteistyötoimijoita ovat:
- MMA:iden viranomaiset,
- MMA:iden muut alue- ja paikallisviranomaiset, ja
- kansalaisyhteiskunta, yhteiskunnallis-ammatilliset järjestöt ja ammattiyhdistysjärjestöt, väestölle tarkoitettujen palvelujen tarjoajat sekä paikalliset, kansalliset ja kansainväliset valtioista riippumattomat järjestöt.
Jäsenvaltioiden, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, on toimitettava komissiolle tämän päätöksen voimaantuloa seuraavien kolmen kuukauden kuluessa tiedot niistä kansallisista, alueellisista tai paikallisista viranomaisista, joihin viitataan päätöksen eri artikloissa.
2. Valtioista riippumattomien toimijoiden tunnustaminen perustuu niiden kykyyn vastata paikallisten väestöjen vaatimuksiin, niiden erityisasiantuntemukseen ja niiden organisaation ja hallinnon demokraattiseen ja avoimeen luonteeseen.
3. Valtioista riippumattomat toimijat määritellään MMA:iden viranomaisten, komission ja sen jäsenvaltion, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, välisellä sopimuksella sen mukaisesti, mitä asioita käsitellään ja mitkä ovat valtioista riippumattomien järjestöjen toimialat ja asiantuntemus. Määrittely tehdään MMA-kohtaisesti 4 artiklassa tarkoitettujen yhteistyöohjelmien laadinnan yhteydessä.
6 artikla
Valtioista riippumattomien toimijoiden tehtävät
Jäljempänä 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti määritellyt valtioista riippumattomat toimijat voivat osallistua
- tiedottamiseen ja kuulemiseen,
- yhteistyöohjelmien laadintaan ja täytäntöönpanoon, ja
- hajautettuun yhteistyöhön siirretyn toimivallan mukaisesti paikallista kehitystä edistävien aloitteiden tukemiseksi.
3 luku
MMA-EY-kumppanuuden periaatteet ja menettelyt
7 artikla
Vuoropuhelu ja kumppanuus
1. Jotta MMA:t voisivat osallistua täysin MMA-EY-assosiaation täytäntöönpanoon ottaen huomioon asianomaisten jäsenvaltioiden instituutioiden organisointitavan, assosiaatiossa käytetään kuulemismenettelyä, joka perustuu jäljempänä mainittuihin säännöksiin. Sitä käytetään kaikissa MMA:iden ja yhteisön välisissä suhteissa ilmenevissä kysymyksissä.
2. Laaja-alainen vuoropuhelu antaa yhteisölle, kaikille MMA:ille ja niille jäsenvaltioille, joiden alaisuuteen ne kuuluvat, mahdollisuuden kuulla toisiaan assosiaation periaatteiden, yksityiskohtaisten menettelyjen ja tulosten osalta.
Euroopan unionin ja MMA:iden välisellä keskustelufoorumilla, jäljempänä "foorumi", kokoontuvat vuosittain MMA:iden viranomaiset, jäsenvaltioiden edustajat sekä komissio.
3. Jotta tässä päätöksessä ja erityisesti sen 4 ja 19 artiklassa tarkoitetut tavoitteet ja periaatteet voitaisiin toteuttaa käytännössä, perustetaan yksittäisiä kumppanuuksia komission, niiden jäsenvaltioiden, joiden alaisuuteen MMA kuuluu, ja kunkin MMA:n, jota sen viranomaiset edustavat, välille. Tästä kolmenvälisestä yhteistoiminnasta käytetään jäljempänä nimitystä "kumppanuus".
Luonteeltaan neuvoa-antavia kumppanuustyöryhmiä perustetaan kutakin MMA:tta varten. Työryhmien jäseninä ovat edellä mainitut kolme osapuolta. Nämä työryhmät voidaan kutsua koolle komission, jäsenvaltion tai MMA:n pyynnöstä. Yhden osapuolen pyynnöstä useat kumppanuustyöryhmät voivat järjestää yhteisiä kokouksia tarkastellakseen yhteistä etua koskevia aiheita tai assosiaation alueellisia näkökohtia.
4. Kuuleminen toteutetaan kunkin kolmen osapuolen institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitusta koskevien toimivaltuuksien mukaisesti.
Komissio huolehtii työryhmien ja foorumin puheenjohtajuudesta ja niiden sihteeripalveluista.
Euroopan investointipankin, jäljempänä "EIP", edustaja osallistuu kokouksiin, jos asialistalla olevat aiheet koskevat pankkia.
5. Komissio tekee toimivaltansa rajoissa, tarvittaessa työryhmien ja foorumin lausuntojen perusteella, päätöksen tai ehdotuksia neuvostolle, jotta se panisi täytäntöön perustamissopimuksen 187 artiklan mukaisesti MMA-EY-assosiaatiota koskevia uusia perusosia tai assosiaatiota koskevia muutoksia.
8 artikla
Yhteinen AKT-EU-edustajakokous
MMA:iden viranomaisille tiedotetaan yhteisen AKT-EU-edustajakokouksen asialistasta sekä kokouksessa annetuista päätöslauselmista ja suosituksista.
Jäsenvaltiot ja komissio tukevat MMA:iden viranomaisten kaikkia pyyntöjä osallistua tarkkailijana yhteisen AKT-EU-edustajakokouksen täysistuntoihin edustajakokouksen oman työjärjestyksen sääntöjä noudattaen.
9 artikla
Hallinnointi
Komissio ja MMA:iden viranomaiset sekä tarvittaessa se jäsenvaltio, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, vastaavat tämän päätöksen päivittäisestä hallinnoinnista kunkin osapuolen institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitusta koskevien toimivaltuuksien mukaisesti, erityisesti tehtävän yhteistyön osalta kehitysrahoitusyhteistyön sekä kaupan ja palvelujen alalla tehtävän yhteistyön osalta.
TOINEN OSA
MMA-EY-YHTEISTYÖN ALAT
10 artikla
Yhteistyöalat
Yhteisö tukee yhteistyötä MMA:issa tässä osastossa luetelluilla eri aloilla kullekin MMA:lle laaditun kehitysstrategian painopisteiden mukaisesti ja tarvittaessa aluetoimien muodossa.
11 artikla
Tuotantoalat
Yhteistyöllä tuetaan alakohtaisia toimia ja strategioita, joilla helpotetaan pääsyä tuotantotoimiin ja voimavaroihin erityisesti seuraavilla aloilla:
a) maatalous: maatalouspolitiikka ja laitosten perustaminen, monipuolistaminen, keinokastelu, siementen lisäys, viljelmien suojelutoimenpiteet, lannoitteiden tuotanto, laitteisto, maataloustuotteiden jalostus, nautakarjan ja pienkarjan kasvatus, kotieläinjalostus, kansantajuistaminen ja tutkimus; kaupan pitäminen; varastointi ja kuljetus; elintarviketurva; maatalousluotto; maaseudun asutus ja maatalousuudistus, peltomaan käyttöä ja rekisteröintiä koskeva politiikka, teknologiansiirto, kastelun ja salaojituksen perusrakenteet sekä muut tukipalvelut;
b) metsätalous: metsätalouspolitiikka ja laitosten perustaminen sekä puiden käyttö ympäristön suojelemiseksi eroosiolta ja aavikoitumiselta; metsitys; metsähallinto, mukaan luettuna puun viennin järkiperäinen hallinto ja käyttö; sademetsiin liittyvät kysymykset; tutkimus ja koulutus;
c) kalatalous: kalatalouspolitiikka ja laitosten perustaminen, kalavarojen järkiperäinen hoito ja säilyttäminen; kalankasvatus ja pienimuotoinen kalastus; kalatuotteiden kuljetus; kylmävarastointi, kaupan pitäminen ja kalan säilytys;
d) maaseudun kehittäminen: maaseutupolitiikka ja laitosten perustaminen, integroitua maaseudun kehittämistä koskevat hankkeet ja ohjelmat; maaseutuväestölle kohdennetut tuet ja hankkeet sekä tuotanto ja kaupan pitäminen maaseudulla; maaseudun perusrakenteet;
e) teollisuus: alakohtainen politiikka ja laitosten perustaminen; käsiteollisuus; maatalousteollisuus ja muut teollisuuden alat, liikennevälineteollisuus, tutkimus ja teknologinen kehittäminen; laadunvalvonta; pk-yritysten ja mikroyritysten kehitys ja laajentuminen;
f) kaivostoiminta: alakohtainen politiikka ja laitosten perustaminen, tutkimus ja teknologinen kehittäminen; pienen mittakaavan louhinta jne.;
g) energiantuotanto: energiapolitiikka ja laitosten perustaminen; sähköntuotanto (uusiutumattomat ja uusiutuvat lähteet); energialähteiden tehokas käyttö; energia-alan tutkimus ja koulutus; yksityisen sektorin kannustaminen sähköntuotantoon ja -jakeluun;
h) liikenne: liikennepolitiikka ja laitosten perustaminen; maantie- ja rautatieliikenne, ilmaliikenne, meri- ja sisävesiliikenne sekä varastointimahdollisuudet;
i) viestintä: viestintäpolitiikka ja laitosten perustaminen; televiestintä ja tiedotusvälineet;
j) vesi: vesipolitiikka ja laitosten perustaminen; vesivarojen suojelu, jätehuolto, vesihuolto kotitalous-, teollisuus- tai maatalouskäyttöön maaseudulla ja kaupungeissa; varastointi ja jakelu sekä vesivarojen hoito;
k) pankki- ja rahoituspalvelut sekä yrityspalvelut: rahoitusalan politiikka ja laitosten perustaminen, yrityspalvelut; yksityistäminen, omistusosuuden hankkiminen ja markkinointi; kaupallisten ja ammatillisten järjestöjen tukeminen (vienninedistämistahot mukaan luettuina); rahoitus- ja luottolaitokset;
l) teknologian kehittäminen ja soveltaminen, tutkimus: politiikka ja laitosten perustaminen; paikallinen, kansallinen ja/tai alueellinen yhteinen toiminta tieteellisten ja teknologisten toimien edistämiseksi, niiden tuotantoon soveltamisen edistämiseksi sekä tietoteknisten taitojen edistämiseksi julkisella ja yksityisellä sektorilla, tieteelliset ohjelmat sekä tutkimusvälineet.
12 artikla
Kaupan kehitys
1. Yhteisö toteuttaa toimia kaupan kehittämiseksi sen kaikissa vaiheissa tuotesuunnittelusta tuotteiden jakeluun.
Toimien tavoitteena on, että MMA:t saavat mahdollisimman suuren hyödyn tämän päätöksen säännöksistä ja että ne voivat toimia mahdollisimman suotuisissa olosuhteissa yhteisön, kotimaan, ala-alueiden, alueellisilla ja kansainvälisillä markkinoilla monipuolistamalla MMA:iden tavaroiden ja palvelujen kaupan valikoimaa sekä lisäämällä sen arvoa ja määrää.
2. MMA:iden ja yhteisön välisen kaupan kehittämisen lisäksi kiinnitetään erityistä huomiota toimiin, joiden tarkoituksena on lisätä MMA:iden itsenäistä kehitystä sekä parantaa kaupan ja palvelualan alueellista yhteistyötä.
3. Osana tässä päätöksessä säädettyjä välineitä ja niitä koskevien säännösten mukaisesti toteutetaan MMA:iden viranomaisten pyynnöstä toimenpiteitä pääasiallisesti seuraavilla aloilla:
a) kaupan kehittämiselle tarpeellisten makrotaloudellisten toimintaperiaatteiden määrittelyn tukeminen;
b) tarkoituksenmukaisten oikeudellisten kehysten ja sääntelykehysten käyttöönoton tai uudistamisen sekä hallintomenettelyjen uudistamisen tukeminen;
c) johdonmukaisten kauppastrategioiden käyttöönotto;
d) MMA:iden tukeminen niiden omien valmiuksien ja tietojärjestelmien kehittämiseksi sekä kaupan merkitystä ja asemaa talouskehityksessä koskevan tietoisuuden lisäämiseksi;
e) MMA:iden kauppaan liittyvien perusrakenteiden lujittamisen tukeminen ja erityisesti MMA:iden tukipalvelujen perusrakenteiden kehittämistä ja parantamista koskevien pyrkimysten tukeminen, mukaan luettuina kuljetus- ja varastointitoiminnot, niiden tavaroiden ja palvelujen jakeluun tehokkaan osallistumisen varmistamiseksi ja MMA:iden viennin lisäämiseksi;
f) henkilöresurssien hyödyntäminen ja ammatillisen osaamisen kehittäminen kaupan ja palvelujen alalla, erityisesti jalostuksessa, kaupan pitämisessä sekä jakelussa ja kuljetuksessa yhteisön markkinoilla sekä alueellisilla ja kansainvälisillä markkinoilla;
g) yksityisen sektorin kehittämisen ja erityisesti pk-yritysten tukeminen tuotteiden, markkinoiden ja vientiin suuntautuneiden yhteishankkeiden yksilöimiseksi ja kehittämiseksi;
h) yksityisen investointitoiminnan ja yhteisyritystoiminnan edistämiseen tarkoitettujen MMA:iden toimien tukeminen;
i) kaupan ja palvelujen kehittämisestä vastaavien laitosten perustaminen, mukauttaminen ja vahvistaminen MMA:illa kiinnittämällä erityistä huomiota vähiten kehittyneiden MMA:iden laitosten erityistarpeisiin;
j) MMA:iden tuotteiden laadun parantamista, tuotteiden mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin ja markkinoille pääsyn monipuolistamista koskevien pyrkimysten tukeminen;
k) tehokkaampaan pääsyyn yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoille tähtäävien MMA:iden pyrkimysten tukeminen;
l) kaupan kehittämistoimenpiteet, erityisesti MMA:iden, AKT-valtioiden, jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden taloudellisten toimijoiden välisten yhteyksien ja tietojenvaihdon tehostaminen;
m) MMA:iden tukeminen nykyaikaisten markkinointikeinojen soveltamiseksi tuotantopainotteisiin aloihin ja ohjelmiin, kuten maaseudun kehittämiseen ja maatalouteen;
n) vakuutus- ja luottolaitosten perustaminen ja kehittäminen kaupan kehittämisen yhteydessä.
4. MMA:ille myönnetään tukea messuihin, näyttelyihin ja kauppamatkoihin ainoastaan, jos nämä järjestelyt ovat olennainen osa laajoja kaupan kehittämisohjelmia.
5. Vähiten kehittyneiden MMA:iden osallistumista erilaiseen kaupalliseen toimintaan kannustetaan erityissäännösten avulla, joita ovat muun muassa henkilöstön matkakuluista ja näyttelyesineiden kuljetuksesta aiheutuvista kustannuksista vastaaminen näiden osallistuessa paikallisiin, alueellisiin tai yhteisön ulkopuolisissa maissa järjestettäviin messuihin, näyttelyihin ja kauppamatkoihin, mukaan luettuina näyttelykojujen väliaikaisesta pystyttämisestä ja/tai vuokraamisesta aiheutuvat kulut. Vähiten kehittyneille MMA:ille myönnetään erityistukea myynninedistämisaineiston laatimista ja/tai ostamista varten.
13 artikla
Palvelujen kauppa
1. Yhteisö sitoutuu kehittämään ja rahoittamaan palvelujen kaupan perusrakenteita ja henkilöresursseja kunkin MMA:n kehitysstrategiassa asetettujen painopisteiden mukaisesti.
2. Yhteisö osallistuu kunkin MMA:n tehokkaiden ja taloudellisten merikuljetuspalvelujen kehittämiseen ja edistämiseen MMA:illa, mukaan luettuina
a) tehokkaan rahtikuljetuksen kannustaminen hintaan, joka on taloudellisesti ja kaupallisesti mielekäs;
b) hyvän kilpailupolitiikan ja hyvien kilpailusääntöjen täytäntöönpano;
c) MMA:iden lisääntynyt osallistuminen kansainvälisiin merikuljetuspalveluihin;
d) merikuljetusta koskevien alueellisten ohjelmien ja vaihtojen kehittämisen edistäminen;
e) paikallisen yksityisen sektorin lisääntynyt osallistuminen merikuljetustoimintaan.
Yhteisö ja MMA:t sitoutuvat edistämään meriturvallisuutta, miehistöjen turvallisuutta ja merten pilaantumista ehkäiseviä toimia.
3. Yhteisö tiivistää yhteistyötään MMA:iden kanssa ilmaliikenteen säännöllisen parantumisen ja lisääntymisen varmistamiseksi.
Tätä tarkoitusta varten on
a) tutkittava kaikki keinot MMA:iden ilmaliikennealan uudistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi;
b) edistettävä ilmaliikennealan liiketaloudellista kannattavuutta ja kilpailukykyä;
c) kannustettava yksityistä sektoria nykyistä suurempiin investointeihin ja aktiivisempaan osallistumiseen, edistettävä tietojen ja hyvien kauppatapojen vaihtoa;
d) tarjottava kaikkien MMA:iden matkustajille ja viejille pääsy maailmanlaajuisiin ilmaliikenneverkkoihin.
4. On tarpeen taata ilmaliikenteen turvallisuus ja alalla sovellettavien kansainvälisten standardien käyttöönotto ja soveltaminen.
Tätä tarkoitusta varten yhteisö auttaa MMA:ita tämän päätöksen säännösten mukaisesti
a) panemaan täytäntöön ilmaliikenteen turvallisuusjärjestelmiä, kuten ilmaliikenteen hallintajärjestelmä (SNC/ATM-järjestelmä);
b) varmistamaan lentokenttien turvallisuuden ja siviili-ilmailuviranomaisten valmiuksien lisäämisen niin, että ne pystyvät hallitsemaan kaikki niiden toimivaltaan kuuluvat toimintojen turvallisuuden näkökohdat;
c) kehittämään perusrakenteita ja henkilöresursseja;
d) huolehtimaan siitä, että kaikki alalla toteutetut toimenpiteet perustuvat asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen suosituksiin ja että ne ovat tehokkaita ja sovellettavissa pitkällä aikavälillä.
5. On tarpeen huolehtia asianmukaisesti siitä, että ilmaliikenteen vaikutukset ympäristöön ovat mahdollisimman pienet erityisesti toteuttamalla asianmukaisia ympäristövaikutusten arviointeja.
6. Useilla ilmaliikenteen osa-alueilla alueelliset ratkaisut voivat olla taloudellisesti tehokkaimpia ja tarjota mittakaavaetuja. Näin ollen komissio sitoutuu tarpeen mukaan tukemaan ja kannustamaan alueellisia toimia.
7. Koska televiestintä ja aktiivinen osallistuminen tietoyhteiskuntaan ovat keskeisiä edellytyksiä MMA:iden onnistuneelle yhdentymiselle maailmantalouteen, yhteisö ja tarvittaessa MMA:t vahvistavat kukin sitoumuksensa voimassa olevien monenvälisten sopimusten, kuten perusteleviestintäpalveluja koskevan Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksen, mukaisesti.
8. Yhteisö tukee MMA:iden toimia niiden valmiuksien lisäämiseksi palvelujen kaupan alalla. Yhteistyö kattaa erityisesti seuraavat alat:
a) yhteisön ja MMA:iden toimivaltaisten televiestintälaitosten välisten kuulemisten edistäminen kilpailukykyisen televiestintäympäristön kehittämisen tukemiseksi ja kustannusten yhdenmukaistamiseksi;
b) erityisesti sääntelyä ja viestintäpolitiikkaa koskevan vuoropuhelun luominen tietoyhteiskunnan eri näkökohdista;
c) tietojenvaihto ja mahdollisesti tekninen apu sääntelyn, standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, tieto- ja tietoliikennetekniikan sertifioinnin sekä taajuuksien käytön alalla;
d) uuden tieto- ja tietoliikennetekniikan levittäminen ja uusien laitteistojen kehittäminen erityisesti verkkojen yhteenliittämisen ja sovellusten yhteentoimivuuden alalla;
e) yhteisten tutkimusten edistäminen ja toteuttaminen tietoyhteiskuntaan liittyvän uuden tekniikan alalla;
f) sellaisten ohjelmien ja toimien suunnittelu ja toteuttaminen, joiden tarkoituksena on tiedottaa tietoyhteiskunnan taloudellisista ja sosiaalisista eduista.
9. Yhteistyön tarkoituksena on erityisesti varmistaa viestintäjärjestelmien nykyistä parempi yhdenmukaistaminen ja keskinäinen täydentävyys paikallisella, kansallisella, alueellisella, alueidenvälisellä ja kansainvälisellä tasolla sekä niiden mukauttaminen uusiin tekniikoihin.
10. Yhteisö tukee kestävää matkailualaa kehittäviä ja tukevia toimia ja toimenpiteitä. Näitä toimenpiteitä voidaan toteuttaa kaikissa vaiheissa matkailutuotteen yksilöimisestä markkinointiin ja myynninedistämiseen.
Tavoitteena on tukea MMA:iden viranomaisten pyrkimyksiä saada mahdollisimman suuri hyöty paikallisesta, alueellisesta ja kansainvälisestä matkailusta, koska matkailulla on merkittävä vaikutus talouskehitykseen, sekä suunnata lisää yhteisöstä ja muista lähteistä peräisin olevia yksityisiä rahavirtoja MMA:iden matkailun kehittämiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään tarpeeseen yhdistää matkailu väestöjen yhteiskunnalliseen ja kulttuuri- ja talouselämään sekä ympäristöstä huolehtimiseen.
Matkailun edistämiseen tarkoitettujen erityistoimien tavoitteena on yksilöidä, mukauttaa ja kehittää tarkoituksenmukaisia paikallisia, osa-alueellisia, alueellisia ja kansainvälisiä toimintamalleja. Matkailunkehittämisohjelmat ja -hankkeet perustuvat näihin toimintamalleihin seuraavilla neljällä alalla.
a) Henkilöresurssien hyödyntäminen ja laitosten kehittäminen, johon kuuluvat muun muassa:
- ylempien toimihenkilöiden erityisosaamisen lisääminen sekä julkisen ja yksityisen sektorin soveltuvien tasojen täydennyskoulutus tyydyttävän suunnittelun ja kehittämisen takaamiseksi,
- matkailunedistämiskeskusten perustaminen ja vahvistaminen,
- erityisten väestöryhmien ja matkailualalla aktiivisesti toimivien julkisten ja yksityisten järjestöjen sekä matkailua tukevien alojen henkilöstön koulutus,
- MMA:iden sekä niiden ja AKT-valtioiden välinen koulutuksen, teknisen avun ja laitosten kehittämisen alalla tapahtuva yhteistyö ja vaihto.
b) Tuotekehittely, johon kuuluvat muun muassa:
- matkailutuotteen yksilöiminen, muiden kuin perinteisten tuotteiden sekä uusien matkailutuotteiden kehittely, olemassa olevien tuotteiden mukauttaminen, mukaan luettuina kulttuuriperinnön sekä ekologisten ja ympäristöarvojen säilyttäminen ja hyödyntäminen, eläin- ja kasvikunnan, historiallisten, yhteiskunnallisten ja muiden luonnonvarojen hoito, suojelu ja säilyttäminen sekä lisäpalvelujen kehittäminen,
- MMA:iden matkailualalla tehtävien yksityisten investointien ja erityisesti yhteisyritysten edistäminen,
- matkailualan markkinoille tarkoitettujen käsityönä tehtyjen kulttuuriesineiden valmistaminen.
c) Markkinoiden kehittäminen, johon kuuluvat muun muassa:
- tavoitteiden ja markkinoiden kehittämissuunnitelmien määrittelyn ja toteuttamisen tukeminen paikallisella, osa-alueellisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla,
- tuki MMA:iden pyrkimyksille saada käyttöönsä matkailualan palveluja, kuten keskusvarausjärjestelmiä sekä ilmaliikenteen valvonta- ja turvajärjestelmiä,
- markkinoiden yhdenmukaisiin kehittämissuunnitelmiin ja -ohjelmiin sisältyvät ja markkina-aseman parantamiseksi toteutettavat markkinointia ja myynninedistämistä koskevat toimenpiteet ja tuet, jotka kohdistuvat perinteisten ja muiden kuin perinteisten markkinoiden tärkeimpiin matkailuvirtojen kehittäjiin, sekä erityistoimet, kuten osallistuminen erityisiin kaupallisiin tilaisuuksiin, esimerkiksi messuihin, ja markkinointia koskevan korkealuokkaisen kirjallisen aineiston, filmien ja muiden markkinoinnin apuvälineiden tuottaminen.
d) Tutkimus ja tiedotus, johon kuuluvat muun muassa:
- matkailua koskevien tietojärjestelmien kehittäminen sekä tilastotietojen kokoaminen, analysointi, levitys ja hyödyntäminen,
- sen sosioekonomisen vaikutuksen arvioiminen, joka matkailulla on MMA:iden talouteen, painottamalla erityisesti keskinäisten yhteyksien kehittämistä MMA:iden ja niiden lähialueiden muihin aloihin, kuten elintarviketeollisuuteen, rakennusalaan, teknologiaan ja hallintoon.
14 artikla
Kauppaan liittyvät alat
1. Osana kunkin MMA:n kehitysstrategiaa yhteisö tukee MMA:iden valmiuksien lisäämistä kaikkien kauppaan liittyvien alojen hallinnoinnissa tarvittaessa institutionaalista kehystä parantamalla ja tukemalla.
2. Yhteisö toimii yhteistyössä MMA:iden kanssa investointien suojaamista ja edistämistä koskevien yleisperiaatteiden täytäntöön panemiseksi.
3. Yhteisö lujittaa yhteistyötä MMA:iden kanssa suunnitellakseen ja tukeakseen alan toimivaltaisten laitosten kanssa tehokasta kilpailupolitiikkaa, jolla varmistetaan asteittain kilpailusääntöjen tehokas soveltaminen yksityisissä ja valtion yrityksissä. Alan yhteistyöhön kuuluu erityisesti tuki tarkoituksenmukaisen oikeuskehyksen luomiseen ja sen hallinnolliseen täytäntöönpanoon ottamalla erityisesti huomioon vähiten kehittyneet MMA:t.
4. Yhteisö lujittaa edelleen MMA:iden kanssa toteuttamaansa yhteistyötä, joka ulottuu muun muassa seuraaville aloille:
a) sellaisten lakien ja asetusten laatiminen, joiden tarkoituksena on suojata teollis- ja tekijänoikeuksia ja panna ne täytäntöön, jotta oikeuden haltijat eivät käytä niitä väärin ja jotta kilpailijat eivät riko niitä, sekä luoda ja lujittaa paikallisia, kansallisia ja alueellisia toimistoja ja muita elimiä, mukaan luettuna tuki alueellisille elimille, joiden vastuulla on teollis- ja tekijänoikeuksien soveltaminen ja suoja sekä henkilöstön koulutus;
b) sellaisten sopimusten tekeminen, joiden tavoitteena on erityisen merkityksellisten tuotteiden tavaramerkkien ja maantieteellisten merkintöjen suojaaminen.
5. Yhteisö tukee standardoinnin ja sertifioinnin alalla MMA:iden pyrkimyksiä, joiden tarkoituksena on edistää yhteisön ja MMA:iden välisiä yhteensopivia järjestelmiä. Yhteistyöhön kuuluvat erityisesti:
a) toimenpiteet, joilla edistetään kansainvälisten teknisten standardien ja sääntelyn sekä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, mukaan luettuna alakohtaiset erityistoimet, nykyistä laajempaa noudattamista ottamalla huomioon MMA:iden talouskehityksen taso;
b) yhteistyö MMA:ille tärkeiden alojen laadunhallinnassa ja -varmistuksessa;
c) sellaisten MMA:iden aloitteiden tukeminen, joilla kehitetään niiden valmiuksia vaatimustenmukaisuuden, mittaustekniikan ja standardoinnin arvioinnin alalla;
d) yhteyksien kehittäminen yhteisön toimielinten ja MMA:iden laitosten välillä standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin sekä sertifioinnin alalla.
6. Yhteisö lujittaa yhteistyötä MMA:iden kanssa kansanterveyttä sekä eläinten ja kasvien terveyttä koskevien toimenpiteiden alalla julkisen ja yksityisen sektorin valmiuksien kehittämiseksi kyseisellä alalla.
7. Rion periaatteiden mukaisesti yhteisö lujittaa yhteistyötä MMA:iden kanssa kauppa- ja ympäristöpolitiikan keskinäisen täydentävyyden varmistamiseksi. Yhteistyössä keskitytään
a) johdonmukaisten paikallisten, kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten toimintamallien laatimiseen;
b) tavaroiden ja palvelujen laadunvalvonnan tehostamiseen ympäristön suojelemiseksi;
c) ympäristöystävällisten tuotantomenetelmien parantamiseen asiaankuuluvilla aloilla.
8. Yhteisö toimii yhteistyössä MMA:iden kanssa työehtojen alalla. Yhteistyö voi liittyä erityisesti seuraaviin aloihin:
a) työtä koskeviin lakeihin ja asetuksiin liittyvien tietojen vaihto;
b) työoikeuden laadinnan tukeminen ja voimassa olevan lainsäädännön lujittaminen;
c) koulujen opetussuunnitelmat ja valistusohjelmat, joilla tähdätään lapsityön torjumiseen;
d) työtä koskevien lakien ja asetusten noudattaminen.
9. Yhteisö tekee yhteistyötä MMA:iden kanssa kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun alalla
a) institutionaalisten ja teknisten valmiuksien lujittamiseksi;
b) vaarallisia tuotteita koskevien pikahälytysjärjestelmien ja molemminpuolisten tiedotusjärjestelmien luomiseksi;
c) markkinoilla olevien tuotteiden valvontajärjestelmien luomista ja toimintaa sekä tuoteturvallisuutta koskevien tietojen ja kokemusten vaihtamiseksi;
d) kuluttajille tiedottamiseksi entistä paremmin tarjottavien tuotteiden ja palvelujen hinnoista ja ominaisuuksista;
e) kuluttajajärjestöjen perustamisen edistämiseksi ja kuluttajaryhmien edustajien välisten yhteyksien kehittämiseksi;
f) kuluttajien edun mukaisten toimintaperiaatteiden ja järjestelmien yhdenmukaisuuden parantamiseksi;
g) lainsäädännön voimaantulosta tiedottamisen edistämiseksi sekä vaarallisia ja hyvän kauppatavan vastaisia kauppatapoja koskeviin tutkimuksiin liittyvän yhteistyön edistämiseksi;
h) vientikiellon soveltamiseksi sellaisiin tavaroihin ja palveluihin, joiden kaupan pitäminen on kielletty tuotantomaassa.
10. Yhteisö tukee MMA:iden julkisten ja yksityisten toimijoiden tietotekniikan ja televiestinnän alalla toteuttamia pyrkimyksiä, joiden tarkoituksena on
a) nykyaikaistaa televiestinnän perusrakenteita, datansiirtopalveluja, etäkäsittelysovellutuksia ja telemaattisia sovelluksia koskevia hankkeita (TAP),
b) kehittää ja parantaa tietoyhteiskunnan edellyttämiä palveluja ja henkilöresursseja sekä liittää kyseiset palvelut parhaalla mahdollisella tavalla alueelliseen yhteyteensä,
c) lisätä tietoisuutta taloudellisista mahdollisuuksista sekä kokemusten ja tietojen vaihdosta,
d) antaa käyttäjille paremmin tietoa näistä resursseista,
e) hyödyntää alan mahdollisuuksia parhaalla mahdollisella ja kestävällä tavalla,
f) kehittää tieto- ja viestintätekniikan käyttöä koulutuksen alalla, myös etäopiskelussa,
g) lisätä sähköistä kaupankäyntiä ja taloudellista yhteistyötä,
h) parantaa ja nykyaikaistaa terveydenhuoltoverkkoja kehittämällä sairaaloiden välisiä yhteyksiä ja etädiagnoosien käyttöä ja perustamalla yhteisiä tietokantoja,
i) kehittää multimediayhteyksiä kulttuuriin ja matkailuun liittyviin lähteisiin,
j) parantaa ja lisätä tieto- ja viestintätekniikan käyttöä teollisuudessa ja innovaatioissa.
15 artikla
Sosiaalialat
Kunkin MMA:n kehitysstrategian mukaisesti yhteisö tukee inhimillistä ja yhteiskunnallista kehitystä edistäviä toimia. Yhteistyöllä voidaan tukea erityisesti jäljempänä mainituilla aloilla toteutettavia ohjelmia:
a) Koulutuspolitiikan lujittaminen ja koululaitosten kehittäminen (rakennukset ja tarvikkeet); kielikoulutus ja opettajankoulutus, peruskoulutus ja keskiasteen koulutus, ammatillinen koulutus sekä korkea-asteen koulutus (mukaan luettuina asianmukaisten alojen erityisalojen toimet, kuten maatalouskoulutus).
Koulutuksen alalla olisi painotettava peruskoulutukseen pääsyn helpottamista ja peruskoulutuksen laadun parantamista rakentamalla lisää kouluja, kunnostamalla nykyisiä luokkahuoneita, hankkimalla opetusmateriaalia, kouluttamalla opettajia ja myöntämällä vähävaraisille oppilaille opintotukea.
b) Terveydenhuoltoalan uudistamistoimet, terveydenhuollon ja laitosten kehittäminen; koulutus ja lääketieteellinen tutkimus, terveydenhuollon perusrakenteet; hiv/aids.
Terveydenhuollon alalla hankkeiden avulla olisi varmistettava ensisijaisen hoidon ja ennaltaehkäisevän hoidon palvelut, kuten perhesuunnittelupalvelut sekä äitien ja lasten terveydenhuoltopalvelut.
c) Väestöpolitiikka ja perhesuunnittelupolitiikka, äitien ja lasten terveydenhuolto, mukaan luettuina seuraavan sukupolven koulutukseen ja henkiseen kehitykseen tähtäävät hankkeet.
d) Huumeiden, huumaavien lääkeaineiden ja psykotrooppisten aineiden tuotantoa, jakelua ja kauppaa koskevien ennaltaehkäisevien toimien tehostaminen, huumeiden väärinkäytön ehkäiseminen ja torjuminen ottaen huomioon kansainvälisten laitosten alalla tekemä työ.
Yhteistyö koskee seuraavia osa-alueita:
i) huumeiden väärinkäyttäjiin kohdistuva koulutus, tiedotus, terveyskasvatus sekä huumeista vieroittaminen, mukaan luettuina suunnitelmat heidän sijoittamisekseen uudelleen ammatilliseen ja yhteiskunnalliseen elämään;
ii) toimenpiteet, joiden tavoitteena on edistää vaihtoehtoisia taloudellisia toimia, kuten huumausainekasvien laittomaan tuotantoon käytettyjen alueiden vaihtoehtoista kehittämistä koskevia ohjelmia yhdistettyinä tehokkaisiin tukahduttamistoimenpiteisiin;
iii) tekninen ja hallinnollinen apu sekä rahoitustuki huumausaineiden kemiallisten lähtöaineiden kaupan valvonnassa sekä niitä standardeja vastaavien standardien laatiminen, joita yhteisö ja asianomaiset kansainväliset järjestöt ovat hyväksyneet;
iv) tekninen ja hallinnollinen apu sekä rahoitustuki huumeiden väärinkäytön ehkäisyssä, hoidossa ja torjunnassa;
v) tekninen apu ja apu koulutuksen alalla sekä niitä standardeja vastaavien rahanpesua ehkäisevien standardien laatiminen, joita yhteisö ja muut asianomaiset kansainväliset järjestöt, kuten rahoitusalan rahanpesutyöryhmä, ovat hyväksyneet;
vi) edellä esitettyjen a-d alakohdan täytäntöönpanoa edistävien tietojen vaihto.
e) Vesipolitiikka ja laitosten kehittäminen, vesivarojen suojelu, jätehuolto (maatalous- ja energiakäyttöön tarkoitettu vesi käsitellään niitä koskevilla aloilla).
Vedenjakelun ja vedenpuhdistuksen alalla tavoitteena on oltava palvelujen tarjoaminen sellaisilla alueilla, joilla nykyiset palvelut eivät ole riittäviä. Rahoitus, jolla edistetään vedenjakelu- ja vedenpuhdistuspalvelujen saatavuutta juomaveden saamiseksi, myötävaikuttaa suoraan henkilöresurssien kehittämiseen parantamalla yleistä terveydentilaa ja lisäämällä niiden henkilöjen tuottavuutta, joilla ei vielä ole käytössään näitä palveluja. Tarve ulottaa veteen, sen puhdistukseen ja kuljetukseen liittyvät peruspalvelut kaupunkien ja maaseutujen väestöille on edelleen olemassa, ja ratkaisujen toteutettavuutta on tutkittava ympäristön kannalta.
f) Yhteisö toimii yhteistyössä MMA:iden kanssa niiden biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen, kestävän käytön ja hoidon alalla ottaen huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan yhteisön toimintasuunnitelman.
Tämän alan yhteistyöllä on tarkoitus
i) tukea biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien strategioiden ja toimintasuunnitelmien laatimista ja ajan tasalle saattamista;
ii) helpottaa biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen(7) täytäntöönpanon seuranta- ja arviointijärjestelmien ja sitä koskevien tietojenvaihtojärjestelmien luomista paikallisella, alueellisella ja osa-alueellisella tasolla;
iii) kehittää ja pitää ajan tasalla MMA:iden biologista monimuotoisuutta koskevia tietokantoja;
iv) toteuttaa perintöaineksen saantiin ja saatavuuteen liittyviä asianmukaisia toimenpiteitä;
v) edistää yksityisen sektorin kanssa tehtäviä sopimuksia maan perintöaineksen käyttöä varten, niin että paikalliset väestöt voivat tosiasiallisesti hyötyä näiden sopimusten taloudellisista seurauksista ja että perintöaineksen käyttö ei vaaranna biologisen monimuotoisuuden suojelua ja säilyttämistä;
vi) auttaa MMA:ita osallistumaan aktiivisesti toimintaperiaatteiden laadintaan ja tarvittaessa biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyviin neuvotteluihin.
g) Yhdennettyä kaupunkikehitystä ja asumista koskevat ohjelmat, hankkeet.
Kaupunkikehityksen alan toimien on kohdistuttava teiden ja muiden perusrakenteiden rakentamiseen ja kunnostamiseen, mukaan luettuna asuntojen hankkiminen pienituloisille.
16 artikla
Alueellinen yhteistyö ja yhdentyminen
Yhteistyön avulla voidaan tehokkaasti saavuttaa MMA:iden viranomaisten asettamat tavoitteet ja painopisteet osana alueellista ja osa-alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä:
1) Alueellinen yhteistyö koskee toimia, joista on sovittu
a) kahden tai useamman MMA:n välillä,
b) yhden tai useamman MMA:n ja yhden tai useamman naapurimaan, AKT-valtion tai muun kuin AKT-valtion, välillä,
c) yhden tai useamman MMA:n ja yhden tai useamman AKT-valtion tai perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhden tai useamman unionin syrjäisimmän alueen (Guadeloupe, Ranskan Guayana, Martinique, Réunion, Kanariansaaret, Azorit ja Madeira) välillä,
d) kahden tai useamman sellaisen alueellisen elimen välillä, joihin kuuluu MMA:ita,
e) yhden tai useamman MMA:n ja sellaisten alueellisten elinten välillä, joihin kuuluu MMA:ita, AKT-valtioita tai syrjäisimpiä alueita.
2) Yhteistyöllä on
a) kannustettava MMA:iden asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen,
b) vauhditettava taloudellista yhteistyötä ja kehitystä MMA:illa sekä niiden ja ATK-valtioiden alueiden välillä,
c) edistettävä väestön, tavaroiden, palvelujen, pääomien, työvoiman ja tekniikan vapaata liikkuvuutta,
d) lisättävä talouden monipuolistamista sekä alueellisten ja osa-alueellisten yhteistyötoimien yhteensovittamista ja yhdenmukaistamista, ja
e) edistettävä ja kehitettävä kauppaa MMA:illa ja niiden välillä sekä syrjäisimpien alueiden, AKT-valtioiden ja muiden kolmansien maiden kanssa.
3) Alueellisen yhdentymisen alalla yhteistyöllä on
a) kehitettävä ja lujitettava alueellisesta yhteistyöstä ja yhdentymisestä vastaavien järjestöjen ja laitosten valmiuksia edistää alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä,
b) kannustettava vähiten kehittyneitä MMA:ita osallistumaan alueellisten markkinoiden luomiseen ja niiden hyödyntämiseen,
c) pantava täytäntöön alueellisen tason alakohtaisia uudistuksia,
d) vapautettava kauppaa ja maksuja,
e) edistettävä sekä ulkomaisia että kansallisia rajat ylittäviä investointeja ja muita alueellisen tai osa-alueellisen taloudellisen yhdentymisen aloitteita, ja
f) otettava huomioon alueellisen yhdentymisen siirtymävaiheen nettokustannusten vaikutukset talousarviovaroihin ja maksutaseeseen.
4) Alueellinen yhteistyö kattaa suuren valikoiman toimia ja aiheita, jotka koskevat yhteisiä ongelmia ja joiden ratkaisemisessa voidaan hyötyä mittakaavaeduista, kuten
a) perusrakenteet, erityisesti liikenteen ja tiedonvälityksen perusrakenteet sekä niihin liittyvät turvallisuusongelmat, energia,
b) ympäristö, vesivarojen hoito,
c) terveys, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus,
d) tutkimus sekä tieteellinen ja tekninen yhteistyö,
e) alueelliset aloitteet katastrofivalmiuksien kehittämiseksi ja katastrofien vaikutusten lieventämiseksi,
f) muut alat, kuten asevarustelun rajoittaminen sekä huumeiden väärinkäytön, järjestäytyneen rikollisuuden, rahanpesun, petosten ja korruption torjunta.
5) Yhteistyöllä tuetaan myös alueiden välisiä, MMA:iden välisiä ja AKT-valtioiden välisiä yhteistyöhankkeita ja -aloitteita.
17 artikla
Kulttuurinen ja sosiaalinen yhteistyö
Yhteistyöllä edistetään MMA:iden itsenäistä, ihmispainotteista kehitystä, jonka juuret ovat kunkin kansan kulttuurissa. Inhimillinen ja kulttuurinen ulottuvuus koskee kaikkia aloja, ja sen on tultava esiin kaikissa kehityshankkeissa ja -ohjelmissa. Yhteistyöllä tuetaan sitä politiikkaa ja niitä toimenpiteitä, joita MMA:iden viranomaiset toteuttavat hyödyntääkseen henkilöresurssejaan, lisätäkseen omaa luomiskykyään ja vahvistaakseen kulttuuri-identiteettiään. Sillä edistetään väestön osallistumista kehitysprosessiin.
Tämä yhteistyö toteutuu erityisesti
- sosiaalisen ja kulttuurisen ulottuvuuden huomioon ottamisessa,
- kulttuuri-identiteettien vahvistamisessa ja kulttuurien välisessä vuoropuhelussa, erityisesti kulttuuriperinnön suojelun, kulttuuriesineiden valmistuksen ja levityksen, kulttuuritapahtumien sekä tiedotuksen ja viestinnän yhteydessä, ja
- henkilöresurssien hyödyntämisessä, ja se koskee erityisesti yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, tieteellistä ja teknistä yhteistyötä, naisten asemaa kehityksessä, terveyttä ja huumeiden väärinkäytön torjuntaa sekä väestöä ja väestötiedettä.
KOLMAS OSA
MMA-EY-YHTEISTYÖN VÄLINEET
I OSASTO
KEHITYSRAHOITUSYHTEISTYÖ
1 luku
Yleiset säännökset
18 artikla
Tavoitteet
Kehitysrahoitusyhteistyön tavoitteena on riittävästi varoja ja tarvittaessa soveltuvaa teknistä apua antamalla
a) tukea ja edistää MMA:iden pyrkimyksiä taloudellisen, yhteiskunnallisen ja kulttuurisen kehityksen varmistamiseksi pitkällä aikavälillä keskinäisen edun mukaisesti ja keskinäisen riippuvuuden hengessä;
b) myötävaikuttaa MMA:iden väestöjen elintason parantamiseen;
c) edistää toimenpiteitä, joilla voidaan saada yhteisöt, ryhmät, yhdistykset ja henkilöt tekemään aloitteita sekä osallistumaan kehityshankkeiden suunnitteluun ja toteuttamiseen;
d) myötävaikuttaa köyhyyden lieventämiseksi siihen, että mahdollisimman suuri osa väestöstä hyötyy kehityksestä;
e) edistää MMA:iden valmiuksia kehittää, mukauttaa ja muuttaa paikallista tekniikkaa sekä hallita uutta asiaankuuluvaa tekniikkaa;
f) tukea MMA:iden pyrkimyksiä taloudelliseen monipuolistumiseen pääsemiseksi, muun muassa edistämällä niiden luonnonvarojen kestävää kartoittamista, säilyttämistä, jalostamista ja hyödyntämistä;
g) tukea ja edistää henkilöresurssien kehittämistä MMA:illa parhaalla mahdollisella tavalla;
h) edistää MMA:ille suuntautuvien, niiden kehitystarpeita vastaavien rahavirtojen kasvua ja tukea MMA:iden pyrkimyksiä yhdenmukaistaa kansainvälistä yhteistyötä oman kehityksensä eduksi yhteisrahoitustoimin muiden rahoituslaitosten tai kolmansien osapuolten kanssa;
i) edistää yksityisiä suoria investointeja MMA:ille, tukea MMA:iden yksityisen sektorin tervettä, vaurasta ja voimakasta kehitystä sekä kannustaa yksityisiä paikallisia, kansallisia ja ulkomaisia investointivirtoja MMA:iden tuotantoaloilla;
j) edistää MMA:iden keskinäistä sekä MMA:iden ja AKT-valtioiden välistä alueellista yhteistyötä, yhteisvastuuta ja yhdentymistä;
k) mahdollistaa nykyistä tasapainoisempien talous- ja yhteiskuntasuhteiden luominen sekä paremman yhteisymmärryksen aikaansaaminen MMA:iden ja AKT-valtioiden sekä jäsenvaltioiden ja muun maailman välille, jotta edistettäisiin MMA:iden yhdentymistä maailmantalouteen;
l) mahdollistaa hätäapu niille MMA:ille, jotka kärsivät erityisluonteisista, vakavista taloudellisista ja yhteiskunnallisista ongelmista luonnonmullistusten tai vaikutuksiltaan vastaavien erityisolosuhteiden vuoksi;
m) auttaa vähiten kehittyneitä MMA:ita selviytymään niistä erityisistä esteistä, jotka hidastavat niiden kehityspyrkimyksiä.
19 artikla
Periaatteet
1. Kehitysrahoitusyhteistyö perustuu kumppanuuteen, keskinäiseen täydentävyyteen ja toissijaisuuteen, ja
a) sitä toteutetaan tämän päätöksen 4 artiklan nojalla hyväksyttyjen assosiaatio- ja kehitysstrategioiden mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon MMA:iden maantieteelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset ominaispiirteet sekä niiden erityiset mahdollisuudet;
b) sillä varmistetaan, että varat myönnetään ennakoidusti ja säännöllisesti;
c) se toimii joustavasti ja se on mukautettu kunkin MMA:n tilanteeseen.
2. Jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen moitteettoman varainhoidon yhteisön varojen käytössä.
3. Kumppanuuden mukaisesti yhteisön toimista päätetään komission, asianomaisen MMA:n viranomaisten ja sen jäsenvaltion, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, välisissä tiiviissä neuvotteluissa. Kumppanuutta harjoitetaan kunkin osapuolen institutionaalisten, oikeudellisten ja rahoitusta koskevien toimivaltuuksien mukaisesti.
4. Yhteisön ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien on oltava toisiaan täydentäviä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 25 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan säännöksiä.
5. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tukitoimien täytäntöönpano on asianomaisen MMA:n vastuulla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa, joka koskee moitteettoman varainhoidon varmistamista yhteisön varojen käytössä.
20 artikla
Yhtenäiset ohjelma-asiakirjat
1. 4 artiklan mukaisesti MMA:iden viranomaiset, komissio ja se jäsenvaltio, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, laativat kumppanuuden mukaisesti toimien strategian ja ensisijaiset tavoitteet, joihin ohjelma-asiakirja perustuu.
2. MMA:iden viranomaisten tehtävä on
a) määritellä ne painopisteet, joihin yhteistyöstrategian olisi perustuttava;
b) yksilöidä alakohtaisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä hankkeet ja ohjelmat sekä liitännäistoimet, joilla varmistetaan toteutettavien toimien toimivuus ja kestävyys;
c) valmistella hankkeiden ja ohjelmien aineisto;
d) valmistella sopimukset, neuvotella niistä ja tehdä niitä;
e) toteuttaa ja hallinnoida hankkeita ja ohjelmia;
f) pitää yllä hankkeita ja ohjelmia sekä varmistaa niiden jatkuvuus.
3. MMA:iden viranomaisten ja komission yhteisvastuulla on
a) päättää ohjelma-asiakirjasta;
b) varmistaa tasapuoliset tarjouspyyntöjä ja sopimuksia koskevat osallistumisedellytykset;
c) seurata ja arvioida hankkeiden sekä ohjelmien vaikutuksia ja tuloksia;
d) varmistaa hankkeiden ja ohjelmien asianmukainen, nopea ja tehokas täytäntöönpano.
4. Komission vastuulla on tehdä ohjelma-asiakirjan kokonaismäärärahoja koskevat rahoituspäätökset 24 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
5. Jollei tässä päätöksessä toisin säädetä, kaikki päätökset, jotka vaativat assosiaation toisen osapuolen hyväksynnän, hyväksytään tai niitä pidetään hyväksyttyinä kuuden kuukauden kuluttua toisen osapuolen tekemästä ilmoituksesta.
21 artikla
Soveltamisala
Kunkin asianomaisen MMA:n paikallisella ja alueellisella tasolla asettaman strategian ja toimintalinjan mukaisesti rahoitustukea voidaan myöntää toimille, joilla edistetään tässä päätöksessä määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista.
Soveltamisalaan voi kuulua erityisesti seuraaville toimille myönnettävä tuki:
a) alakohtaiset toimet ja uudistukset sekä niiden kanssa yhdenmukaiset hankkeet;
b) laitosten ja toimintaedellytysten kehittäminen sekä ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen;
c) teknisen alan yhteistyöohjelmat;
d) humanitaarinen apu ja hätäaputoimet;
e) vientituotteista ja -palveluista peräisin olevien budjettisaatavien vaihtelujen perusteella myönnettävä lisätuki.
22 artikla
Rahoituskelpoisuus
1. Tämän päätöksen nojalla rahoitustukea voivat saada seuraavat yksiköt tai elimet:
a) MMA:t;
b) alueelliset tai valtioiden väliset elimet, joihin yksi tai useampi MMA kuuluu ja jotka ovat MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä;
c) yhteisön ja MMA:iden tiettyjen erityistavoitteiden toteuttamiseksi perustamat sekaelimet.
2. Asianomaisen MMA:n tai asianomaisten MMA:iden viranomaisten kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti rahoitustukea voivat saada myös
a) julkiset tai puolijulkiset paikalliset, kansalliset ja/tai alueelliset elimet, MMA:iden paikalliset hallintoyksiköt sekä erityisesti rahoituslaitokset ja kehityspankit;
b) MMA:iden ja alueellisten ryhmien yhtiöt ja yritykset;
c) jäsenvaltion yritykset, jotta niille annettaisiin mahdollisuus oman osuutensa lisäksi toteuttaa tuotantohankkeita jonkin MMA:n alueella;
d) MMA:iden tai yhteisön rahoituksen välittäjät, jotka edistävät ja rahoittavat yksityisiä investointeja MMA:illa;
e) MMA:iden ja yhteisön hajautetun yhteistyön toimijat ja muut valtioista riippumattomat toimijat, jotta niille annettaisiin mahdollisuus toteuttaa taloudellisia, sivistyksellisiä, yhteiskunnallisia ja koulutusalan hankkeita ja ohjelmia MMA:illa 29 artiklassa tarkoitetun hajautetun yhteistyön mukaisesti.
23 artikla
Ohjelmasuunnittelu ja täytäntöönpano
Tämän päätöksen voimaantuloa seuraavien 12 kuukauden kuluessa komissio toteuttaa 24 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, yhteistyössä MMA:iden kanssa ja 7 artiklan mukaisesti tämän osan sekä liitteiden II A-D täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet.
Antamalla asianmukaiset suuntaviivat ja tiedot voimaantuloa seuraavien 12 kuukauden kuluessa komissio tukee sitä, että MMA:t käyttävät täysimääräisesti tässä päätöksessä säädettyjä välineitä, erityisesti kauppaa ja rahoitusta koskevia toimenpiteitä.
Näihin toimenpiteisiin kuuluvat erityisesti seuraavat:
a) ohjelma-asiakirjan ja sen olennaisten osien laatimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt;
b) ohjelma-asiakirjan ennakko-, väli- ja jälkiseurantaa, -tarkastuksia ja -arviointeja sekä tarkistamista ja täytäntöönpanoa, komission osallistuminen näihin toimiin mukaan luettuina, koskevat yksityiskohtaiset säännöt;
c) määräaikaiskertomusten ja muiden kertomusten laatiminen;
d) yksityiskohtaiset säännöt 32 artiklassa tarkoitettuja rahoitusoikaisuja varten.
Rahoitus- ja kirjanpitomenettelyt määritellään yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksessa.
24 artikla
EKR-MMA-komitea
1. Komissiota avustaa tarvittaessa komitea, joka perustettiin sisäisellä sopimuksella, jäljempänä tässä artiklassa "komitea".
2. Kun komitea käyttää sille tällä päätöksellä siirrettyä toimivaltaansa, sitä kutsutaan nimellä "EKR-MMA-komitea". Sisäisellä sopimuksella perustetun komitean työjärjestystä sovelletaan EKR-MMA-komiteaan.
3. EKR-MMA-komitea keskittyy työskentelyssään MMA:illa ja muilla alueilla järjestettävän kehitysyhteistyön olennaisiin asioihin. Se seuraa ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanoa tavoitteenaan yhdenmukaisuus, koordinointi ja täydentävyys.
4. EKR-MMA-komitea antaa lausuntonsa:
a) ehdotuksista ohjelma-asiakirjoiksi sekä niiden mahdollisista muutoksista;
b) tämän osan sekä liitteiden II A-D täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä.
5. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta puheenjohtajan vahvistamassa määräajassa. Lausunto annetaan sisäisen sopimuksen 21 artiklan 4 kohdassa määrätyllä enemmistöllä. Äänestettäessä komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan edellä mainitun artiklan 3 kohdassa määritetyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
6. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään kolmen kuukauden määräajalla ilmoituksen tekopäivästä.
7. Neuvosto voi enemmistöllä päättää toisin 5 kohdassa säädettyä äänten painotusta noudattaen 6 kohdassa tarkoitetun ajanjakson kuluessa.
8. Komissio ilmoittaa komitealle ohjelma-asiakirjojen seurannasta, arvioinnista ja tarkastuksesta.
2 luku
MMA:iden saatavissa olevat varat
25 artikla
Rahoitustuki
1. Yhteisön rahoitustuen kokonaismäärä 1 luvussa mainittuihin tarkoituksiin, sen jakautuminen sekä rahoitusta ja avun käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja järjestelyt vuosien 2002-2007 väliselle ajanjaksolle esitetään liitteissä II A-D ja 3 luvussa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimenpiteiden toteuttamista 24 artiklan mukaisesti.
Päätöksen mukaisilla rahoitustuilla voidaan kattaa hankkeiden ja ohjelmien paikalliset ja ulkomaiset menot kokonaisuudessaan sekä toistuvien menojen rahoittaminen.
2. Lisäksi MMA:t voivat saada voimassa olevien asetusten mukaista rahoitusta, jota myönnetään liitteessä II E luetelluille kehitysmaille ja liitteessä II F luetelluille yhteisön ohjelmille.
3 luku
Yksityisen sektorin investointien tukeminen
26 artikla
Investointien edistäminen
MMA:iden viranomaiset, jäsenvaltiot ja yhteisö, jotka ovat tietoisia yksityisten investointien merkityksestä kehitysyhteistyönsä edistämisen kannalta sekä tarpeesta toteuttaa toimia näiden investointien edistämiseksi,
a) toteuttavat toimenpiteitä sellaisten yksityisten sijoittajien, jotka toimivat MMA-EY-kehitysyhteistyön tavoitteiden ja painopisteiden sekä sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti, kannustamiseksi osallistumaan kehityspyrkimyksiinsä;
b) kohtelevat oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti näitä sijoittajia;
c) toteuttavat toimenpiteitä ja toimia, joilla voidaan luoda ja säilyttää ennakoitavat ja vakaat investointiolosuhteet, ja neuvottelevat sopimuksista olosuhteiden parantamiseksi;
d) edistävät MMA:iden taloudellisten toimijoiden keskinäistä sekä niiden ja yhteisön toimijoiden välistä tehokasta yhteistyötä pääomavirtojen lisäämiseksi sekä hallinnollisten taitojen, tekniikan ja muun taitotiedon parantamiseksi;
e) edistävät yhteisön ja MMA:iden välisten yksityisten rahoitusvirtojen lisäämistä vaikuttamalla osaltaan niiden esteiden poistamiseen, jotka haittaavat MMA:iden toimijoiden pääsyä kansainvälisille ja yhteisön pääomamarkkinoille;
f) luovat olosuhteet, jotka suosivat rahoituslaitosten kehittämistä sekä pääomanmuodostuksen ja yrittäjyyden yleistymisen kannalta välttämättömien varojen saatavuutta;
g) edistävät yritysten kehittämistä, paikallisten hallintoyksikköjen yritykset mukaan luettuina, toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet yritystoimintaympäristön parantamiseksi ja erityisesti sellaisen oikeudellisen, hallinnollisen ja kannustimiin perustuvan rakenteen luomiseksi, jolla voidaan edistää vireän yksityisen alan nousua ja kehitystä;
h) vahvistavat MMA:iden paikallisten elinten valmiuksia tarjota sellaisia eri palveluja, jotka voivat lisätä paikallista osallistumista teolliseen ja kaupalliseen toimintaan.
27 artikla
Investointituki ja investointien rahoittaminen
Yhteistyön avulla saadaan käyttöön pitkän aikavälin varoja, joilla edistetään yksityisen sektorin kasvua sekä kansallisten ja ulkomaisten pääomien hankintaa kasvun tukemiseksi. Tätä tarkoitusta varten yhteistyöhön kuuluvat
a) rahoitustuki ja tekninen apu avustuksina, joilla tuetaan henkilöresurssien ja institutionaalisten valmiuksien kehittämistä, sekä muu institutionaalinen tuki, joka liittyy tiettyyn investointiin; toimenpiteet, joilla lisätään yritysten kilpailukykyä ja lujitetaan yksityisten rahoituksen välittäjien ja muiden yksityisten välittäjien valmiuksia; investointien helpottaminen ja edistäminen, kilpailunedistämistoimet;
b) neuvontapalvelut, joilla edistetään investoinneille suotuisten olosuhteiden luomista, ja tietokanta, jonka tarkoituksena on edistää pääomavirtoja;
c) takaisinmaksettavat tuet, jotka rahoitetaan liitteessä II C tarkoitetun investointikehyksen avulla;
d) EIP:n omista varoista myönnettävät lainat.
Investointikehykseen sovellettavat edellytykset määritellään liitteessä II B ja edellä mainittuihin lainoihin sovellettavat edellytykset liitteessä II C.
4 luku
Vientitulojen vaihtelujen perusteella myönnettävä lisätuki
28 artikla
Lisätuki
1. Lisätukea annetaan osana liitteessä II A tarkoitettua kokonaisrahoitusta erityisesti maatalouden ja kaivosteollisuuden aloilla vientitulojen lyhytaikaisista vaihteluista johtuvien sellaisten erittäin kielteisten vaikutusten lieventämiseksi, jotka saattavat vaarantaa MMA:iden kehitystavoitteiden toteutumisen.
2. Lyhytaikaisissa vientitulojen vaihteluissa tuella pyritään ylläpitämään makrotaloudellisia ja alakohtaisia uudistuksia ja toimintaperiaatteita, jotka tulojen väheneminen saattaisi vaarantaa, sekä korjaamaan erityisesti maatalouden ja kaivosteollisuuden vientitulojen epävakaudesta aiheutuvat kielteiset vaikutukset.
3. MMA:iden riippuvuus erityisesti maatalous- ja kaivosteollisuustuotteiden viennistä otetaan huomioon myönnettäessä liitteessä II D tarkoitettuja varoja. Tällöin vähiten kehittyneisiin maihin sovelletaan suosituimmuuskohtelua.
4. Ylimääräiset varat saatetaan käyttöön liitteessä II D vahvistetun tukijärjestelmän yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
5. Yhteisö tukee myös MMA:ita varten luotuja kaupan varmistamisen järjestelmiä, joilla pyritään suojautumaan ennakolta vientitulojen vaihteluita vastaan.
5 luku
Tuki muille yhteistyöosapuolille
29 artikla
Tavoitteet ja rahoitus
1. Jotta vastattaisiin paikallisten hallintoyksikköjen kehitystarpeisiin ja kannustettaisiin kaikkia hajautetun yhteistyön toimijoita, jotka voivat osallistua MMA:iden itsenäiseen kehitykseen sekä siihen liittyvien aloitteiden tekemiseen ja täytäntöönpanoon, MMA-EY-yhteistyöllä tuetaan näitä kehitystoimia asianomaisten MMA:iden ja niiden jäsenvaltioiden, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, asettamissa rajoissa sekä ohjelma-asiakirjan mukaisesti.
2. Tältä osin rahoitustukea annetaan hajautettuihin ja pienimuotoisiin hankkeisiin seuraavien a ja b alakohdan mukaisesti:
a) Yhteistyökumppaneita, jotka voivat saada tämän luvun mukaista rahoitustukea, ovat seuraavat yhteisön hajautetun yhteistyön ja kehitysmaiden toimijat: paikallinen julkishallinto, valtioista riippumattomat järjestöt, ammatilliset ryhmät ja paikalliset aloiteryhmät, osuuskunnat, ammattijärjestöt, nais- tai nuorisojärjestöt, opetus- ja tutkimuslaitokset, kirkot ja kaikki kansalaisyhdistykset, jotka voivat osaltaan vaikuttaa kehitykseen.
Tällaisessa yhteistyössä voidaan hyödyntää valmiuksia, innovatiivisia toimintatapoja ja hajautetun yhteistyön toimijoiden resursseja MMA:iden kehityksen edistämiseksi. Tukitoimissa otetaan huomioon erityisesti yhteisön, MMA:iden ja muiden kehitysmaiden väliset yhteiset toimet.
b) Paikallisilla pienimuotoisilla hankkeilla on oltava taloudelliselta ja sosiaaliselta kannalta vaikutusta alueen väestön elämään, niiden on vastattava ilmenneeseen sekä todettuun ensisijaiseen tarpeeseen, ja ne on pantava täytäntöön edunsaajana olevan paikallisen hallintoyksikön aloitteesta ja siten, että väestö osallistuu aktiivisesti hankkeeseen.
3. Kyseisestä yhteistyöstä syntyneet hankkeet ja ohjelmat voivat olla keino saavuttaa ohjelma-asiakirjassa mainitut erityistavoitteet tai paikallisten hallintoyksikköjen ja hajautetun yhteistyön toimijoiden aloitteiden erityistavoitteet.
4. Tämän luvun nojalla myönnettävä tuki annetaan lisätukena tai tarvittaessa täydentävänä tukena liitteen II E säännösten mukaisesti.
5. Pienimuotoisten hankkeiden ja hajautetun yhteistyön rahoitukseen osallistuminen taataan avustuksilla, joiden osuus ei periaatteessa voi olla suurempi kuin kolme neljäsosaa kunkin hankkeen kokonaiskustannuksista. Jäljelle jäävän osan rahoittaa
a) pienimuotoisten hankkeiden osalta asianomainen paikallinen hallintoyksikkö luontoissuorituksina, palveluja tarjoamalla tai käteisenä annettuina avustuksina yhteisön osallistumismahdollisuuksien mukaisesti;
b) hajautetun yhteistyön osalta hajautetun yhteistyön toimijat edellyttäen, että niiden antamat rahoitusvarat ja tekniset, aineelliset tai muut voimavarat ovat yleensä vähintään 25 prosenttia hankkeen tai ohjelman arvioiduista kustannuksista; ja
c) silloin, kun kyse on poikkeuksellisista pienimuotoisten hankkeiden ja hajautetun yhteistyön yhdistelmistä, asianomaisen MMA:n viranomaiset joko rahoitustukena tai käyttämällä julkisia välineitä taikka tarjoamalla palveluja.
Pienimuotoisten hankkeiden tai hajautetun yhteistyön mukaisesti rahoitettuihin hankkeisiin ja ohjelmiin sovellettavat menettelyt määritellään tämän päätöksen ohjelma-asiakirjaa koskevissa säännöksissä.
6 luku
Humanitaarinen apu ja hätäapu
30 artikla
Tavoitteet ja keinot
1. Humanitaarista apua ja hätäapua myönnetään MMA:lle, jotka kärsivät vakavista ja poikkeuksellisista taloudellisista ja sosiaalisista vaikeuksista luonnonmullistusten tai vaikutukseltaan vastaavien erityisolosuhteiden vuoksi. Humanitaarista apua ja hätäapua annetaan niin kauan kuin on tarpeellista näistä tilanteista syntyneiden kiireellisten ongelmien ratkaisemiseksi.
Humanitaarista apua ja hätäapua annetaan ainoastaan katastrofien uhrien tarpeiden ja edun mukaisesti.
2. Humanitaarisen avun ja hätäavun tarkoituksena on
a) pelastaa ihmishenkiä luonnonmullistusten tai vaikutukseltaan vastaavien erityisolosuhteiden aiheuttamissa kriisitilanteissa ja niitä seuraavissa tilanteissa;
b) osallistua humanitaarisen avun rahoittamiseen ja kuljettamiseen sekä avun saattamiseen avuntarvitsijoille hyödyntämällä kaikkia käytettävissä olevia logistisia keinoja;
c) toteuttaa lyhyen aikavälin kunnostamis- ja jälleenrakentamistoimia väestön sopeutumiselle tai uudelleensopeutumiselle suotuisien olosuhteiden luomiseksi mahdollisimman nopeasti;
d) vastata henkilöiden (kuten pakolaiset, siirtymään joutuneet henkilöt ja kotiseudulleen palaavat) siirtymisestä syntyneisiin tarpeisiin ihmisen aiheuttamien kriisien tai luonnonmullistusten jälkeen, jotta pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden (heidän olinpaikastaan riippumatta) kaikki tarpeet voidaan täyttää niin kauan kuin tarpeellista ja jotta heidän vapaaehtoista uudelleenasettautumistaan voidaan helpottaa;
e) auttaa MMA:ita kehittämään ja täydentämään järjestelmiä katastrofien ennaltaehkäisemiseksi ja niihin valmistautumiseksi, mukaan luettuina ennakointijärjestelmät ja pikahälytysjärjestelmät, katastrofien seurausten lieventämiseksi.
3. Edellä tarkoitetun avun kaltaista apua voidaan myöntää MMA:ille, jotka ottavat vastaan pakolaisia tai kotiseudulleen palaavia, sellaisiin akuutteihin tarpeisiin vastaamiseksi, joita hätäavulla ei voida täyttää.
4. Tässä artiklassa tarkoitettu apu rahoitetaan yhteisön talousarviosta. Sitä voidaan poikkeuksellisesti rahoittaa asianomaisen budjettikohdan lisäksi myös liitteessä II A säädetyistä määrärahoista asianomaisen MMA:n pyynnöstä.
5. Humanitaarisen avun ja hätäavun toimia toteutetaan kriisitilanteessa olevan MMA:n, komission, sen jäsenvaltion, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, kansainvälisten järjestöjen tai paikallisten ja kansainvälisten valtiosta riippumattomien järjestöjen pyynnöstä. Apua hallinnoidaan ja sitä annetaan sellaisten menettelyjen mukaisesti, joilla varmistetaan nopea, joustava ja tehokas apu. Komissio antaa tarvittavat säännökset näiden periaatteiden soveltamisesta.
7 luku
Täytäntöönpanomenettelyt
31 artikla
Tekninen apu
1. Komission aloitteesta tai sen toimeksiannosta voidaan rahoittaa teknisen avun tutkimuksia tai toimia tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämän valmistelun, seurannan, arvioinnin ja valvonnan varmistamiseksi.
Nämä teknisen avun tutkimukset tai toimet rahoitetaan avustuksina myönnettävillä kokonaismäärärahoilla.
2. MMA:n aloitteesta voidaan komission lausunnon perusteella rahoittaa teknisen avun tutkimuksia tai toimia ohjelma-asiakirjassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi.
Nämä teknisen avun tutkimukset tai toimet rahoitetaan asianomaiselle MMA:lle myönnetyistä varoista.
32 artikla
Varainhoidon valvonta
1. Asianomainen MMA on ensisijaisesti vastuussa tukitoimen varainhoidon valvonnasta. Se harjoittaa valvontaa tarvittaessa koordinoidusti sen jäsenvaltion kanssa, jonka alaisuuteen se kuuluu, voimassa olevien kansallisten säännösten mukaisesti.
2. Komission vastuulla on
a) huolehtia siitä, että asianomaisella MMA:lla on yhteisön varojen tehokkaan ja moitteettoman käytön varmistavat hallinto- ja valvontajärjestelmät, jotka toimivat moitteettomasti;
b) väärinkäytösten ilmetessä lähettää suositukset tai pyynnöt oikaisutoimenpiteistä, joiden tarkoituksena on oikaista hallinnon puutteet ja väärinkäytökset.
3. Komissio, MMA ja tarvittaessa jäsenvaltio, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, tekevät hallintojärjestelyjen perusteella yhteistyötä vuosittain tai puolivuosittain järjestettävien kokousten yhteydessä sovittaakseen yhteen ohjelmat, menetelmät ja valvonnan toteuttamisen.
4. Rahoituskorjausten osalta
a) väärinkäytösten havaitsemisesta ja rahoituskorjauksista on ensisijaisesti vastuussa asianomainen MMA;
b) jos asianomaisen MMA:n toiminnassa kuitenkin esiintyy puutteita eikä se korjaa tilannetta ja jos asiasta ei päästä yksimielisyyteen, komissio toteuttaa toimia, joilla pienennetään tai poistetaan osa ohjelma-asiakirjan rahoituspäätöksen kokonaismäärärahojen maksusta.
8 luku
Edellisten Euroopan kehitysrahastojen (EKR) siirto yhdeksänteen EKR:oon
33 artikla
Aikaisempien EKR:jen toimeenpano ja siirtymävaihe
1. Niiden kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen EKR:oon liittyvien sitoumusten, joiden toteuttaminen on aloitettu ennen tämän päätöksen voimaantuloa, toteuttamista jatketaan kyseisiin EKR:ihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
Siirtymäkautena, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta toisena sen vuoden jälkeisenä vuotena, jona tämä sopimus tai sisäinen sopimus tulee voimaan, sen mukaan, kumpi tapahtuu myöhemmin, EKR:n hallinnosta ja varainhoidosta vastuussa olevat toimihenkilöt, eli EKR:n johtava tulojen ja menojen hyväksyjä, MMA:n tulojen ja menojen hyväksyjä sekä komission edustuston päällikkö, ovat vastuussa niistä hallinnon ja varainhoidon tehtävistä, jotka heille asetetaan neuvoston päätöksellä 91/482/EY.
Kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen EKR:n varat, jotka on myönnetty MMA:ille ennen tämän päätöksen voimaantuloa, säilyvät MMA:ille myönnettyinä. Varoja on edelleen käytettävä päätöksen 91/482/ETY asiaa koskevien säännösten mukaisesti. Päätöstä sovelletaan, kunnes yhdeksättä EKR:a koskeva sisäinen sopimus tulee voimaan.
2. Yhdeksännen EKR:n perustamisesta tehdyn sisäisen sopimuksen voimaantulopäivää edeltävien kaikkien EKR:jen jäljellä olevat varat ja kaikki varat, joita ei ole sidottu kyseisten päivämäärien jälkeen asianomaisten rahastojen mukaisesti käynnissä oleviin hankkeisiin, siirretään yhdeksänteen EKR:oon, ja ne käytetään tässä päätöksessä vahvistetuin edellytyksin.
Kaikki tällä tavoin yhdeksänteen EKR:oon siirretyt varat, jotka aikaisemmin oli kohdennettu yksittäisen MMA:n tai yksittäisen alueen ohjelmaan, säilyvät edelleen asianomaiselle MMA:lle tai alueelliseen yhteistyöhankkeeseen kohdennettuina.
Kaikki muut jäljellä olevat varat, joita ei ole kohdennettu tiettyyn ohjelmaan, siirretään yhdeksännen EKR:n sitomattomiin määriin. Tämän päätöksen kokonaismäärä, johon lisätään edellisistä EKR:ista siirrettävät jäljellä olevat varat, kattaa vuodet 2000-2007. Tätä säännöstä sovelletaan erityisesti kaikkiin niihin päätöksen 91/482/ETY 118 ja 142 artiklassa tarkoitettujen kokonaismäärien mahdollisesti jäljellä oleviin varoihin, jotka koskevat maatalouden perustuotteiden vientitulojen vakauttamista (Stabex) ja erityistä rahoitusvälinettä (Sysmin).
II OSASTO
TALOUDELLINEN JA KAUPALLINEN YHTEISTYÖ
34 artikla
Tavoite
1. Taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön tavoitteena on MMA:iden taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys sekä erityisesti tiiviiden kauppasuhteiden luominen niiden ja koko yhteisön välille.
Yhteistyön täytäntöönpanon on oltava yhdenmukainen muiden yhteisten politiikkojen tavoitteiden kanssa.
2. Lisäksi yhteisö sitoutuu tukemaan MMA:iden tosiasiallista yhdentymistä maailmantalouteen ja niiden tavara- ja palvelukaupan kehittämistä alueellisille ja maailmanmarkkinoille pääsyä varten.
1 luku
Tuotteiden kauppajärjestelmä
35 artikla
Alkuperätuotteiden vapaa pääsy
1. Tuotaessa MMA:ista peräisin olevia tuotteita yhteisöön ne vapautetaan tuontitulleista.
2. Alkuperätuotteen käsite ja siihen liittyvät hallinnollisen yhteistyön menetelmät määritellään liitteessä III.
36 artikla
MMA:illa vapaassa liikkeessä olevien ei-alkuperätuotteiden uudelleenlastaus
1. Tuotaessa yhteisöön muualta kuin MMA:ilta peräisin olevia tuotteita, jotka liikkuvat vapaasti jossakin MMA:ista ja joita jälleenviedään sellaisinaan yhteisöön, ne vapautetaan tulleista ja vaikutukseltaan vastaavista maksuista sillä edellytyksellä, että:
a) niistä on maksettu asianomaisessa merentakaisessa maassa tai asianomaisella merentakaisella alueella tullimaksut tai vaikutukseltaan vastaavat maksut, jotka ovat samansuuruisia tai suurempia kuin yhteisössä samoihin yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevien tuotteiden, jotka ovat oikeutettuja suosituimmuuskohtelulausekkeeseen, tuontiin sovellettavat tullit,
b) niitä ei ole kokonaan tai osittain vapautettu tai niiden osalta ei ole saatu korvausta maksetuista tulleista tai vaikutukseltaan vastaavista maksuista sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista,
c) ne on varustettu vientitodistuksella.
2. Komissio voi tämän päätöksen tavoitteiden edistämiseksi antaa asianomaisen MMA:n viranomaisten asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä luvan MMA:iden julkisen rahoituksen tuen antamiseen uudelleenlastausmenettelyn toteuttajille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä olevan 1 kohdan soveltamista.
Pyynnössä on erityisesti yksilöitävä tuettavan kaupan laji ja volyymi.
Tukea myönnetään vapaaseen liikkeeseen luovutettujen tavaroiden kuljetukseen, mukaan lukien uudelleenlastausmenettelyn oikeutetut käyttökustannukset. Tuki ei saa aiheuttaa vakavia häiriöitä tai vaikeuksia, jotka voivat johtaa jonkin talouden alan heikkenemiseen yhdessä tai useammassa yhteisön jäsenvaltiossa.
MMA:iden viranomaiset voivat tehdä esityksiä komissiolle antaakseen lisätietoja kirjallisten pyyntöjensä perustelemiseksi.
MMA:iden viranomaisten pyynnöstä 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumppanityöryhmä kutsutaan koolle ratkaisemaan uudelleenlastausmenettelyn hallinnosta mahdollisesti aiheutuvat kysymykset.
3. Edellä 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta:
a) perustamissopimuksen liitteessä I olevassa luettelossa tarkoitettuihin maataloustuotteisiin eikä tuotteisiin, joita koskee tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 6 päivänä joulukuuta 1993 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3448/93(8), lukuun ottamatta 1 päivästä helmikuuta 2002 ja jollei komission hyväksymistä tarvittavista täytäntöönpanojärjestelyistä muuta johdu, kalastustuotteita:
A) joiden CN-koodi on 0303 31 10 00 , 0304 20 95 10 ja 0306 13 10 ja jotka on lastattu uudelleen Grönlannissa, ja
B) joiden CN-koodi on 0302 21 10 , 0303 31 10 , 0305 49 10 , 0306 12 10 , 0306 12 90 , 0306 22 91 , 0306 22 99 , 0306 13 10 , 0306 13 30 , 0306 13 40 , 0306 13 50 , 0306 13 80 , 0306 23 10 , 0306 23 31 , 0306 23 39 , 0306 23 90 ja jotka on lastattu uudelleen Saint-Pierre ja Miquelonissa 2000 tonnin vuosittaisen määrän osalta.
b) tuotteisiin, joihin sovelletaan yhteisöön tuotaessa määrällisiä rajoituksia tai polkumyyntitulleja.
4. Vapaasti jossakin MMA:ista liikkuvien muiden kuin MMA:n alkuperätuotteiden tuontia yhteisöön koskevat edellytykset sekä näihin edellytyksiin liittyvät hallinnollisen yhteistyön menetelmät määritellään liitteessä IV.
37 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa 36 artiklassa tarkoitetuissa asioissa komitea.
2. Komitean menettelyihin sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
38 artikla
Määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet
1. Yhteisö ei sovella MMA:ilta peräisin olevien tuotteiden tuontiin määrällisiä rajoituksia tai muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä.
2. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei estä tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden kannalta, ihmisten ja eläinten terveyden ja elämän tai kasvien suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi, uusiutumattomien luonnonvarojen säilyttämiseksi tai teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi.
Nämä kiellot tai rajoitukset eivät saa missään tapauksessa olla keino mielivaltaiseen syrjimiseen tai yleensä kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.
39 artikla
Jätteet
1. Jätteiden liikkumista jäsenvaltioiden ja MMA:iden välillä valvotaan kansainvälisen ja yhteisön oikeuden mukaisesti. Yhteisö tukee tämän alan tehokkaan kansainvälisen yhteistyön järjestämistä ja kehittämistä ympäristön ja kansanterveyden suojelemiseksi.
2. Yhteisö kieltää kaiken jätteiden suoran tai välillisen viennin MMA:ille, lukuun ottamatta lisäarvoa tuottaviin toimiin tarkoitettujen vaarattomien jätteiden vientiä, samalla kun MMA:iden viranomaiset kieltävät yhteisöstä tai mistä tahansa muusta maasta peräisin olevien jätteiden suoran tai välillisen tuonnin maahansa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tiettyjen kyseisiä alueita koskevien kansainvälisten sitoumusten noudattamista, jotka on tehty tai joita voidaan tehdä tulevaisuudessa toimivaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla.
3. Yhteisön osalta sovelletaan Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta 1 päivänä helmikuuta 1993 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 259/93(9).
4. Niiden MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten, jotka eivät perustuslaillisen asemansa vuoksi ole Baselin yleissopimuksen sopimuspuolia, on toteutettava viipymättä tarvittavat sisäiset oikeudelliset ja hallinnolliset toimenpiteet Baselin yleissopimuksen sisällön(10) täytäntöönpanemiseksi.
5. Lisäksi asianomaiset jäsenvaltiot pyrkivät edistämään sitä, että MMA:t toteuttavat tarvittavat sisäiset oikeudelliset ja hallinnolliset toimenpiteet seuraavien säännösten täytäntöönpanemiseksi:
a) asetus (ETY) N:o 259/93:
i) 13 artikla MMA:iden alueella toteutettavien jätteiden siirtojen osalta,
ii) 18 artikla MMA:iden alueelta AKT-valtioihin suunnattavan jätteiden viennin osalta;
b) neuvoston asetus (EY) N:o 1420/1999(11);
c) komission asetus (EY) N:o 1547/1999(12);
d) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/59/EY(13) ottaen huomioon sen 16 artiklassa asetetut määräajat direktiivin siirtämiseksi osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä;
6. MMA:ilta yhteisöön loppusijoitusta varten suunnattavan, vaarallisten ja tavanomaisten jätteiden tuonnin osalta sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 259/93 1-12 artiklaa ja 25-39 artiklaa sekä komission päätöstä 94/774/EY(14).
7. Yksi tai useampi MMA ja se jäsenvaltio, jonka alaisia kyseiset MMA:t ovat, voivat soveltaa kansallisia menettelyjä MMA:iden alueelta kyseiseen jäsenvaltioon suunnattavan jätteiden viennin osalta.
Tällaisessa tapauksessa asianomainen jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle soveltamansa lainsäädännön kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tai minkä tahansa myöhemmin asiasta annettavan kansallisen lainsäädännön ja siihen mahdollisesti tehtävien muutosten voimaantulosta.
40 artikla
MMA:iden toteuttamat toimenpiteet
1. Ottaen huomioon MMA:iden ajankohtaiset kehitystarpeet MMA:iden viranomaiset voivat säilyttää tai ottaa käyttöön yhteisöstä peräisin olevien tuotteiden tuonnin osalta tulleja tai määrällisiä rajoituksia, joita ne pitävät välttämättöminä.
2. a) MMA:iden yhteisöön soveltama kauppajärjestelmä ei saa aiheuttaa syrjintää jäsenvaltioiden välillä eikä järjestelmä voi olla vähemmän suotuisa kuin järjestelmä, jota sovelletaan suosituimmuuskohteluun oikeutettuun valtioon.
b) Sen estämättä, mitä tämän päätöksen erityissäännöksissä sanotaan, yhteisö ei harjoita minkäänlaista syrjintää MMA:iden välillä kaupan alalla.
c) Edellä a alakohta ei estä MMA:tta myöntämästä tietyille muille MMA:ille tai muille kehitysmaille yhteisölle myönnettyä järjestelmää suotuisampaa järjestelmää.
3. MMA:iden viranomaiset ilmoittavat komissiolle kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta soveltamansa tullitariffit ja määrälliset rajoitukset.
Ne ilmoittavat komissiolle myös myöhemmät muutokset sen mukaisesti kuin niitä tehdään.
41 artikla
Valvontalauseke
1. Edellä 35 artiklassa tarkoitetut MMA:ista peräisin olevat tuotteet tai 36 artiklassa tarkoitetut muualta kuin MMA:ista peräisin olevat tuotteet voidaan asettaa erityisvalvontaan. Komissio kuulee MMA:n ja jäsenvaltion, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, viranomaisia päättäessään tuotteista, joihin valvontaa sovelletaan.
2. Sovelletaan tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93(15) 308 d artiklaa.
3. Komissio ja MMA:iden viranomaiset vastaavat valvonnan tehokkuudesta panemalla täytäntöön liitteissä III ja IV määritellyt hallinnollisen yhteistyön menetelmät.
42 artikla
Suojatoimenpiteet
1. Jos tämän päätöksen soveltamisesta aiheutuu vakavia häiriöitä jollakin yhteisön tai yhden tai useamman jäsenvaltion taloudellisen toiminnan alalla tai jos soveltaminen vaarantaa niiden rahatalouden ulkoisen vakauden tai jos ilmenee vaikeuksia, jotka saattavat johtaa yhteisön tai siihen kuuluvan alueen jonkin toiminnan alan merkittävään heikentymiseen, komissio voi yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan kuultuaan 43 artiklassa tarkoitettua komiteaa toteuttaa tai antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle oikeuden toteuttaa tarvittavat suojatoimenpiteet jäljempänä olevien kohtien mukaisesti.
2. Edellä 1 kohtaa sovellettaessa on valittava ensisijaisesti toimenpiteitä, joista on mahdollisimman vähän häiriötä assosiaation ja yhteisön toiminnalle. Nämä toimenpiteet on rajoitettava niihin, jotka ovat täysin välttämättömiä ilmenneiden häiriöiden poistamiseksi. Ne eivät voi olla vaikutukseltaan voimakkaampia kuin tässä päätöksessä säädetty etuuksien peruuttaminen.
3. Suojatoimenpiteitä hyväksyttäessä tai muutettaessa kiinnitetään erityistä huomiota vähiten kehittyneiden MMA:iden etuihin.
4. Tämän artiklan säännökset eivät estä WTO:n säännöistä, WTO:n sopimus suojalausekkeista(16) mukaan luettuna, johtuvien yhteisön oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista. Ne eivät estä maatalouden yhteisten markkinajärjestelyjen säännösten ja niistä johtuvien yhteisön tai kansallisten hallinnollisten säännösten soveltamista; ne eivät myöskään estä perustamissopimuksen 235 artiklan mukaisesti annettujen sellaisten erityissäännösten soveltamista, joita sovelletaan maataloustuotteiden jalostuksessa saatuihin tuotteisiin.
5. a) Jos jäsenvaltio pyytää komissiota soveltamaan suojatoimenpiteitä, komissio ilmoittaa siitä neuvostolle, jäsenvaltioille ja MMA:n viranomaisille kolmen työpäivän kuluessa jäsenvaltion esittämän pyynnön vastaanottamisesta ja kehottaa MMA:n viranomaisia toimittamaan tiedot, joita nämä pitävät merkittävinä kyseisen tilanteen kannalta.
b) Komission toimiessa omasta aloitteestaan se tiedottaa asianomaisille MMA:ille ja jäsenvaltioille asiasta mahdollisimman aikaisessa vaiheessa.
c) Asianomaisen MMA:n viranomaisten pyynnöstä kutsutaan koolle entisessä 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kumppanityöryhmä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä artiklassa tarkoitettujen määräaikojen noudattamista. Työryhmän työskentelyn tulokset toimitetaan 43 artiklassa tarkoitetulle komitealle. Tällaisessa tapauksessa tämän artiklan 9 kohdassa tarkoitettua määräaikaa pidennetään kymmenellä työpäivällä. Komissio kutsuu samanaikaisesti jäsenvaltiot 43 artiklassa tarkoitetun komitean kokoukseen.
Jäsenvaltioiden ja MMA:iden on toimitettava komissiolle tarvittavat tiedot suojatoimenpiteiden soveltamista tai niiden soveltamatta jättämistä koskevien pyyntöjen perustelemiseksi.
6. Komissio ilmoittaa viipymättä neuvostolle, jäsenvaltioille ja MMA:iden viranomaisille tarvittavan suojatoimenpiteitä koskevan päätöksen tekemisestä. Päätöstä sovelletaan välittömästi.
7. Jokainen jäsenvaltio voi saattaa 6 kohdassa tarkoitetun komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi 10 työpäivän kuluessa kyseisen päätöksen ilmoittamisesta.
8. Jos komissio ei tee päätöstä 21 työpäivän kuluessa tai hylkää vaatimuksen tai päättää, ettei ole syytä soveltaa suojatoimenpiteitä, jäsenvaltio, joka on saattanut asian komission käsiteltäväksi, voi saattaa sen neuvoston käsiteltäväksi.
9. Edellä 7 ja 8 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa neuvosto voi määräenemmistöllä tehdä eriävän päätöksen 21 työpäivän kuluessa.
43 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa 42 artiklassa tarkoitetuissa asioissa komitea.
2. Komitean menettelyihin sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
2 luku
Palvelujen kauppa ja sijoittautumista koskevat säännöt
44 artikla
Yleinen tavoite
Alan pitkän aikavälin tavoitteena on palvelujen kaupan asteittainen vapauttaminen MMA:iden paikallisten toimien tavoitteiden mukaisesti ja ottaen asianmukaisesti huomioon MMA:iden kehitystason sekä yhteisön, jäsenvaltioiden ja mahdollisesti MMA:iden WTO:n piirissä tekemät sitoumukset.
45 artikla
Sijoittautumisen ja palvelujen tarjoamisen yleisperiaatteet
1. Tässä luvussa tarkoitetaan:
a) "yhtiöillä tai yrityksillä" siviili- tai kauppaoikeudellisia yhtiöitä tai yrityksiä, mukaan luettuina julkiset tai muut yhtiöt, osuustoiminnalliset yhtiöt sekä kaikki muut julkis- tai yksityisoikeudelliset oikeushenkilöt ja yhdistykset, lukuun ottamatta voittoa tavoittelemattomia yhtiöitä tai yrityksiä.
"Jäsenvaltioiden yhtiöillä tai yrityksillä" tarkoitetaan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustettuja yhtiöitä ja yrityksiä, joiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on jäsenvaltiossa. Jos niillä kuitenkin on ainoastaan sääntömääräinen kotipaikka jäsenvaltiossa, niiden toiminnalla on oltava tosiasiallinen ja jatkuva yhteys kyseisen jäsenvaltion talouteen.
"MMA:ille sijoittautuneilla yhtiöillä tai yrityksillä" tarkoitetaan yhtiöitä tai yrityksiä, jotka on perustettu asianomaisen MMA:n lainsäädännön mukaisesti ja joiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on kyseisessä merentakaisessa maassa tai kyseisellä merentakaisella alueella. Jos niillä kuitenkin on ainoastaan sääntömääräinen kotipaikka MMA:lla, niiden toiminnalla on oltava tosiasiallinen ja jatkuva yhteys kyseisen MMA:n talouteen.
b) "MMA:n asukkailla" tarkoitetaan henkilöitä, jotka asuvat vakinaisesti kyseisessä merentakaisessa maassa tai kyseisellä merentakaisella alueella ja jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia tai joille on myönnetty erityinen oikeudellinen asema jossakin MMA:ssa. Tällä määritelmällä ei rajoiteta perustamissopimuksen mukaisia, unionin kansalaisuuden perusteella saatuja oikeuksia.
2. Sijoittautumiseen ja palvelujen tarjoamiseen sovellettavan järjestelmän osalta, perustamissopimuksen 183 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja jollei jäljempänä 3 kohdasta muuta johdu,
a) yhteisö soveltaa palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimus) mukaisia sitoumuksia MMA:isiin mainitussa yleissopimuksessa määrätyin edellytyksin ja tämän päätöksen mukaisesti. Kyseisten sitoumusten mukaisesti jäsenvaltiot eivät syrji MMA:iden asukkaita, yhtiöitä ja yrityksiä;
b) MMA:iden viranomaiset soveltavat jäsenvaltioiden kansalaisiin, yhtiöihin ja yrityksiin samaa suosituimmuuskohtelua kuin yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisiin, yhtiöihin ja yrityksiin eivätkä syrji jäsenvaltioiden kansalaisia, yhtiöitä ja yrityksiä.
3. MMA:n viranomaiset voivat paikallista työllisyyttä edistääkseen tai tukeakseen antaa säännöksiä MMA:n asukkaiden ja paikallisen toiminnan eduksi.
Tässä tapauksessa MMA:iden viranomaiset ilmoittavat antamistaan säännöksistä komissiolle, joka ilmoittaa niistä jäsenvaltioille.
4. Lääkärin, hammaslääkärin, kätilön, yleissairaanhoitajan, farmaseutin ja eläinlääkärin ammattien osalta neuvosto voi vahvistaa yksimielisesti komission ehdotuksesta luettelon sellaisista MMA:iden asukkaiden ammatillisista pätevyyksistä, jotka tunnustetaan jäsenvaltioissa.
46 artikla
Meriliikenne
Yhteistyön tavoitteena tällä alueella on varmistaa tehokkaiden ja luotettavien laivauspalveluiden sopusuhtainen kehitys taloudellisesti tyydyttävin ehdoin helpottamalla kaikkien osapuolien aktiivista osallistumista kaupankäyntiin rajoittamattoman pääsyn periaatetta noudattaen kaupalliselta pohjalta.
Tätä säännöstä ei sovelleta Grönlantiin.
3 luku
Kauppaan liittyvät alat
47 artikla
Juoksevat maksut ja pääomanliikkeet
1. Rajoittamatta jäljempänä 2 kohdan soveltamista:
a) jäsenvaltiot ja MMA:iden viranomaiset eivät rajoita millään tavalla yhteisön ja MMA:iden kansalaisten välisten vaihtotaseeseen perustuvien maksujen suorittamista vapaasti vaihdettavassa valuutassa,
b) jäsenvaltiot ja MMA:iden viranomaiset eivät rajoita millään tavalla maksutaseen pääomaa koskevien suoritusten osalta pääoman vapaata liikkuvuutta sellaisten yhtiöiden suorissa investoinneissa, jotka on perustettu vastaanottavan jäsenvaltion, maan tai alueen lainsäädännön mukaisesti, ja investoinneissa, jotka on tehty tämän päätöksen säännösten mukaisesti, sekä näiden investointien ja niistä saatujen voittojen rahaksi muuttamista ja kotiuttamista.
2. Yhteisöllä, jäsenvaltioilla ja MMA:illa on oikeus toteuttaa perustamissopimuksen 57, 58, 59, 60 ja 301 artiklassa soveltuvin osin tarkoitettuja toimenpiteitä mainituissa artikloissa määriteltyjen edellytysten mukaisesti. Samoin jos yksi tai useampi MMA tai yksi tai useampi jäsenvaltio joutuu tai on vaarassa joutua merkittäviin maksutasevaikeuksiin, MMA:n viranomaiset, jäsenvaltio tai yhteisö voivat tullitariffeja koskevan yleissopimuksen, palvelukaupan yleissopimuksen ja Kansainvälistä valuuttarahastoa koskevan sopimuksen VIII ja XIV artiklan mukaisesti päättää juokseviin maksuihin määräaikaisesti sovellettavista rajoituksista, jotka voivat olla voimassa ainoastaan niin pitkään, kunnes maksutasetilanne on korjattu. MMA:iden viranomaisten, jäsenvaltioiden tai yhteisön, jotka toteuttavat näitä toimenpiteitä, on ilmoitettava niistä toisilleen viipymättä ja toimitettava mahdollisimman pian aikataulu kyseisten toimenpiteiden kestosta.
48 artikla
Kilpailupolitiikka
1. Terveen ja tehokkaan kilpailupolitiikan ja -sääntöjen käyttöönotolla ja täytäntöönpanolla on tärkeä merkitys investoinneille suotuisten olosuhteiden, kestävän teollistumisprosessin ja markkinoillepääsyn avoimuuden edistämisessä ja varmistamisessa.
2. Kilpailun vääristymisen torjumiseksi ja kunkin MMA:n erilaisen kehitystason sekä taloudellisten tarpeiden huomioon ottamiseksi yhteisö ja MMA:t sitoutuvat toteuttamaan kansallisia, territoriaalisia tai alueellisia toimia ja sääntöjä, joihin sisältyy sellaisten yritystenvälisten sopimusten, yritysten yhteenliittymien päätösten tai yritysten yhdenmukaistettujen menettelyjen valvominen ja joissakin tapauksissa kieltäminen, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen. Kielto koskee myös yhden tai useamman yrityksen hallitsevan markkina-aseman väärinkäyttöä yhteisön tai MMA:n alueella.
49 artikla
Teollis- ja tekijänoikeuksien suoja
1. Teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallista omaisuutta koskevien oikeuksien riittävä ja tehokas suoja varmistetaan, mukaan luettuina keinot näiden oikeuksien täytäntöönpanemiseksi, yhdenmukaistamalla ne kaikkein tiukimpiin kansainvälisiin normeihin kahdenvälisen kaupan vääristymien ja esteiden vähentämiseksi.
2. Immateriaalioikeuksiin kuuluvat tekijänoikeudet ja erityisesti tietokoneohjelmien tekijänoikeudet ja niihin liittyvät oikeudet, hyödyllisyysmallisuojat, patentit ja erityisesti bioteknologian keksinnöt, teollismallit, maantieteelliset merkinnät ja alkuperämerkinnät, kaupalliset merkit ja palvelumerkit, integroitujen piirien piirimallit (topografiat), tietokantojen oikeussuoja ja suoja epärehellistä kilpailua vastaan, sellaisena kuin siitä määrätään taitotietoa koskevien julkaisemattomien tietojen suojaamista sekä teollisoikeuden suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen 10 a artiklassa.
50 artikla
Standardointi ja sertifiointi
Kaupan helpottamiseksi on toimittava nykyistä tiiviimmässä yhteistyössä standardoinnin, sertifioinnin ja laadunvarmistamisen alalla tarpeettomien teknisten esteiden poistamiseksi ja näillä aloilla esiintyvien erojen vähentämiseksi.
51 artikla
Kauppa ja ympäristö
Kansainvälisen kaupan kehitystä on edistettävä niin, että varmistetaan kestävä ja terve ympäristönhoito alaa koskevien kansainvälisten sopimusten ja sitoumusten mukaisesti ja ottamalla asianmukaisesti huomioon kunkin MMA:n kehitystaso. MMA:iden erityisvaatimukset ja -tarpeet on otettava huomioon ympäristötoimenpiteiden laadinnassa ja toteuttamisessa.
Rio de Janeiron periaatteet mielessä pitäen yhteistyötä toteutetaan siten, että kauppa- ja ympäristöpolitiikka täydentävät toisiaan erityisesti lisäämällä tavaroiden ja palvelujen laadun valvontaa ympäristön suojelemiseksi ja ympäristöä säästävien tuotantomenetelmien kehittämiseksi.
52 artikla
Kauppa ja työehdot
On tarpeen noudattaa kansallisesti ja kansainvälisesti tunnustettuja työhön liittyviä perusehtoja, jotka koskevat järjestäytymisvapautta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelua, oikeutta työehtosopimusneuvotteluihin, pakkotyön lakkauttamista, lapsityön pahimpien muotojen poistamista, työssäkäyvien lasten vähimmäisikää ja syrjimättömyyttä työllisyydessä.
53 artikla
Kuluttajapolitiikka ja kuluttajien terveyden suojelu
On tehtävä yhteistyötä kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun alalla MMA:illa ja yhteisössä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti kaupan esteiden välttämiseksi.
54 artikla
Peiteltyjen protektionististen toimenpiteiden kielto
Tämän luvun säännöksiä ei saa käyttää keinona mielivaltaiseen syrjintään tai kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.
4 luku
Raha- ja verotuskysymykset
55 artikla
Verotusta koskeva poikkeuslauseke
1. Rajoittamatta 56 artiklan säännösten soveltamista tämän päätöksen säännösten mukaisesti myönnettyä suosituimmuuskohtelua ei sovelleta jäsenvaltioiden tai MMA:iden viranomaisten nykyisiin tai tuleviin veroetuisuuksiin, joita ne voivat myöntää kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten tai muiden verotusjärjestelyjen tai voimassa olevan kansallisen verolainsäädännön perusteella.
2. Mitään tämän päätöksen säännöksiä ei voida käyttää estämään minkään sellaisen toimenpiteen käyttöönottoa tai toteuttamista, jonka tarkoituksena on estää veronkierto tai veropetokset kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten tai muiden verotusjärjestelyjen tai voimassa olevan kansallisen verolainsäädännön verotusta koskevien säännösten mukaisesti.
3. Mitään tämän päätöksen säännöksiä ei voida käyttää estämään jäsenvaltioiden tai MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten verolainsäädäntönsä asiaa koskevia säännöksiä soveltaessa tekemästä eroa eri tilanteessa olevien veronmaksajien välillä erityisesti näiden asuinpaikan osalta tai sen osalta, minne he ovat sijoittaneet pääomansa.
56 artikla
Yhteisön rahoittamien sopimusten verotusjärjestelmä ja tullimenettely
1. MMA:t soveltavat yhteisön rahoittamiin sopimuksiin verotusjärjestelmää ja tullimenettelyä, jotka eivät ole vähemmän suotuisia kuin suosituimmuusasemassa olevaan valtioon tai sellaisiin kansainvälisiin kehitysyhteistyöjärjestöihin, joihin niillä on suhteet, sovellettava järjestelmä ja menettely. Suosituimmuusasemassa olevaan valtioon sovellettavan järjestelmän ja menettelyn määrittämisessä ei oteta huomioon asianomaisen MMA:n toimivaltaisten viranomaisten muihin kehitysmaihin soveltamia järjestelmiä ja menettelyjä.
2. Jollei 1 kohdasta muuta johdu, yhteisön rahoittamiin sopimuksiin sovelletaan seuraavia järjestelyjä:
a) sopimuksiin ei sovelleta edunsaajana olevalla MMA:lla voimassa olevia tai siellä määrättäviä leima- eikä rekisteriveroja tai vaikutukseltaan vastaavia veronluonteisia maksuja. Nämä sopimukset rekisteröidään kuitenkin MMA:lla voimassa olevien lakien mukaisesti, ja rekisteröinnistä voidaan veloittaa palvelumaksu;
b) sopimusten täytäntöönpanosta johtuvat tuotot ja/tai tulot ovat verotettavia asianomaisen MMA:n sisäisen verotusjärjestelmän mukaisesti, jos kyseiset tuotot ja/tai tulot aikaansaaneilla luonnollisilla ja oikeushenkilöillä on vakituinen kotipaikka kyseisellä MMA:lla tai jos sopimuksen täytäntöönpano kestää pidempään kuin kuusi kuukautta;
c) yritykset, joiden on tuotava tarvikkeita rakennusurakkasopimusten panemiseksi täytäntöön, ovat pyynnöstä oikeutettuja väliaikaiseen maahantuontimenettelyyn sellaisena kuin se on määritelty edunsaajana olevan MMA:n mainittuja tarvikkeita koskevassa lainsäädännössä;
d) palvelusopimuksissa määriteltyjen tehtävien toteuttamisessa tarvittavat ammattitarvikkeet vapautetaan väliaikaisesti edunsaajana olevalla MMA:lla tai edunsaajina olevilla MMA:illa kunkin MMA:n lainsäädännön mukaisesti veroista, maahantuontimaksuista, tulleista ja muista vaikutukseltaan vastaavista maksuista, kun nämä tullit tai maksut eivät ole korvausta palvelujen suorittamisesta;
e) hankintasopimuksen täytäntöönpanon yhteydessä tapahtuva tuonti vapautetaan edunsaajana olevalla MMA:lla tulleista, maahantuontimaksuista, maksuista tai muista vaikutukseltaan vastaavista veroista. Asianomaiselta MMA:lta peräisin olevia hankintoja koskeva sopimus tehdään vapaasti tehtaalla -hinnan perusteella, jota on korotettu MMA:lla näihin hankintoihin tarvittaessa sovellettavilla veroilla;
f) nestemäisen polttoaineen, voiteluaineen ja hiilivetysideaineen sekä yleisesti ottaen kaikkien rakennusurakkaan sisältyvien tuotteiden ostot katsotaan suoritetuiksi paikallisilla markkinoilla, ja ne ovat edunsaajana olevalla MMA:lla voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti sovellettavan verotusjärjestelmän alaisia;
g) palvelusopimuksessa määriteltyjen tehtävien toteuttamisesta vastuussa olevien luonnollisten henkilöiden, paikallista henkilöstöä lukuun ottamatta, sekä näiden henkilöiden perheenjäsenten henkilökohtaisten ja kotitaloustavaroiden tuonti toteutetaan edunsaajana olevalla MMA:lla voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti vapaana maahantuontitulleista, maksuista ja muista vaikutukseltaan vastaavista veroista.
3. Asianomaisen MMA:n lainsäädäntöä sovelletaan kaikkiin niihin kysymyksiin, joita 1 ja 2 kohdassa ei tarkoiteta.
4. Komission virkamiehet, lukuun ottamatta paikalta palkattua henkilökuntaa, on vapautettu kaikista siinä maassa tai sillä alueella, jossa heidän virkapaikkansa on, kannetuista veroista.
5 luku
Ammatillinen koulutus, kelpoisuus yhteisön ohjelmiin ja muita säännöksiä
57 artikla
Ammatillinen koulutus
MMA:ista kotoisin oleville henkilöille, joilla on jäsenvaltion kansalaisuus, myönnetään mahdollisuus saada ammatillista koulutusta yhteisössä samoin perustein ja samoin edellytyksin kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaisille, jos he täyttävät kyseisen jäsenvaltion kansalaisille asetetut vaatimukset, mukaan lukien mahdollinen edellytys oleskelusta yhteisössä tai ETA-maissa.
58 artikla
MMA:ille avoimet ohjelmat
MMA:ista kotoisin olevat henkilöt sekä soveltuvin osin MMA:iden asianomaiset julkiset ja/tai yksityiset elimet ja laitokset voivat osallistua liitteessä II F lueteltuihin yhteisön ohjelmiin ja niitä seuraaviin ohjelmiin kyseisiä ohjelmia koskevien sääntöjen ja siihen jäsenvaltioon, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, sovellettavien järjestelyjen mukaisesti.
Komissio voi muuttaa tätä luetteloa MMA:n tai jäsenvaltion pyynnöstä taikka omasta aloitteestaan.
59 artikla
Eurotiedonvälityskeskukset (EICC)
MMA:iden viranomaisten pyynnöstä ja kolmannen osan I osastossa säädettyjen menettelyjen mukaisesti MMA:lle voidaan perustaa eurotiedonvälityskeskus (Euro-Info Correspondence Centre), jäljempänä EICC. EICC:lle perusrakenteen tarjoavan tahon käyttöön voidaan myöntää osarahoitusta ohjelma-asiakirjan nojalla myönnettävästä tuesta tai osana alueellista yhteistyötä.
EICC:n tehtävä ja sen käytössä olevat välineet ja palvelut sekä perustamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja perusrakenteen tarjoavan tahon valintaperusteet määritellään liitteessä V.
60 artikla
Yritystoiminnan kehittämiskeskus ja maatalouden ja maaseudun yhteistyön tekninen keskus
MMA voi viranomaistensa pyynnöstä hyödyntää palveluja, joita tarjoavat AKT-ETY-kumppanuussopimuksen liitteessä III olevassa 1 artiklassa tarkoitettu yritystoiminnan kehittämiskeskus ja maatalouden ja maaseudun yhteistyön tekninen keskus.
Mahdolliset kustannukset, jotka aiheutuvat yritystoiminnan kehittämiskeskuksen tai maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen toimista niitä käyttävien MMA:iden hyväksi, rahoitetaan liitteessä II A säädetyistä varoista.
NELJÄS OSA
LOPPUSÄÄNNÖKSET
61 artikla
Aseman muuttuminen
Jos jokin MMA itsenäistyy:
a) tässä päätöksessä säädetyn järjestelmän soveltamista MMA:seen voidaan väliaikaisesti jatkaa neuvoston vahvistamin edellytyksin;
b) neuvosto päättää yksimielisesti komission ehdotuksesta tähän päätökseen tarvittavista mukautuksista ja erityisesti 24 artiklassa säädettyjen määrärahojen tarkistuksesta.
62 artikla
Uudelleentarkastelu
Neuvosto vahvistaa yksimielisesti komission ehdotuksesta ennen 31 päivää joulukuuta 2007 säännökset perustamissopimuksen 182-186 artiklassa määrättyjen periaatteiden soveltamiseksi myöhemmin. Tässä yhteydessä neuvosto vahvistaa erityisesti toimenpiteitä, joita tarvitaan, jos yksittäinen MMA perustuslakinsa mukaista menettelyä noudattaen sopii erityisistä etuuskohtelujärjestelyistä yhteisön ja sellaisen alueen eri kumppaneiden välillä, johon asianomainen MMA kuuluu. Tässä yhteydessä neuvosto ottaa erityisesti huomioon yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja MMA:iden tekemät kansainväliset sitoumukset, WTO:ssa tehdyt sitoumukset mukaan luettuina.
63 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan 2 päivänä joulukuuta 2001. Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2011.
64 artikla
Julkaiseminen
Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 27 päivänä marraskuuta 2001.