KOMMISSIONENS BESLUTNING af 27. maj 1998 om en procedure i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 (Sag IV/M.993 - Bertelsmann/Kirch/Premiere) (meddelt under nummer K(1998) 1439) (Kun den tyske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (1999/153/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 57, stk. 2, litra a),
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (1), ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97 (2), særlig artikel 8, stk. 3,
under henvisning til Kommissionens beslutning af 22. januar 1998 om at indlede procedure i denne sag,
efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens indsigelser,
efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Den 1. december 1997 modtog Kommissionen efter artikel 4 i forordning (EØF) nr. 4064/89 (herefter benævnt »fusionsforordningen«) anmeldelse af en fusionsplan gående ud på, at CLT-UFA SA (herefter benævnt »CLT-UFA«) og Taurus Beteiligungs-GmbH & Co. KG (herefter benævnt »Taurus«) som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), erhverver fælles kontrol med Premiere Medien GmbH & Co. KG (herefter benævnt »Premiere«), BetaDigital Gesellschaft für digitale Fernsehdienste mbH (herefter benævnt »BetaDigital«) og BetaResearch Gesellschaft für Entwicklung und Vermarktung digitaler Infrastrukturen mbH (herefter benævnt »BetaResearch«). Den planlagte fusion skal gennemføres ved erhvervelse af kapitalandele.
(2) Den 15. december 1997 beordrede Kommissionen ved beslutning truffet efter fusionsforordningens artikel 7, stk. 2, og artikel 18, stk. 2, gennemførelsen af den anmeldte fusion stillet i bero, indtil der var vedtaget en endelig beslutning i sagen.
(3) Ved brev af 22. december 1997 meddelte Tyskland, jf. fusionsforordningens artikel 9, stk. 2, Kommissionen, at fusionen truede med at skabe eller styrke en dominerende stilling, hvorved den effektive konkurrence ville blive betydeligt hæmmet på seks markeder i Tyskland, der hver især udgjorde et særskilt geografisk marked som omhandlet i fusionsforordningens artikel 9, stk. 7.
(4) Kommissionen besluttede den 22. januar 1998 at indlede procedure i denne sag i henhold til fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c), og EØS-aftalens artikel 57.
(5) Udkastet til den foreliggende beslutning blev drøftet i det rådgivende udvalg den 6. maj og den 25. maj 1998.
I. PARTERNE
(6) Bertelsmann AG (herefter benævnt »Bertelsmann«) er det overordnede moderselskab i den største tyske mediekoncern. Bertelsmann-koncernen er primært aktiv inden for bog- og bladforlagsvirksomhed, bogklubber, trykkerivirksomhed samt musikforlags- og musikoptagelsesvirksomhed og har desuden interesser i den private tv-sektor. CLT-UFA er et joint venture mellem Bertelsmann og Audiofina SA, hvori moderselskaberne har samlet deres europæiske tv-aktiviteter. Hertil hører også interesserne i Premiere.
(7) Taurus er et holdingselskab i Kirch-koncernen (herefter benævnt »Kirch«). Kirch er den største udbyder af spillefilm og underholdningsprogrammer til tv i Tyskland og er også aktiv i den private tv-sektor. Koncernen opererer primært i Tyskland.
II. TRANSAKTIONEN
(8) Det tyske betalings-tv-selskab Premiere ejes i dag af CLT-UFA og Canal+ SA (herefter benævnt »Canal+«) med hver 37,5 % og Kirch med 25 %. Det er meningen, at Canal+ skal træde ud af Premiere, hvorefter CLT-UFA og Kirch øger deres andel i Premiere til 50 % hver. Samtidig vil Kirch nedlægge sin egen digitale betalings-tv-kanal DF1 og overføre DF1-aktiverne til Premiere. Desuden vil Kirch overføre sin sportskanal DSF til Premiere og stille sine rettigheder inden for betalings-tv og pay-per-view til rådighed for Premiere i form af en underlicens mod [. . . .] (4). Det er meningen, at Premiere skal fungere som program- og markedsføringsplatform inden for digitalt betalings-tv ved brug af den d-box-teknologi, som Kirch stiller til rådighed for Premiere, og som er baseret på et lukket krypteringssystem. Med henblik herpå skal Premiere samle egen- og/eller fremmedproducerede tv-programmer i programpakker og markedsføre dem. Endvidere skal Premiere varetage abonnentadministrationen (»subscriber management services« = SMS) ikke alene for Premiere Digital, men også for andre programudbydere. Premiere skal udvikle den dekoderinfrastruktur (»set top box«), der er nødvendig for modtagelse af digitalt tv. Desuden skal Premiere også varetage adgangsstyringen (»conditional access«) for satellittransmitteret digital tv.
(9) CLT-UFA overtager samtidig 50 % af kapitalen i BetaDigital, som for øjeblikket er et helejet datterselskab i Kirch-koncernen. BetaDigital driver et sendecenter for digital-tv via satellit og skal i fremtiden levere tjenester inden for bearbejdning og transmission, herunder kryptering, videokompression, multiplexing og uplink til satellitten, såvel til Premiere som til andre. BetaDigital står i dag for uplink til satellitten for DSF og Pro7 samt [. . . .].
(10) CLT-UFA overtager desuden 50 % af kapitalen i BetaResearch, som også i dag er et helejet datterselskab i Kirch-koncernen. BetaResearch er indehaver af eksklusive og ikke-tidsbegrænsede licenser for Tyskland, Østrig og den tysktalende del af Schweiz på beta-krypteringsteknologien til kryptering af programmer på basis af d-box-dekoderen. Licensgiveren til adgangsstyringsteknologien er DigiCo BV, hvoraf 50 % ejes af Kirch og de øvrige 50 % af Irdeto BV, der tilhører den sydafrikanske MIH-gruppe. BetaResearch beskæftiger sig med udvikling af dekodersoftware og skal videreudvikle krypterings- og driftssoftware til d-box-teknologien. Det er meningen, at der skal gives licens på denne teknologi til Premiere, Deutsche Telekom AG (herefter benævnt »Telekom«) og andre programudbydere og dekoderproducenter. Beta Research vil desuden selv fremstille adgangsstyringsmoduler (herefter benævnt »CA-moduler«) og smartcards til salg til d-box-producenter. Endvidere udfører BetaResearch også ordre- og projektudvikling for andre og har allerede fået ordrer fra [. . . .].
(11) Telekom har ved en »aftale om en programudbyderneutral kabelplatform for digital-tv« sluttet sig til aftalen mellem Kirch og Bertelsmann om betaadgangsteknologien baseret på d-box-dekoderen. Telekom skal på grundlag heraf udvikle en teknisk platform til digital transmission af betalings-tv-programmer gennem sit kabelnet. Telekom har til hensigt at erhverve interesser i Beta Research for at sikre sig de fornødne rettigheder til beta-adgangsteknologien baseret på d-box-dekoderen. Denne transaktion behandles i sag IV/M.1027 - Deutsche Telekom/BetaResearch. Selv om begge transaktioner rent formelt udgør selvstændige fusioner og derfor også er blevet anmeldt hver for sig, er de rent materielt snævert indbyrdes forbundet. For tilsammen skal de to transaktioner danne grundlaget for indførelsen af digital-tv i Tyskland.
III. FUSION
(12) Premiere er i dag et selskab, der kontrolleres af CLT-UFA, Kirch og Canal+ i forening, da alle tre har vetoret i markedsrelevante anliggender. Den anmeldte transaktion vil føre til en ændring af disse ejerforhold. Efter at Canal+ har trukket sig ud af Premiere, vil CLT-UFA og Kirch have 50 % af kapitalen hver og således kontrollere Premiere i forening, idet alle strategiske forretningsbeslutninger herefter må træffes af CLT-UFA og Kirch i gensidig forståelse. Samtidig vil Kirch overføre betydelige markedsrelevante aktiver til Premiere i form af DF1-aktiverne og sportskanalen DSF samt rettigheder inden for betalings-tv og pay-per-view. Tilførslen af Kirchs aktiviteter inden for digital-tv vil resultere i en betydelig udvidelse af Premieres aktiviteter.
(13) Premiere vil på varigt grundlag varetage alle de funktioner, der normalt varetages af selvstændige økonomiske enheder, og kan desuden ikke antages at ville resultere i nogen samordning af CLT-UFA's og Kirchs konkurrenceadfærd. Premiere vil også fremover udbyde betalings-tv i Tyskland og ved siden af de hidtil mest udbredte analoge betalings-tv-programmer udbygge det digitale betalings-tv, både som programudbyder og som program- og markedsføringsplatform. Premiere opererer ganske vist i dag på grundlag af Taurus' rettigheder til transmission af betalings-tv. Men efter udløbet af de kontrakter, Taurus har indgået med rettighedshaverne, vil Premiere også erhverve betalings-tv-rettigheder fra andre, bl. a. også fra [. . . . .]. Efter fusionens gennemførelse vil Kirch og CLT-UFA/Bertelsmann kun operere på markedet for betalings-tv og rettigheder til transmission af betalings-tv via deres interesser i Premiere. CLT-UFA's og Kirchs forøgelse af deres ejerandel i Premiere efter Canal+'s udtræden samtidig med udbygningen af Premiere til en digital program- og markedsføringsplatform udgør derfor en fusion efter fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).
(14) CLT-UFA og Kirch får hver 50 % af BetaDigitals kapital og kommer dermed til at udøve fælles kontrol med virksomheden. BetaDigital vil på varigt grundlag varetage alle de funktioner, der normalt varetages af selvstændige økonomiske enheder, og vil desuden ikke resultere i nogen samordning af CLT-UFA's og Kirchs konkurrenceadfærd. BetaDigital leverer ganske vist i dag størsteparten af sine tekniske tjenester til virksomheder, der er forbundet med CLT-UFA og Kirch. Det er imidlertid meningen, at BetaDigital også skal levere tekniske tjenester til andre, hvilket allerede i et vist omfang sker i dag. Det er rimeligt at antage, at BetaDigital i takt med øget udbredelse af digital-tv i Tyskland også i stigende grad vil levere til tredjeparter. BetaDigital må derfor betragtes som et selvstændigt fungerende joint venture. Eftersom kun CLT-UFA har visse, ikke særlig betydelige, aktiviteter inden for tekniske tjenester til digital-tv via Cologne Broadcasting Center GmbH, bliver der heller ikke tale om nogen samordning af CLT-UFA's og Kirchs konkurrenceadfærd. CLT-UFA's erhvervelse af interesser i BetaDigital udgør derfor en fusion i form af et joint venture efter fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).
(15) I første omgang vil CLT-UFA og BetaTechnik, der tilhører Kirch-koncernen, have hver 50 % af BetaResearch. Efter Telekoms overtagelse af interesser i BetaResearch vil BetaReseach være kontrolleret af Telekom, CLT-UFA og Kirch i forening. Ifølge den »Aftale om omstrukturering af BetaResarch«, der er indgået mellem CLT-UFA, Kirch og Telekom (herefter benævnt »omstruktureringsaftalen«), skal vigtige forretningspolitiske beslutninger, [. . . . .], træffes af virksomhedens ejere med enstemmighed. BetaResearch vil på varigt grundlag varetage alle de funktioner, der normalt varetages af selvstændige økonomiske enheder, og desuden ikke føre til nogen samordning af CLT-UFA's og Kirchs konkurrenceadfærd. BetaResearch vil ikke alene give licens på d-box-teknologien til virksomheder, der som Telekom og BetaDigital udbyder tekniske tjenester til digital-tv, men også til programudbydere, der selv vil tage sig af de fornødne tekniske tjenester. BetaReseach vil derudover meddele licenser til interesserede dekoderproducenter og levere CA-moduler til dem. Endvidere vil BetaResearch også udvikle dekodersoftware for tredjemand. Det kan derfor konkluderes, at BetaResearch ved siden af sine forretninger med moderselskaberne eller med disse forbundne virksomheder også i ikke ubetydeligt omfang vil meddele licenser til tredjeparter og dermed selv optræde som aktør på markedet. BetaResearch må derfor betragtes som en selvstændigt fungerende virksomhed. Eftersom kun CLT-UFA via Bertelsmanns interesser i Seca SA er aktiv inden for digitale krypteringsteknologier til betalings-tv, er den ingen risiko for en samordning af CLT-UFA's og Kirchs konkurrenceadfærd. CLT-UFA's erhvervelse af interesser i BetaResearch udgør derfor en fusion i form af et joint venture efter fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).
IV. FÆLLESSKABSDIMENSION
(16) Bertelsmann og Kirch har tilsammen en verdensomsætning på over 5 mia. ECU. De har hver især en omsætning inden for Fællesskabet på over 250 mio. ECU. Kun Kirch realiserer mere end to tredjedele af sin fællesskabsomsætning i en og samme medlemsstat, nemlig Tyskland. Fusionen har følgelig fællesskabsdimension og udgør en samarbejdssag i henhold til EØS-aftalen.
V. VURDERING EFTER FUSIONSFORORDNINGENS ARTIKEL 2
(17) Den planlagte fusion berører først og fremmest markederne for
- betalings-tv
- tekniske tjenester til betalings-tv.
A. RELEVANTE PRODUKTMARKEDER
1. Betalings-tv
(18) Betalings-tv udgør et særskilt relevant produktmarked i forhold til markedet for reklamefinansieret privat tv og offentligt licens- og reklamefinansieret tv, der frit kan modtages (»free-tv«) (5). Medens der for licens- og reklamefinansieret tv kun består et forretningsforhold mellem programudbyderen og reklameindustrien, er der for betalings-tv's vedkommende kun tale om et forretningsforhold mellem programudbyderen og den seer, der abonnerer på betalings-tv. Konkurrencevilkårene er derfor ikke de samme for de to former for tv. Inden for licens- og reklamefinansieret tv er det seertal og reklameindtægter, der er de afgørende aktionsparametre, medens det inden for betalings-tv er programmernes tiltrækningskraft for de bestemte målgrupper og abonnementafgifterne, der er afgørende. Ifølge en undersøgelse foretaget af GfK-Fernsehforschung bruger betalings-tv-abonnenter gennemsnitligt 90 % af deres seertid på free-tv og 10 % på betalings-tv. At abonnenterne til trods for den forholdsvis ringe udnyttelse er rede til at betale en betydelig pris for betalings-tv, viser, at betalings-tv udgør et særligt produkt med en særlig merværdi. I takt med en øget digitalisering vil der ganske vist med tiden kunne blive tale om en vis konvergens mellem betalings-tv og free-tv. Det kan navnlig blive tilfældet, hvis også free-tv-kanaler i fremtiden i større omfang kommer til at indgå i betalings-tv-udbydernes digitale kanalpakker. Denne mulige fremtidige udvikling gør det dog ikke berettiget allerede i dag at lægge et samlet marked for både betalings-tv og free-tv til grund. Til markedet for betalings-tv hører også pay-per-channel og pay-per-view. En underopdeling af markedet for betalings-tv i et marked for analogt og digitalt betalings-tv kommer ikke i betragtning. Digitalt betalings-tv er blot en videreudvikling af analogt betalings-tv og udgør derfor ikke noget særskilt relevant produktmarked. I øvrigt må analogt betalings-tv ventes at blive fuldstændigt erstattet af digitalt betalings-tv i løbet af de kommende år. Ifølge Premieres forretningsplan (herefter benævnt »business plan«) skal de analoge abonnementer løbende omdannes til digitale abonnementer, således at der i år [. . . . .] kun vil findes digitale abonnenter.
2. Tekniske tjenester til betalings-tv
(19) Betalings-tv forudsætter en særlig teknisk infrastruktur, der åbner mulighed for at kryptere programsignaler og afkryptere dem over for de autoriserede seere. Sidstnævnte sker ved hjælp af en dekoder, som installeres i alle de tv-husstande, der abonnerer på betalings-tv. Dekodere til modtagelse af digitalt betalings-tv afkoder ikke blot de signaler, der er krypteret i adgangssystemet, men konverterer dem også, således at digitale tv-signaler kan modtages på analoge tv-apparater. Der anvendes forskellige dekodere til henholdsvis kabel- og satellittransmission.
(20) Ud over en dekoderbase kræver betalings-tv også et adgangsstyringssystem. Dette system skal styre transmissionen af krypterede data med information om de programmer eller programpakker, der abonneres på, og abonnenternes autorisation til at modtage dem sammen med programsignalet, og omfatter også såkaldte smartcards, som seerne kan købe, og som kan afkode de krypterede autorisationsdata og sende dem til dekoderen.
(21) Dette har resulteret i, at der er opstået et marked for tjenester til betalings-tv. Der er hovedsagelig tale om varetagelse af adgangsstyring samt markedsføring af dekodere og smartcards. Tekniske tjenester til betalings-tv kræver forskellig teknik afhængig af, om der er tale om transmission af digitale programsignaler via satellit eller kabel. Ved satellittransmission sendes programsignalet efter passende bearbejdning fra sendecentret på den satellittransponder, der bruges, og kan derfra modtages direkte af enhver satellithusstand ved hjælp af en særlig dekoder til satellitmodtagelse. Ved kabelspredning sendes de bearbejdede programsignaler fra satellittransponderen derimod først til en kabel-hovedstation, hvor de tilpasses til spredning i kabelnettet og derefter fødes ind i kabelnettet. Selv om transmissionsteknikken ikke er den samme for transmission via satellit og kabelnet, forekommer det ikke indlysende at opdele markedet for tekniske tjenester til betalings-tv i to særskilte delmarkeder. det er dog under alle omstændigheder ikke nødvendigt at tage endelig stilling til dette spørgsmål, da det er uden betydning for den konkurrenceretlige vurdering.
B. RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER
(22) Det relevante geografiske marked for de ovenfor beskrevne produktmarkeder omfatter udelukkende Tyskland eller i hvert fald kun det tysktalende område - Tyskland, Østrig, den tysktalende del af Belgien og den tysktalende del af Schweiz. Under hensyn til befolkningens tv-vaner vil for så vidt også Luxembourg kunne medregnes i det tysktalende område.
1. Betalings-tv
(23) Selv om der på nichemarkeder findes kanaler- f. eks. sportskanalen Eurosport - der sendes overalt i Europa, foregår tv-spredning normalt på nationale markeder. Således som Kommissionen allerede har fastslået i flere tidligere beslutninger (6), må markederne for tv-spredning navnlig på grund af forskelle i national lovgivning, sprogbarrierer, kulturelle faktorer samt andre forskelle i konkurrencevilkårene i de enkelte medlemsstater (f. eks. kabel-tv-markedets struktur) antages at være nationale markeder.
(24) Det relevante geografiske marked for betalings-tv må i overensstemmelse hermed antages i dag at være Tyskland. Samme resultat nåede Kommissionen også frem til i sin beslutning i MSG Media Service-sagen. Allerede dengang fastslog den imidlertid, at der i betragtning af manglende sprogbarrierer måske i fremtiden bliver tale om et marked for tysksproget betalings-tv[ (7). De undersøgelser, Kommissionen har foretaget i denne sag, tyder også på, at det relevante geografiske marked for betalings-tv i denne sag er større end Tyskland og under hensyn til de manglende sprogbarrierer omfatter hele det tysktalende område. Spørgsmålet behøver imidlertid ikke blive endeligt afgjort, da det ikke vil ændre noget ved den konkurrenceretlige vurdering, om markedet for betalings-tv antages at omfatte hele det tysktalende område.
2. Tekniske tjenester til betalings-tv
(25) Tekniske tjenester til betalings-tv er snævert forbundet med udbuddet af betalings-tv. Kommissionen havde i sin beslutning i MSG Media Service-sagen (8) lagt et geografisk relevant marked kun omfattende Tyskland til grund, men samtidig anført, at i den udstrækning, tyske udbydere af digitalt betalings-tv også vil kunne få abonnenter i andre tysktalende lande, måtte MSG's marked for tjenester antages også at kunne udstrække sig til disse områder. I den foreliggende sag må markedet for tekniske tjenester til betalings-tv antages at omfatte hele det tysktalende område, uanset om der lægges et særskilt marked for satellittransmission eller et marked for både satellit- og kabeltransmission til grund.
C. FUSIONENS VIRKNINGER
1. Tilrettelæggelse af betalings-tv i Tyskland efter fusionen
a) Programplatform
(26) Premiere vil opbygge en program- og markedsføringsplatform og sende sine programmer ved hjælp af Telekoms tekniske platform via kabelnettet såvel som via satellit ved hjælp af sin egen tekniske platform. Premiere vil pakke egen- og/eller fremmedproducerede tv-programmer i programpakker og markedsføre dem enten direkte eller via mellemhandlere. Desuden vil Premiere ikke blot varetage abonnentadministrationen for Premiere Digital, men også for andre programudbydere. Premiere skal udvikle den dekoderinfrastruktur (»set top box«), der er nødvendig for modtagelse af digital tv.
b) Teknisk platform
(27) Den tekniske platform i snæver forstand, dvs. adgangsstyring og dermed forbundne tjenester, er ikke den samme ved satellit- og kabelspredning. Den tekniske platform krypterer de programsignaler, der sendes af programsprederen, og transmitterer dem til abonnenten. Inden for satellittransmission skal BetaDigital varetage adgangsstyringen og de dermed forbundne tekniske tjenester. For kabelspredning vil Telekom tage sig af adgangsstyringen og tilbyde en elektronisk programguide i form af en »base navigator«.
(28) En del af den tekniske platform er dekoderteknologien. CLT-UFA, Kirch og Telekom har aftalt at benytte d-box-teknologien og beta-adgangsstyringsteknologien, som Kirch har været med til at udvikle, som krypteringsteknologi ved spredning af programmer via kabel og satellit. Premieres og Telekoms adgang til at bruge beta-adgangsstyringsteknologien skal sikres ved, at CLT-UFA og Telekom bliver medejere af BetaResearch, der har rettighederne til krypterings- og dekodersystemet.
2. Markedet for betalings-tv
a) Dominerende stilling
(29) Den planlagte fusion vil føre til skabelse eller styrkelse af en dominerende stilling for Premiere på markedet for betalings-tv i Tyskland.
i) Premiere får praktisk taget monopol som udbyder af betalings-tv
(30) I dag er Premiere og DF1 stort set de eneste udbydere af betalings-tv i Tyskland. Canal+ er ganske vist også aktiv i Tyskland med kanalpakken »Multithématiques«, der består af tre betalings-temakanaler. Denne kanalpakke sendes dog i dag via DF1's platform. Premiere har ca. 1,5 mio. abonnenter (pr. november 1997), hvoraf ca. 100 000 abonnerer på Premiere Digital (december 1997). DF1 har ca. [ 100 000] abonnenter til sin digitale kanalpakke (november 1997). Disse tal tyder på, at Premiere allerede i dag har en dominerende stilling på markedet for betalings-tv. Der har dog hidtil ikke været tale om nogen befæstet stilling, der ikke kunne anfægtes af andre. Kirch råder således over omfattende og betydelige film- og sportsrettigheder, og Premiere er navnlig afhængig af de betalings-tv-rettigheder, som Kirch er indehaver af. Selv om Kirch som nævnt ovenfor under betragtning 12 havde del i kontrollen med Premiere, har der hidtil bestået en intensiv konkurrence mellem Premiere og DF1. Til trods for sit medejerskab af Premiere begyndte Kirch i 1996 med DF1 at etablere en digital betalings-tv-platform, der skulle konkurrence med Premiere. Det resulterede i hård konkurrence mellem Premiere og DF1 og en lang række retssager. Konkurrencen mellem dem kom bl. a. til udtryk i flere på hinanden følgende forskellige dekoderprojekter, indtil Kirch og Premiere i juni 1997 enedes om denne fusion. Efter den planlagte fusion vil denne konkurrence forsvinde, og der vil praktisk taget kun findes én udbyder af betalings-tv, der kommer til at råde over både CLT-UFA's og Kirchs programressourcer.
ii) Premiere bliver den eneste programplatform for digitalt betalings-tv
(31) Premiere har i dag en analog betalings-tv-kanal, der primært sender premium-film (førstegangstransmission af aktuelle spillefilm) og sportsbegivenheder. Desuden har Premiere Digital to andre kanaler, som sender det analoge program tidsforskudt. Det digitale tv-udbud omfatter desuden pay-per-view-spillefilm. DF1 har en basispakke bestående af 20 kanaler (herunder enkelte udenlandske free-tv-kanaler og Canal+'s betalings-kanal, Planet). Desuden tilbyder DF1 tre tillægspakker (film, sport og science fiction), fire temakanaler, som der også kan abonneres på enkeltvis (heraf to Canal+-kanaler) og pay-per-view-spillefilm.
(32) Omdannelsen af Premiere til et joint venture mellem CLT-UFA og Kirch på 50 % 50 %-basis og DF1's indstilling af al virksomhed som selvstændig betalings-tv-udbyder resulterer i, at Premiere i en overskuelig fremtid bliver den eneste program- og markedsføringsplatform inden for betalings-tv i Tyskland. Efter fusionen vil Premiere overtage betydelige aktiver, [. . . . .]. DF1 vil derefter indstille sin sende- og øvrige forretningsvirksomhed. Taurus Film vil desuden overføre [. . . . .] til Premiere [. . . . .]. Premiere vil desuden overtage sportskanalen DSF, som i fremtiden skal levere digitale sportskanaler til Premieres kanalpakke og drive en yderligere free-tv-sportskanal. I øvrigt overtager Premiere [ 10] transpondere fra CLT-UFA samt den kontrakt på 1 mio. d-box-dekodere, som Kirch har indgået med Nokia.
(33) [. . . . .].
iii) Premiere får adgang til de mest attraktive og omfattende programressourcer
(34) En betalings-tv-udbyders adgang til programressourcer har væsentlig betydning for hans succes på markedet. Af særlig betydning er i den forbindelse, om man har adgang til premium-film og attraktive sportsrettigheder, som man kan sende i premium-kanaler (anchor channels) for at vække potentielle abonnenters interesse i en betalings-tv-pakke. Det har også betydning, om man råder over en beholdning af allerede tidligere sendte film og tv-produktioner, der egner sig til genudsendelse. Sådanne »library«-programmer egner sig især til temakanaler som f. eks. filmkanaler, science fiction-kanaler, comedy- eller dokumentarkanaler.
(35) Premiere vil via sine moderselskaber CLT-UFA og Kirch og i kraft af disses stilling på det forudgående marked for programrettigheder få adgang til programressourcer, der uden sammenligning er enestående i Tyskland. Af fortrolighedshensyn kan der i det følgende ikke angives præcise tal.
(36) Kirch er den førende tyske udbyder af spillefilm og underholdningsprogrammer til tv. Kommissionen fastslog allerede i sin beslutning i MSG Media Service-sagen (9), at Kirch råder over en programbeholdning på 15 000 spillefilm inden for alle genrer samt 50 000 timers tv-programmer og omfattende produktionsaktiviteter i film- og tv-sektoren. I mellemtiden har Kirch i [. . . . .] indgået [. . . . .] »output deals« om tv-rettigheder bl. a. med [. . . . .] store Hollywoodstudier og dermed skabt sig en position som den absolut førende på programområdet. Hertil kommer, at der findes [. . . . .] tv-rettigheder uden for Kirch-gruppen og CLT-UFA/Premiere. I kraft af de »output deals«, Kirch har indgået især inden for betalings-tv, vil Premieres [. . . . .] monopol inden for premium-film til betalings-tv også fortsætte med at bestå i en overskuelig fremtid.
(37) Kirch og CLT-UFA har desuden [. . . . .] sportsrettigheder, som i mange tilfælde supplerer hinanden. Således har CLT-UFA f. eks. betalings-tv rettighederne til den tyske Bundesliga, medens Kirch har [. . . . .]. Inden for tennis har Kirch rettighederne til [. . . . .], medens CLT-UFA har rettighederne til [. . . . .]. Begge selskaber råder ydermere over adskillige rettigheder inden for et stort antal sportsgrene. Således har Kirch f. eks. rettighederne inden for [. . . . .].
(38) [. . . . .]
(39) [. . . . .].
(40) [. . . . .].
(41) [. . . . .].
(42) [. . . . .]. Parterne har for så vidt ret, når de anfører, at de kun har fået en del af disse rettigheder for et relativt kort tidsrum og derfor inden længe må søge at skaffe sig nye rettigheder. Det afspejler for så vidt blot den nuværende situation. Men når parterne allerede i dag råder over en meget betydelig del af de vigtige sportsrettigheder, der normalt kun gives for et relativt kort tidsrum, må det efter sammenlægningen af disse ressourcer i Premiere antages, at de også i fremtiden i det mindste i samme omfang, og sandsynligvis i endnu større omfang, vil kunne skaffe sig disse rettigheder. Parterne har da heller ikke hævdet det modsatte. For så vidt som parterne gør gældende, at ministerpræsidenterne for de tyske delstater på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-spredningsvirksomhed (10) er gået sammen om at opstille en liste over særlig vigtige sportsbegivenheder, som skal transmitteres via de offentlige kanaler, der kan modtages gratis, må det fastholdes, at der her udelukkende er tale om de olympiske lege og visse særlig vigtige fodboldkampe.
iv) Premieres handlefrihed i konkurrencen vil heller ikke i nævneværdigt omfang kunne anfægtes af de offentlige tv-selskaber
(43) Parterne har i deres svar på Kommissionens klagepunkter fremført, at Kommissionen i sin vurdering ikke har taget tilstrækkeligt hensyn til de betydelige konkurrencemæssige vekselvirkninger mellem offentligt og reklamefinansieret tv på den ene side og betalings-tv på den anden side og den deraf følgende kontrollerende indflydelse, free-tv kan have på betalings-tv. I særdeleshed har Kommissionen ifølge parterne set helt bort fra det massive konkurrencepres, som det offentlige tv i Tyskland udsætter betalings-tv for.
(44) Kommissionen ser ikke bort fra det faktum, at der er en vis vekselvirkning mellem betalings-tv og free-tv, selv om de tilhører to forskellige markeder. Som mere indgående beskrevet under litra c), er seerne mindre tilbøjelige til at abonnere på betalings-tv, jo mere alsidigt og attraktivt programudbuddet inden for free-tv er. Men det forekommer ikke overbevisende, at denne vekselvirkning, og navnlig konkurrencepresset fra de offentlige tv-selskaber, allerede i dag skulle indskrænke Premieres handlefrihed på markedet for betalings-tv betydeligt. Der er ingen direkte konkurrence mellem free-tv og betalings-tv. Når parterne heroverfor fremfører, at der navnlig konkurreres om seertallet, modbevises dette af deres videre påstande. Parterne henviser til en analyse foretaget af GfK-Fernsehforschung, hvorefter betalings-tv-abonnenterne af den tid, de bruger på at se fjernsyn, afsætter gennemsnitligt 90 % til free-tv og 10 % til betalings-tv. Men når betalings-tv-abonnenterne er villige til ud over den licens på ca. 30 DEM, de allerede har betalt, at betale yderligere 50 DEM for et abonnement på betalings-tv, selv om de kun bruger 10 % af deres tv-tid på at se betalings-tv, er det et bevis på, at seertallet netop ikke er afgørende for betalingsfjernsynets kommercielle succes. Langt mere afgørende er abonnentgrundlaget, der består uafhængigt af, hvor meget abonnementet udnyttes. At abonnenterne til trods for en forholdsmæssig ringe udnyttelse er villige til at betale et betydeligt beløb for betalings-tv, viser desuden, at betalings-tv er et klart definerbart produkt, der giver en bestemt merydelse.
(45) Parternes videre påstand om, at en forhøjelse af tv-licensen vil få indvirkning på efterspørgslen efter betalings-tv, og at efterspørgselselasticiteten for betalings-tv dermed afhænger af størrelsen af den licens, der betales for de offentlige tv-kanaler, giver heller ikke noget belæg for, at der er konkurrence mellem betalings-tv og offentlige tv-selskaber. Der må være tale om en drastisk licensforhøjelse og dermed en kraftig belastning af »kulturbudgettet«, før det vil få indflydelse på seernes vilje til at betale 50 DEM om måneden for et abonnement på betalings-tv. Desuden kan der kun antages at bestå et konkurrenceforhold i relation til licensbeløbets størrelse og f. eks. prisen på et betalings-tv-abonnement, hvis de offentlige tv-selskaber selv kunne fastsætte licensen. Dette er imidlertid netop ikke tilfældet.
b) Den dominerende stillings varige karakter
(46) Parterne indrømmer, at Premiere igennem de næste fem år kommer til at stå meget stærkt på markedet for betalings-tv. De mener imidlertid, at Premieres stærke position vil være af tidsbegrænset karakter. Så snart det er lykkedes for Premiere at skabe en bred dekoderbase, vil Premiere kunne få konkurrence fra andre udbydere af betalings-tv, der på grundlag af denne base både vil kunne udbyde en markedsførings- og programplatform til betalings-tv og fremstille og sprede deres egne programmer. Navnlig kunne Telekom udvikle sin egen program- og markedsføringsplatform på kabelområdet og tilbyde andre programudbydere at markedsføre deres programmer og tage sig af abonnentadministrationen.
(47) Parterne har ikke ret i denne påstand. Premieres dominerende stilling må antages at få en varig karakter. Premiere vil efter fusionen blive ved med at være den eneste program- og markedsføringsplatform til satellit- og kabeltransmitteret betalings-tv i Tyskland.
i) Ingen anden virksomhed kommer til at råde over de programressourcer, der er nødvendige for at udvikle en programplatform
(48) Adgang til programrettigheder har endnu større betydning for betalings-tv-udbydere end for udbydere af free-tv, for kun bestemte programsammensætninger vil kunne få seerne til at tegne et abonnement eller til at købe programmer via pay-per-view. De hidtidige erfaringer med betalings-tv i Europa viser, at kun en kombination af premium-rettigheder til førstegangsudsendelse af de store Hollywood-studiers filmproduktioner og fremtrædende sportsbegivenheder kan gøre et betalings-tv-udbud tilstrækkeligt attraktivt. Det gælder ikke mindst i Tyskland, hvor hver tv-husstand i modsætning til, hvad der er tilfældet i f. eks. Frankrig og Storbritannien, kan modtage over 30 free-tv-kanaler. Hvor stor betydning premium-film og sportsudsendelser har for et betalings-tv-selskab, fremgår også af Premieres overslag over programomkostningerne i sin forretningsplan. Ifølge disse overslag vil [60 80 %] af alle licensomkostningerne i 1998 gå til premium-film ([30 50 %]) og sportsrettigheder ([20 40 %]). Det er derfor kun muligt at udvikle en alternativ programplatform, hvis man har adgang til premium-programmer, således at man kan tilbyde et attraktivt programudbud.
(49) Programressourcerne er imidlertid knappe, da transmissionsrettighederne til sådanne premium-programmer normalt indgår i langfristede, eksklusive kontrakter. For det tysktalende område har CLT-UFA og Kirch erhvervet [. . . . . .] betalings-tv-rettigheder til premium-film i »output deals« med de store Hollywood-studier, ligesom de råder over [. . . . . .] sportsrettigheder. Da CLT-UFA og Kirch overfører deres betaling-tv-rettigheder til Premiere, vil Premiere efter fusionen blive den eneste betalings-tv-udbyder, der kommer til at råde over de programressourcer, der kræves for at drive en premium-kanal. Under hele de nugældende kontrakters løbetid vil ingen anden udbyder få adgang til Premieres programressourcer. Potentielle konkurrenter vil således ikke være i stand til at skabe en alternativ programplatform for det tysktalende område. De vil højst kunne optræde som nicheudbydere af betalings-tv, hvilket også vil kræve, at de har adgang til Premieres program- og markedsføringsplatform.
(50) Det er heller ikke sandsynligt, at denne situation vil ændre sig efter udløbet af de nugældende kontrakter om transmissionsrettigheder til betalings-tv. Teoretisk vil andre tv-selskaber i og uden for Europa, og navnlig betalings-tv-selskaber i andre medlemsstater som f. eks. BSkyB Ltd eller Canal+, såvel som de store Hollywood-studier selv, kunne optræde som udbydere af betalings-tv i Tyskland og det tysktalende område. En alternativ programplatform kan imidlertid ikke skabes blot ved at indgå enkelte »output deals«. De »output deals«, som CLT-UFA og Kirch har indgået, har ikke samme løbetider. Kirch overfører rettighederne i henhold til ti »output deals« til Premiere i form af underlicens, og fire af disse kontrakter har en løbetid på [ TABELPOSITION
CLT-UFA må antages at have del i kontrollen med de kanaler, hvori CLT-UFA har minoritetsinteresser.
(79) Kirch har følgende interesser i free-tv-sektoren i Tyskland:
TABELPOSITION
(Den planlagte overtagelse af yderligere 16 % af SAT1 er anmeldt til Bundeskartellamt).
Også her må Kirch anses i dag i hvert fald at have del i kontrollen med SAT1.
(80) Derudover har Thomas Kirch, som er søn af Kirchs ejer, følgende interesser:
TABELPOSITION
Mellem PRO7 og Kirch findes der relationer, som ikke blot skyldes slægtskabet mellem henholdsvis ejer og majoritetsaktionær. Der består desuden mangeårige forretningsforbindelser mellem dem, da PRO7 kan anslås at dække ca. [40 60] % af Kirchs programbehov.
ii) Seertal
(81) De tyske free-tv-kanaler havde i 1996 følgende seertal:
TABELPOSITION
For kanalerne i CLT-UFA's indflydelsessfære var seertallene følgende:
TABELPOSITION
Kanalerne i Kirchs indflydelsessfære havde følgende seertal:
TABELPOSITION
(82) Det betyder, at de offentlige tv-kanaler tegner sig for ca. 40 % af seerne, medens de private tegner sig for ca. 60 %. Den private tv-sektor er stort set delt mellem CLT-UFA og Kirch, der står nogenlunde lige stærkt.
iii) Markedsandele på tv-reklamemarkedet
(83) På det tyske marked for tv-reklamer havde de enkelte kanaler ifølge oplysninger fra parterne baseret på bruttoreklameomsætningen følgende markedsandele:
Offentlige kanaler:
TABELPOSITION
Kanaler inden for CLT-UFA's indflydelsessfære:
TABELPOSITION
Kanaler inden for Kirchs indflydelsessfære:
TABELPOSITION
(En markedsandelsopgørelse baseret på nettoreklameindtægter giver med ganske få afvigelser det samme billede).
(84) Denne fordeling af markedsandele viser en helt anden situation for de offentlige kanaler, end da der var tale om seertallene. Medens de offentlige kanaler tegner sig for ca. 40 % af seerne, ligger deres andel af tv-reklamerne på under 10 %. Årsagen til dette fænomen ligger nok først og fremmest i, at de offentlige kanaler på grund af medielovgivningen kun må sende reklamer i 20 minutter om dagen, og det skal ske før kl. 20.00. De private tv-selskaber må derimod bruge op til 15 % af deres daglige sendetid på reklamer. De kan også sende reklamer i »prime time«, dvs. efter kl. 20.00.
(85) De offentlige kanaler finansieres således hovedsagelig via licensbetalinger, som beløber sig til ca. 7 mia. DEM om året. Dette beløb svarer nogenlunde til de netto-reklameindtægter, samtlige tv-udbydere havde på det tyske tv-reklamemarked i 1996.
(86) De to tv-familier, CLT-UFA og Kirch, tegner sig tilsammen for ca. 90 % af alle reklameindtægterne i tysk fjernsyn, og Kirch står med 50 % noget stærkere end CLT-UFA med ca. 40 %. Reklameindtægterne er koncentreret på RTL, som har de største indtægter, samt SAT1 og PRO7. De tre kanaler tegner sig tilsammen for 76 % af markedet.
2) Yderligere styrkelse af Premieres dominerende stilling inden for betalings-tv
(87) Som allerede beskrevet, udgør betalings-tv og free-tv to forskellige markeder. Der består imidlertid visse vekselvirkninger mellem de to markeder. Jo mere alsidigt og attraktivt free-tv-kanalernes programtilbud er, jo mindre incitament har seerne til derudover også at abonnere på betalings-tv. Denne vekselvirkning fremgår af, at i forhold til, hvad der har været tilfældet i Frankrig eller Det Forenede Kongerige, har betalings-tv udviklet sig ret langsomt i Tyskland, hvilket nok primært skyldes det mere alsidige udbud i tysk free-tv.
(88) Hvor attraktiv en kanal er, afhænger i afgørende grad af, hvilke programrettigheder den råder over. Hvis en tv-udbyder har en førende stilling inden for betalings-tv og free-tv og samtidig ejer de vigtigste programrettigheder for free-tv og betalings-tv, er han i stand til at styre vekselvirkningerne mellem free-tv og betalings-tv. Efter den planlagte fusion vil CLT-UFA Kirch være i stand hertil.
i) CLT-UFA og Kirch må ventes at ville tilstræbe samlede indkøb af betalings-tv- og free-tv-rettigheder
(89) Parterne har under sagsbehandlingen udtalt, at indkøb af betalings-tv- og free-tv-rettigheder i princippet sker separat. Indkøb af betalings-tv-rettigheder sorterer under Premiere, medens CLT-UFA og Kirch kun indkøber rettigheder til free-tv. Kun i undtagelsestilfælde køber en af parterne rettigheder til betalings-tv og free-tv sammen.
(90) Ifølge en avisartikel, der under henvisning til interne Bertelsmann-papirer rapporterede om en planlagt koordinering mellem betalings-tv og free-tv, har Bertelsmann ændret sine oprindelige udtalelser. I en officiel udtalelse har Bertelsmann indrømmet, at man tilstræber et samarbejde mellem CLT-UFA's free-tv-kanaler og Premiere, fordi det betragtes som en fornuftig forretningsstrategi. Dette samarbejde skulle også omfatte indkøb af rettigheder. Lidt senere fremhævede dr. Dornemann, som er medlem af bestyrelsen i Bertelsmann med særligt ansvar for tv-området, i et interview (14) fordelene ved samlet indkøb af free-tv- og betalings-tv-rettigheder.
(91) En samordning af CLT-UFA's og Premieres indkøb af programrettigheder forekommer rent faktisk at være den mest sandsynlige forretningsstrategi. Med Premiere og sine free-tv-kanaler råder CLT-UFA over hele spektret af muligheder for at udnytte programrettighederne, spændende fra pay-per-view og betalings-tv til førstegangsudsendelse og genudsendelse i free-tv. Det er derfor nærliggende at købe rettighederne samlet for hele spektret. Det vil sætte CLT-UFA i stand til at udnytte dem strategisk optimalt. F. eks. kunne sportsrettighederne udnyttes således, at de vigtigste begivenheder sendes i betalings-tv (f. eks. fodboldfinaler), mens mindre vigtige begivenheder derimod sendes i free-tv. For filmrettigheders vedkommende kan der anlægges en samlet strategi for, hvor længe der skal gå mellem udsendelse i betalings-tv og første- eller andengangsudsendelse i free-tv.
(92) Det er rigtigt, at især de store Hollywood-studier kun i et vist omfang sælger filmrettigheder i pakker, der omfatter hele spektret. Denne situation vil dog kunne ændre sig, når de kommer til at stå over for aftagere, der dækker hele spektret. Desuden vil den indkøbsstyrke, som sammenlægningen mellem de digitale Premiere-kanalers store programbehov og CLT-UFA free-tv-kanaler vil resultere i, kunne få rettighedsindehaverne til at sælge rettighederne i pakker omfattende såvel betalings-tv som free-tv.
(93) Bertelsmanns udtalelser angående fælles indkøb af rettigheder til betalings-tv og free-tv forekommer således plausible, og der er ingen grund til, at Kirch ikke også skulle følge den samme strategi. Kirch har ligesom CLT-UFA en hel tv-familie og vil som medejer af Premiere efter fusionen råde over den eneste betalings-tv-platform i Tyskland. Kirch-gruppen må derfor ventes også at ville søge at købe rettigheder til betalings-tv og free-tv samlet.
(94) Prisen for betalings-tv-rettigheder fastsættes normalt på grundlag af abonnenttallet, med et bestemt abonnenttal som garanteret minimum. I takt med Premieres voksende abonnenttal vil betalings-tv-rettighederne få stigende betydning på bekostning af free-tv-rettighederne. Samtidig får de også større strategisk betydning for CLT-UFA's og Kirchs samlede aktiviteter i tv-sektoren. Men eftersom Premiere vil være kontrolleret af CLT-UFA og Kirch i fællesskab, vil det næppe være særlig hensigtsmæssigt, at CLT-UFA og Kirch indkøber rettigheder til betalings-tv og free-tv hver for sig, når betalings-tv får stadig større betydning end free-tv. Det bliver i hvert fald tilfældet ifølge den forretningsplan for Premiere, der blev fastlagt i konsortieaftalen. Ifølge denne plan skal Premieres nettoomsætning [. . . . .].
ii) CLT-UFA og Kirch er i stand til via deres free-tv-kanaler at anlægge en programstrategi, der kan skaffe nye betalings-tv-abonnenter til Premiere Digital
(95) Parterne har gentagne gange erklæret, at det vil kræve ganske betragtelige investeringer at udvikle Premiere til en platform for digitalt tv. I det allerede omtalte interview (15) har Bertelsmann-bestyrelsesmedlemmet, dr. Dornemann, nævnt en investeringssum frem til år 2007 på 13,5 mia. DEM og tab i opstartfasen på 2,5 mia. DEM. Det er klart, at CLT-UFA og Kirch derfor har en fundamental interesse i at øge Premieres abonnenttal mest muligt. I betragtning af de ovenfor beskrevne vekselvirkninger mellem betalings-tv og free-tv vil en samordning af programlægningen i Premiere og CLT-UFA's og Kirchs free-tv-kanaler kunne yde et væsentligt bidrag hertil.
(96) Først og fremmest kan Premieres og free-tv-kanalernes programlægning udformes således, at de kompletterer hinanden. Som allerede nævnt, kan transmissionen af sportsbegivenheder f. eks. tilrettelægges således, at seernes interesse først vækkes med et par vigtige begivenheder sendt i free-tv (f. eks. fodboldkampe i de indledende runder), hvorefter højdepunkterne (finaler) sendes i betalings-tv. For så vidt angår Bertelsmanns tv-aktiviteter, blev en sådan komplementær programlægning væsentligt lettere efter fusionen i 1997 mellem CLT og UFA. Alle tv-aktiviteter er i dag samlet under CLT-UFA, som har majoritetsinteresser i den vigtigste free-tv-kanal, RTL.
(97) Desuden har CLT-UFA og Kirch i hvert fald på lidt længere sigt - i takt med udbredelsen af betalings-tv - en interesse i at gøre free-tv-kanalerne mindre attraktive for at få flest mulige seere til at tegne abonnement på betalings-tv. En sådan strategi ville normalt være forbundet med en risiko for, at en stigning i abonnenttallet blev modsvaret af et fald i reklameindtægter. Denne risiko består imidlertid kun i begrænset omfang i den foreliggende sag. Som beskrevet ovenfor, hører de private free-tv-kanaler næsten alle sammen ind under enten CLT-UFA eller Kirch (der tilsammen tegner sig for ca. 92 % af seerne i den private tv-sektor). Hvis CLT-UFA og Kirch anlægger en samordnet strategi gående ud på at gøre free-tv mindre attraktivt, vil det derfor kunne resultere i, at reklameindtægterne flyder over til de offentlige kanaler. Da disse kanaler imidlertid på grund af de reklamerestriktioner, de er underlagt, ikke kan udvide deres reklametid og specielt ikke må sende reklamer i »prime time«, er risikoen for, at reklameindtægterne dirigeres over i den offentlige tv-sektor dog yderst begrænset.
(98) Det betyder, at hvis CLT-UFA og Kirch i fællesskab bestræber sig på at mindske free-tv-kanalernes tiltrækningskraft, må det antages kun at resultere i et større tab af reklameindtægter, hvis reklameindustrien i betragtning af et faldende seertal i større omfang flytter deres reklamebudgetter fra fjernsynet til andre medier, især de trykte. Det kan kun ventes at blive tilfældet, hvis der sker et drastisk fald i seertallet. Det antal minutter, seerne gennemsnitligt bruger på at se private tv-kanaler, er steget med ca. 15 % i årene fra 1993 til 1996 i Tyskland. I samme periode er reklameomsætningen målt i 1993-priser steget med 35 %. Det viser, at seertal og reklameomsætning ikke nødvendigvis følger samme udvikling. Desuden må det tages med i betragtning, at hvis CLT-UFA og Kirch mister reklameindtægter i free-tv-sektoren, modsvares det af gevinster i det mere lukrative betalings-tv.
3) Konklusion
(99) De samlede indkøb af betalings-tv- og free-tv-rettigheder og den komplementære programlægning, der må ventes at blive tale om, førere til en yderligere styrkelse af Premieres dominerende stilling på markedet for betalings-tv.
d) Konklusion
(100) Af de ovennævnte grunde må den planlagte fusion ventes at føre til, at Premiere varigt kommer til at indtage en dominerede stilling på markedet for betalings-tv i Tyskland. De samlede indkøb af rettigheder til betalings-tv og free-tv og den komplementære programlægning, der må ventes at blive tale om, vil yderligere styrke Premieres dominerende stilling på markedet for betalings-tv.
(101) Premiere må også antages at komme til at besidde en varigt dominerende stilling, hvis man lægger et marked for udbud af betalings-tv omfattende hele det tysktalende område til grund. De samme betragtninger som for det tyske marked gør sig gældende her. Der består dog den forskel, at kabelnettene i f. eks. Østrig - i modsætning til i Tyskland - udelukkende drives af private operatører. Medens opsplitningen af de tyske kabel-tv-net og Telekoms faktiske monopolstilling inden for tilførselsnet på netniveau 3 bevirker, at private kabelnetoperatører uafhængigt af, om de har adgang til premium-programmer eller ej, ikke kan udvikle nogen alternativ programplatform og tage konkurrencen op med Premiere på dette område, vil i hvert fald de større private kabelnetoperatører i Østrig teoretisk kunne udvikle en alternativ programplatform for deres egen region. Men eftersom Premiere i Tyskland har gennemtvunget transportmodellen over for Telekom, må Premiere ventes også i den øvrige del af det tysktalende område at ville nægte at markedsføre sine programmer via kabeloperatørerne. Det svarer til den strategi, Premiere hidtil har fulgt med sit analoge program. I Østrig har Premiere hidtil ikke tilladt kabelnetoperatørerne at markedsføre sine programmer direkte. I efteråret 1997 frafaldt Premiere ganske vist sit krav om selv at markedsføre dem og tilbød at overlade det analoge Premiere-program til en østrigsk kabelnetoperatør. Umiddelbart inden aftalens undertegnelse trak Premiere imidlertid dette tilbud tilbage. Det må derfor ventes, at Premiere efter fusionen er og fortsat vil være den eneste program- og markedsføringsplatform i hele det tysktalende område, da ingen andre virksomheder råder over de programressourcer, der er nødvendige for at udvikle deres egen programplatform, og da dekoderinfrastrukturen kontrolleres af Bertelsmann og Kirch.
3. Markedet for tekniske tjenester til betalings-tv
a) BetaDigitals og Telekoms monopoler
(102) Fusionen vil resultere i, at BetaDigital får et varigt monopol inden for tekniske tjenester på satellitområdet. Efter den parallelle fusion mellem Deutsche Telekom og BetaResearch vil Telekom få et monopol inden for adgangsstyring på kabelområdet.
(103) BetaDigital er i dag den eneste udbyder af tekniske tjenester til digital transmission af signaler via satellit. Ifølge parterne skal Bertelsmann ganske vist også i mindre omfang udbyde tekniske tjenester til betalings-tv via Cologne Broadcasting Center GmbH. Parterne har dog ikke givet nærmere oplysninger om disse aktiviteter.
(104) Telekom vil også efter fusionen være den eneste udbyder af tekniske tjenester til digital signaltransmission i kabelnettene. CLT-UFA, Kirch og Telekom har i deres aftale om omstrukturering af BetaReseach fastsat, at Telekom ved udbud af tekniske tjenester til transmission af digitale tv-programmer i sine bredbåndsnet udelukkende skal benytte beta-adgangsstyringsteknologien baseret på d-box-dekoderen.
b) Den dominerende stillings varige karakter
(105) På markedet for tekniske tjenester til digital datatransmission i det tysktalende område vil BetaDigital få en varigt dominerende stilling i hvert fald i satellitsektoren. Også i kabelsektoren må Telekom ventes fortsat at være den eneste udbyder af tekniske tjenester til transmission af betalings-tv i kabelnettene i Tyskland og desuden komme til at indtage en varigt dominerende stilling. Denne vurdering beror på de nedenfor anførte betragtninger.
i) Fusionen vil bevirke, at d-box-teknologien bliver den faktiske digitale standard i det tysktalende område
(106) Udbud af betalings-tv kræver en særlig teknisk infrastruktur. Denne kan enten etableres af betalings-tv-udbydere eller af andre virksomheder, i første række kabelnetoperatører. Som følge af kabelnettenes struktur i Tyskland er private kabelnetoperatører ikke på egen hånd i stand til at udvikle den tekniske infrastruktur til transmission af betalings-tv, da deres kabeløer for det meste er for små til, at det kan betale sig at foretage de investeringer, der er nødvendige for at udvikle eget adgangsstyringssystem og egen dekoderbase til betalings-tv. Desuden kontrollerer de private kabelnetoperatører kun dele af netniveau 3 og 4, der benyttes til spredning af kabel-tv. På netniveau 3, der omfatter nettet fra kabel-hovedstationen, hvor det digitale programsignal modtages og fødes ind i kabelnettet, og frem til modtagerhusstandens ejendomsskel, er langt størsteparten af kabelnettene Telekoms. Private kabelnetoperatører kan derfor kun udvikle en alternativ teknisk infrastruktur til transmission af betalings-tv under Telekoms medvirken.
(107) Efter fusionen vil Premiere sende digitalt fjernsyn på basis af d-box-teknologien og d-box-dekoderen. Telekom vil udbyde tekniske tjenester til betalings-tv i kabelsektoren på basis af beta-adgangsteknologien og d-box-dekoderen. Netop de virksomheder, der hver for sig var prædestinerede til at udvikle en infrastruktur til digitalt tv og udbyde tjenester hertil, har således lagt sig fast på beta-adgangsteknologien på basis af d-box-dekoderen. Der kan derfor ikke ventes i overskuelig fremtid at ville opstå nogen alternativ teknisk platform til digitalt tv i det tysktalende område.
ii) Premieres monopol som programplatform vil på længere sigt forhindre, at der indføres en anden teknologi
(108) Installering af en alternativ teknisk infrastruktur til transmission af betalings-tv vil være forbundet med meget store investeringer. Disse investeringer vil kun blive bekostet af andre potentielle udbydere, hvis de føler sig sikre på at kunne trænge ind på markedet. Det ville forudsætte, at en ny udbyder af betalings-tv etablerede sig i Tyskland. Vedkommende kunne enten udvikle sin egen tekniske platform på grundlag af alternativ adgangsteknologi eller give andre udbydere mulighed for at opbygge en teknisk infrastruktur. Men som allerede anført, er det i betragtning af Premieres etablerede stilling i relation til abonnentstamme og særlige programressourcer ikke sandsynligt, at en yderligere betalings-tv-udbyder vil kunne trænge ind på markedet.
(109) Derudover vil en alternativ adgangs- og dekoderteknologi kun kunne etableres i satellitsektoren, da CLT-UFA, Kirch og Telekom i omstruktureringsaftalen har fastsat, at Telekom ved udbud af tekniske tjenester til transmission af digitale tv-programmer i sit bredbåndsnet udelukkende skal benytte beta-adgangsteknologien baseret på d-box-dekoderen. Dermed vil enhver potentiel udbyder af betalings-tv og enhver potentiel anden udbyder af adgangsstyringstjenester inden for Telekoms kabelnet alligevel være tvunget til at benytte beta-adgangsteknologien og d-box-dekoderen via Telekom.
iii) Enhver potentiel udbyder af adgangsstyringstjenester vil være afhængig af BetaResearch's licenspolitik
(110) BetaResearch er licensgiveren på det adgangsstyringssystem, der anvendes i d-boxen. Af sikkerhedsgrunde blev der, som det bemærkes af parterne, udviklet et lukket system. Også andre betalings-tv-udbydere, som allerede har erfaringer på markedet for betalings-tv, som f. eks. Canal+ og BSkyB, foretrækker at bruge lukkede adgangsstyringssystemer på grund af den angiveligt større sikkerhed i datatransmissionen. I overensstemmelse med DVB-standarden findes der to muligheder for at undgå, at en seer, der modtager betalings-tv med forskellige adgangsstyringssystemer, er nødt til at bruge flere dekodere, nemlig Simulcrypt-metoden og den såkaldte »CI« -metode (»common interface«, dvs. en fælles grænseflade)
(111) CI-metoden åbner mulighed for at bruge vidt forskellige adgangsstyringssystemer i den samme dekoder, således at enhver anden udbyder af betalings-tv og tjenester kan varetage adgangsstyringen ved brug af den eksisterende dekoderbase. I modsætning til, hvad der gør sig gældende ved Simulcrypt-metoden, er det ikke nødvendigt at indgå aftale med den, der har installeret dekoderbasen, om tilkobling af dette adgangsstyringssystem til dekoderens lukkede adgangsstyringssystem. Ved brug af et lukket adgangsstyringssystem er det vigtigt, at der er garanti for ikke-diskriminerende adgang til dette system. Dette forudsætter efter Kommissionens opfattelse, at licensgiveren på dekoderteknologien kan træffe sine forretningsbeslutninger uafhængigt af en programudbyder. I den foreliggende sag er der ikke sikkerhed for en sådan uafhængighed, eftersom BetaResearch i overvejende grad kontrolleres af virksomheder, der har egne interesser som programudbydere.
(112) Når alle aktuelle og potentielle udbydere af digitalt betalings-tv og Telekom som udbyder af tekniske tjenester i kabelsektoren har lagt sig fast på beta-adgangsstyringsteknologien og d-box-dekoderen, er det udelukket, at der vil kunne installeres en alternativ dekoderbase i Tyskland. Enhver anden potentiel udbyder af adgangsstyringstjenester ville derfor også være nødt til at benytte d-box-dekoderen. D-boxen arbejder med et lukket (»proprietary«) krypteringssystem, som er udviklet af BetaResearch. Potentielle udbydere af tekniske tjenester til betalings-tv er derfor henvist til at få BetaResearch til at give dem licens på beta-adgangsstyringsteknologien. Det gælder både for kabel- og for satellittransmission. BetaResearch kan dog ikke antages at have nogen økonomisk interesse i, at BetaDigital eller medejeren Telekom påføres konkurrence på markedet for tekniske tjenester til betalings-tv inden for adgangsstyring i satellit- og kabelsektoren. Gennem sin licenspolitik vil BetaResearch kunne forhindre andre tjenesteudbydere i at komme ind på markedet.
iv) Kontrollen med dekoderinfrastrukturen giver Bertelsmann/Kirch kontrol med mulige applikationer baseret på d-boxen
(113) Via en applikationsprogrammeringsgrænseflade, den såkaldte API (»application programming interface«), kan tredjemand, der ønsker at udvikle egne applikationer, få adgang til dekoderens operativsystem. Et typisk eksempel herpå er elektroniske programguider, som viser de programmer, der er til rådighed, på skærmen som en slags menu. D-boxen har for øjeblikket ingen offentligt tilgængelig version af operativsystemets grænseflade. Det bevirker, at tredjemand, der ønsker at gøre brug af d-boxen til egne applikationer, er nødt til at lade BetaResearch etablere dem i operativsystemets source-code.
(114) Ifølge parterne vil BetaResearch udvikle en API til d-boxen og offentliggøre den senest ved udgangen af 1998. Der foreligger endnu ingen oplysninger om licenspolitikkens udformning og specielt ikke om licensafgifterne for brugen af API. Det er derfor heller ikke muligt på indeværende stadium at vurdere, om BetaResearch's API vil blive stillet til rådighed på rimelige markedsvilkår i lighed med andre udbyderes - f. eks. Open TV's og MediaHighways - API'er. Man kan dog gå ud fra, at API'en på grund af den korte tid, der er gået siden d-boxens introduktion på markedet, kun vil have et ringe funktionsomfang. Denne vurdering støttes af, at andre udbydere siden introduktionen af deres API i årenes løb hele tiden har forbedret den for at sikre en fuldstændig udnyttelse af hele dekoderteknologien og dermed bane vej for udviklingen af krævende applikationer.
(115) Ifølge parterne skal d-boxens API give to muligheder for udvikling af applikationer. I det første tilfælde er applikationen etableret ved hjælp af API-funktionerne, dvs. den foregår direkte på API-niveauet (»native applications«). En sådan applikation kan kun foregå på d-boxen. På alle andre systemer vil applikationen ikke fungere. I det andet tilfælde monteres der en »virtual machine« (VM) på API'en, som omsætter API-specifikke funktioner til API-uafhængige funktioner. Dette giver mulighed for at udvikle og gennemføre applikationer uafhængigt af API. Parterne har gjort gældende, at DVB's arbejde med at opstille specifikationer for en standardiseret API, der arbejder som en VM, ventes afsluttet midt i 1998. BetaResearch vil da kunne begynde produktudviklingen, som anslås at tage yderligere 6 9 måneder.
(116) Så længe der ikke findes en standardiseret API, vil d-boxens API kun tilbyde lukkede applikationer, hvilket betyder, at det er nødvendigt at have licens på API for at kunne udvikle en applikation. Parterne anfører videre, at den fremtidige API vil kunne udvides med flere funktioner, hvis licenstagerne ønsker det. I så fald ville licenstagerne imidlertid være tvunget til at give detaljerede oplysninger om, hvorfor de ønsker en bestemt funktion stillet til rådighed. BetaResearch træffer derefter afgørelsen herom. Det må antages, at der kun vil blive realiseret sådanne funktioner, som er i BetaResearch's - dvs. ejernes - interesse. Udvikling af nye funktioner er forbundet med omkostninger, som helt eller delvis bæres af licenstageren. Licenstagerne har ingen valgmuligheder, da det kun er BetaResearch, der kan give licens på d-boxens API. Desuden har licenstageren ingen indflydelse på, hvor hurtigt udviklingsarbejdet udføres i BetaResearch. I den forbindelse er det også tvivlsomt, om BetaResearch overhovedet vil afsætte tilstrækkelig kapacitet til udviklingsarbejde for licenstagere. For BetaResearch vil være nødt til at koncentrere sig om tidsplanen for frigivelse af nye API-versioner og primært bruge sin kapacitet hertil og ikke til hurtigt at gennemføre yderligere udviklingsarbejde for licenstagere, der konkurrerer med Premiere.
(117) Desuden kommer d-boxens API sammenlignet med de andre systemer, der allerede findes på markedet, i første omgang ikke til at give nogen yderligere programmeringshjælp eller værktøjer, der kunne gøre det lettere hurtigt og med få omkostninger at udvikle eller lade andre udvikle krævende applikationer. Det betyder, at licenstagerne er tvunget til at lade alt arbejde i forbindelse med udvikling af applikationer foretage af BetaResearch, der som den eneste er i stand til at udføre krævende udviklingsarbejde. At en licenstager selv skulle kunne udvikle en applikation, er udelukket alene på grund af omkostningerne herved og især det manglende detailkendskab til d-boxens API.
c) Konklusion
(118) Af de ovennævnte grunde må den planlagte fusion ventes at føre til en varigt dominerende stilling for BetaDigital på markedet for tekniske tjenester til betalings-tv i satellitsektoren og under hensyn til Bertelsmanns og Kirchs kontrol med dekoderinfrastrukturen også til en styrkelse af Premiers dominerende stilling på markedet for betalings-tv. Premieres dominerende stilling inden for betalings-tv vil desuden yderligere forstærke BetaDigitals dominerende stilling på markedet for tekniske tjenester til satellittransmitteret betalings-tv i det tysktalende område. Med udgangspunkt i et samlet marked for tekniske tjenester til såvel satellit- som kabeltransmitteret betalings-tv vil den anmeldte fusion i sammenhæng med den parallelle fusion mellem Deutsche Telekom og BetaResearch føre til skabelse af et dominerende duopol i det tysktalende område. Hverken BetaDigital eller Telekom vil være udsat for nogen væsentlig konkurrence på dette marked. I betragtning af den fælles teknologi og ejersammenfaldet i BetaResearch kan der heller ikke ventes at ville bestå nogen konkurrence mellem BetaDigital og Telekom.
VI. FREMME AF DEN TEKNISKE OG ØKONOMISKE UDVIKLING
(119) Parterne har gjort gældende, at den infrastruktur, der er nødvendig for en vellykket indførelse af digitalt tv, kun kan skabes ved, at Bertelsmanns og Kirchs ressourcer lægges sammen. Opbygningen af en dekoderbase anføres at koste ca. [500 1 000] DEM pr. tilsluttet husstand, hvilket med et anslået abonnenttal på [3 10] mio. vil resultere i udgifter på ca. [1,5 10] mia. DEM over ti år. Hertil kommer yderligere investeringer på [50 300] mio. DEM til opbygning af det digitale sendecenter og adgangsstyringsteknologien. Endelig vil der i løbet af de kommende år skulle investeres adskillige milliarder DEM i programmer. Men når først denne digitale infrastruktur er blevet etableret ved hjælp af parternes investeringer, vil tredjemand med relativt få omkostninger kunne levere alle mulige tillægstjenester, ikke mindst fordi udbredelsen af det digitale betalings-tv yderligere vil nedbryde seernes modvilje mod at betale for et abonnement.
(120) Parternes påstande kan anfægtes på flere konkrete punkter. Det er muligvis rigtigt, at seerne i hvert fald i de første år efter indførelsen af digital-tv vil leje og ikke købe de nødvendige dekodere. I så fald må disse dekodere finansieres. Omkostningerne herved kan imidlertid på ingen måde komme op på de beløb, parterne angiver. Lejen på en d-box ligger for øjeblikket på ca. [10 30] DEM. I bilag 2 c til aftalen mellem CLT-UFA og Taurus anslås gennemsnitsprisen for Nokias d-box i perioden fra august 1995 til december 1999 til ca. [400 1 000] DEM. Med en månedlig leje på [10 30] DEM ([100 400] DEM om året) vil den indkøbspris, der skulle finansieres, således allerede være amortiseret efter [1 5] års forløb. Kun i denne periode påløber der renter, som i øvrigt vil være faldende i takt med et stigende antal udlejninger. Efter [1 5] års forløb vil udlejningen af dekoderen give fortjeneste. Dette stemmer med Premieres business plan af 7. november 1997 [. . . . .]. I denne business plan er der i rubrikken dekoderfinansiering for 1998 anført udgifter på [100 200] mio. DEM, som løbende frem til år 2002 falder til [10 30] mio. DEM. Udgifterne i den samlede femårsperiode beløber sig således på basis af et abonnenttal på [2 5] mio. seere til [200 500] mio. DEM. Øjensynligt har parterne i deres beregning af omkostningerne ved dekoderbasen ikke taget hensyn til lejeindtægterne. Under alle omstændigheder er disse omkostninger ikke af den størrelsesorden, parterne har angivet.
(121) Ifølge parterne er det kun Bertelsmann og Kirch, der sammen er i stand til at tilvejebringe det attraktive programudbud, der skal til for at sikre digital-tv's gennembrud, men denne påstand dokumenteres ikke yderligere. Påstanden kan ganske vist være rigtig, hvis Kirch helt skulle nægte Premiere adgang til sine programressourcer og især sine premium-rettigheder og samtidig komme i finansielle vanskeligheder som følge af en sådan blokadepolitik på grund af de omfattende finansielle forpligtelser, der følger af de »output deals«, Kirch har indgået. En sådan situation, som den aftegnede sig, før Bertelsmann og Kirch nåede til enighed, behøver imidlertid ikke at opstå.
(122) I det omfang, hvor parterne faktisk bidrager til en udbredelse af digitalt tv ved at etablere en digital infrastruktur og udbyde et attraktivt program i fællesskab, bemærkes, at de netop ved at gøre det i fællesskab som anført ovenfor afskærmer det fremtidige marked for digitalt betalings-tv og varigt bringer det under deres kontrol. Fusionen udelukker enhver mulighed for konkurrence på dette marked. For så vidt som den bidrager til udbredelse af digitalt tv og dermed til at fremme den tekniske og økonomiske udvikling, er dette bidrag ikke relevant efter fusionsforordningen. Det understreges i den forbindelse, at det kriterium angående fremme af den tekniske og økonomiske udvikling, der er anført i forordningens artikel 2, stk. 1, litra b), forudsætter, at der ikke lægges hindringer i vejen for konkurrencen. Derudover er det yderst tvivlsomt, om fusionen rent faktisk vil yde et positivt bidrag til at fremme den tekniske og økonomiske udvikling. Som følge af parternes afskærmning af og kontrol med markedet vil andre potentielle udbydere af digitalt betalings-tv og multimedietjenester ikke frit og uhindret kunne operere på dette marked. Der er grund til at frygte, at det vil lægge tekniske og økonomiske hindringer i vejen for udviklingen af digitalt tv og andre digitale tjenester.
VII. PARTERNES TILSAGN
1. Tilsagn
(123) Ved brev af 28. april og 4. maj 1998 tilbød parterne en række tilsagn, som skulle imødekomme Kommissionens indsigelser mod den planlagte fusion. Disse tilsagn går i alt væsentligt ud på følgende:
a) Programrettigheder
(124) Tredjeparter vil i et bestemt tidsrum få adgang til 25 % af betalings-tv-rettighederne fra Kirchs og CLT-UFA's »output-deals« med Hollywood-studierne [. . . . .]. Rettighederne udbydes hvert år for det næstfølgende år. De 25 % af disse studiers produktion omfatter 25 % af betalings-tv-rettighederne inden for kategorierne [. . . . .]. Prisen på betalings-tv-rettighederne beregnes på grundlag af de kontrakter, der er indgået med Hollywood-studierne, dvs. efter den største betalings-tv-udbyder på det relevante marked. Hollywood-studierne selv kan ikke deltage heri som aftagere. Tilbuddet om at udbyde og afgive 25 % af rettighederne i henhold til »output-deals« gælder kun, så længe Premiere har fem af syv »output-deals« angående betalings-tv-rettigheder, og højst indtil 1. januar 2003.
b) Pakkestrukturen
(125) Premiere vil åbne sit programkoncept og give afkald på at gøre et abonnement på sin egen basispakke betinget af, at der også abonneres på film- og sportskanalerne. Dette tilsagn gælder, så længe der ikke er etableret nogen anden platform med premium-pakker, dog højst indtil 1. januar 2003.
c) Kabelnetoperatører
(126) Fusionsparterne er rede til at samarbejde om distributionen med kabelnetoperatørerne. Ud over hvervning af nye kunder omfatter dette også information og bistand ved markedsføringen. Kunderelationerne skal dog fortsat ligge hos Premiere. Kabelnetoperatørerne vil få et rimeligt vederlag for deres medvirken.
d) Rettigheder til betalings-tv og free-tv
(127) Premiere vil selv indkøbe de betalings-tv-rettigheder, selskabet har brug for, og vil ikke erhverve nogen free-tv-rettigheder, hvilket betyder, at der ikke bliver foretaget samlede indkøb af såvel betalings-tv- som free-tv-rettigheder via Premiere.
e) BetaResearch
(128) Telekom vil oprette et teknisk ekspertudvalg, som alle virksomheder, der arbejder med digital-tv, har adgang til. Dette ekspertudvalgs henstillinger implementeres efter retningslinjerne i de aftaler, der er indgået mellem Bertelsmann, Kirch, Telekom, ARD og ZDF. BetaResearchs moderselskaber er desuden rede til at give andre foretagender adgang til at erhverve op til 25 % af BetaResearchs kapital via et fælles holdingselskab. Ingen vetorettigheder er dog knyttet til denne andel. Bertelsmann, Kirch og Telekom skal fortsat bevare deres vetorettigheder. Kirchs ledende rolle især ved udpegelse af direktionen fremhæves på ny af parterne.
(129) BetaResearch vil efter anmodning meddele enhver aftager, der ønsker at udføre krypteringstjenester for sig selv eller andre, en CA-licens (tvangslicens) på grundlag af en almindeligt tilgængelig standardkontrakt. Kan parterne ikke nå til enighed om vilkårene heri, navnlig licensafgifter, skal en voldgiftsinstans træffe afgørelse om, hvorvidt vilkårene er rimelige.
(130) BetaResearch forpligter sig til inden udgangen af 1998 at offentliggøre d-box-nettets API (»native API«) og at lade eventuelle tvister om licenser afgøre af en voldgiftsinstans. BetaResearch forpligter sig desuden til at udvide denne »native API« med den grænseflade, som DVB skal opstille standarder for, så snart DVB har vedtaget en sådan standard. BetaResearch vil desuden overtage alle fremtidige DVB-standarder.
(131) BetaResearch vil give enhver interesseret producent produktionslicens på standardvilkår og lade enhver eventuel tvist angående licensvilkårene afgøre ved voldgift. En »Technical Verification Test« foretaget af BetaResearch er betingelsen for, at dekoderen kan udbydes på markedet. Denne producentcertificering kan efter to-tre års forløb foretages af uafhængige tredjeparter.
f) BetaDigital
(132) Ønsker en udenforstående at gøre brug af BetaDigitals tjenester, og nås der ikke til enighed om vilkårene herfor, vil BetaDigital lade tvisten afgøre ved voldgift.
2. Vurdering
a) Programrettigheder
(133) Det er usandsynligt, at de tilbudte 25 % af betalings-tv-rettighederne fra parternes »output-deals« vil få en potentiel udbyder af betalings-tv til at søge ind på markedet. Vedkommende ville være nødt til at betale den pris, der også gælder for Premiere. Eftersom denne beregnes på grundlag af abonnenttallet (med et garanteret abonnentminimum), ville en nytilkommen konkurrent løbe en ret betydelig risiko, som ville blive øget i takt med den hurtige stigning i Premieres abonnenttal, der må forudses. Ifølge parternes tilbud vil enhver interesseret køber være nødt til inden for et bestemt tidsrum i et år at afgøre, hvilke rettigheder han gerne vil købe for det næstfølgende år. Vedkommende vil således tidligst kunne erhverve rettigheder for år 2000. Men i år 2000 vil Premiere ifølge sin businessplan have ca. [. . . . .] mio. abonnenter, og det er på basis af det abonnenttal, at prisen vil blive beregnet. Den potentielle køber ville da skulle betale ca. 2,3 mio. USD pr. film. I den sammenhæng må det fastholdes, at Hollywoodstudierne selv blev udelukket som aftagere (tilbagekøbere) i tilsagnet. Dermed har parterne allerede fra begyndelsen udelukket de potentielle købere, som sandsynligvis ville være de eneste, der kunne bære den risiko, der er forbundet med at købe disse rettigheder. Desuden gælder tilsagnet kun frem til udgangen af 2002. Det betyder, at der kun kan blive tale om at afgive rettigheder for i alt tre år. Endvidere bemærkes, at tilsagnet kun gælder de »output-deals«, der er indgået med Hollywood-studierne. Sportsrettigheder, som ved siden af premium-film også har afgørende betydning for premium-kanaler, er ikke omfattet heraf. Som helhed kan tilsagnet ikke anses at åbne mulighed for, at der etableres en anden programplatform.
b) Pakkestrukturen
(134) Parterne gør gældende, at potentielle udbydere af basispakker og sportsprogrammer vil få lettere adgang til markedet, når abonnenterne ikke er tvunget til at abonnere på en Premiere-basispakke for at kunne tegne abonnement på Premieres film- og sportskanaler. Dette tilsagn kan faktisk gøre det lettere for en alternativ programplatform at skaffe sig abonnenter til en basispakke i konkurrence med Premiere. Man det kan dog næppe bidrage til at sikre, at der opstår en sådan programplatform - den kan kun udvikle sig på basis af premium-kanaler (»anchor channels«).
c) Kabelnetoperatører
(135) Parterne har kun tilbudt et distributionssammarbejde med kabelnetoperatørerne. Det er dermed udelukket, at kabelnetoperatørerne selv vil kunne markedsføre Premiere og dermed opbygge deres eget kundeunderlag, ligesom de heller ikke vil kunne ompakke programmerne. Hvis kabelnetoperatørerne skal kunne opbygge en alternativ programplatform, skal de imidlertid - rent bortset fra, at de i betragtning af den nuværende netstruktur vil være nødt til at samarbejde med Telekom - i det mindste selv kunne erhverve de enkelte programpakker fra Premiere, navnlig premium-film og sportskanaler, pakke dem sammen med andre kanaler og tilbyde dem til deres kabelkunder.
d) Rettigheder til betalings-tv og free-tv
(136) Tilsagnets ordlyd åbner mulighed for, at Premiere ikke blot køber de rettigheder, selskabet har brug for, hos andre udbydere, men også hos Kirch og CLT-UFA. I så fald vil CLT-UFA og Kirch kunne indkøbe rettigheder til betalings-tv sammen med rettigheder til free-tv. Tilsagnet har derfor ingen betydning.
e) BetaResearch
(137) Tilsagnet om, at Telekom etablerer et teknisk ekspertudvalg, betyder blot, at andre får adgang til det udvalg, der allerede findes med ARD og ZDF. Det må fastholdes, at ekspertudvalget ifølge aftalen med ARD og ZDF ganske vist skal rådgive i spørgsmål om teknisk udvikling, men det kan ikke gennemtvinge, at henstillingerne føres ud i livet.
(138) Parternes tilbud om at lade andre købe sig ind i BetaResearch kunne føre til en vis gennemsigtighed i beslutninger om den fremtidige teknologiudvikling. Men da andre højst vil kunne erhverve 25 % af BetaResearch, og da der ikke er vetorettigheder knyttet til denne aktiepost, bevarer Bertelsmann og Kirch som dominerende udbydere af betalings-tv og Telekom som dominerende kabelnetoperatør deres fælles kontrol med BetaResearch og dermed med udviklingen af teknikken.
(139) Indførelsen af en tvangslicens og en voldgiftsprocedure for afgørelse af tvister angående licensvilkårene, navnlig licensafgiften, kan ganske vist yde et vist bidrag til at sikre, at der ikke udøves diskrimination ved meddelelse af licenser. Dette tilsagn ændrer dog intet ved, at udviklingen af den teknologi, der meddeles licens på, kontrolleres af Bertelsmann, Kirch og Telekom. Med BetaResearchs forpligtelse til inden udgangen af 1998 at offentliggøre d-box-nettets API og lade eventuelle tvister afgøre ved voldgift samt udvide »native API« med den grænseflade, DVB opstiller standarder for, så snart de foreligger, er der blot tale om en bekræftelse af, hvad parterne i forvejen havde erklæret var deres hensigter. Tilbuddet om, at BetaResearch vil give alle interesserede dekoderproducenter produktionslicens på standardvilkår og lade eventuelle tvister om vilkårene herfor afgøre ved voldgift, kan ganske vist bidrage til at skabe konkurrence inden for produktion af dekodere. Men det ændrer intet ved, at Bertelsmann og Kirch som de dominerende betalings-tv-udbydere og Telekom som den dominerende kabelnetoperatør kontrollerer udviklingen af dekoderteknologien.
f) BetaDigital
(140) Tilsagnet om, at BetaDigital i tilfælde af uenighed om vilkår også vil lade sagen afgøre ved voldgift, ændrer intet ved, at BetaDigital kommer til at få et vedvarende monopol på markedet for tekniske tjenester til satellittransmitteret betalings-tv.
g) Samlet vurdering af tilsagnene
(141) Med de tilbudte tilsagn vil parterne ganske vist på det tekniske område skabe en vis gennemsigtighed og adgang til d-box-teknologien. Parterne er dog ikke rede til at afgive deres enekontrol med denne teknologi og i særdeleshed dens videre udvikling. Inden for betalings-tv kan disse tilsagn ikke antages at give realistisk mulighed for, at der kan opstå en alternativ program- og markedsføringsplatform. Premiere vil dermed fortsat være i stand til at diktere vilkårene for andres adgang til markedet. Samtidig reducerer den manglende mulighed for en alternativ programplatform yderligere værdien af tilsagnene på det tekniske område, i hvert fald med hensyn til licenser på adgangsstyring, da der ikke kan ventes at blive udviklet nogen teknisk platform uden en sådan alternativ programplatform.
3. Yderligere tilsagn
(142) Den 13. og den 19. maj 1998 udvidede parterne deres tilsagn på følgende områder:
a) Kabelnetoperatører
(143) Ud over distributionssamarbejdet vil Premiere give kabelnetoperatørerne mulighed for på visse betingelser at markedsføre sine programmer og for så vidt at opbygge deres egne kunderelationer. Programudbydere inden for free-tv, betalings-tv og pay-per-view er principielt udelukket fra at markedsføre programmerne. Der er ikke tale om eksklusiv markedsføring, så Premiere og kabelnetoperatørerne konkurrerer med hinanden ved markedsføringen. Kundeforholdet skal principielt bestå mellem abonnenten og den part, der har hvervet den pågældende kunde. Data angående de kunder, som kabelnetoperatørerne har hvervet, skal imidlertid stilles til rådighed for Premiere i dennes SMS, så selskabet kan orientere kunderne om supplerende tilbud og tjenesteydelser (f. eks. pay-per-view) og sende dem generelle kundeinformationer. Kabelnetoperatørerne kan ikke markedsføre Premieres pay-per-view-tilbud.
(144) Kabelnetoperatørerne skal tilbyde programpakkerne med samme sammensætning som Premiere. Det er ikke tilladt at opløse de enkelte programpakker eller Premieres pakkestruktur som sådan. Kabelnetoperatørerne kan dog udvide Premieres programpakker med egne supplerende tilbud. De kan desuden markedsføre andre udbyderes programpakker og enkeltprogrammer. Da Premiere ikke stiller krav om, at premiumpakker skal tilbydes sammen med basispakken (jf. betragtning 125), kan kabelnetoperatørernes kunder ikke blot abonnere på en kombination af Premieres pakker, men også på kabelnetoperatørens eventuelt egen basispakke. At kunden abonnerer på en sådan basispakke, må dog ikke gøres til en forudsætning for, at der kan tegnes abonnement på Premieres programmer. Den pris, kabelnetoperatørerne skal betale for Premieres pakker, er Premieres salgspris på kabelmarkedet minus de omkostninger, som Premiere sparer ved, at tredjemand markedsfører pakkerne. Kabelnetoperatørerne skal ligesom Premiere tilbyde udlejning af d-box-dekodere, som skal tages af Nokia-kontingentet (1 mio. dekodere), indtil dette er opbrugt.
(145) En kabelnetoperatør må ikke misbruge den frihed, han har fået, til ved udnyttelsen af kablet at begrænse markedsføringen af Premieres programmer kapacitetsmæssigt, hvilket vil sige, at han skal markedsføre hele Premieres programtilbud. I modsat fald er Premiere ikke forpligtet til at overlade markedsføringen af programmet til kabelnetoperatøren. Hvis kapaciteten er begrænset, skal Premiere og kabelnetoperatørerne enten rette sig efter de retningslinjer, der afstikkes af delstaternes medieanstalter, eller enes om en anden objektiv måde at fordele kapaciteten på.
b) Kabelnet
(146) Den 20. maj 1998 meddelte Telekom desuden, at selskabet indtil den 31. december 1999 vil holde to digitale kanaler på hyperbåndet fri til en potentiel anden programudbyder. Telekom er desuden villig til i samarbejde med netniveau 4-operatører at udvide kabelkapaciteten på bånd IV, dog kun i de områder, hvor der er mulighed for en refinansiering for kabeloperatørerne (netniveau 3 og 4).
c) BetaResearch
(147) Ifølge parternes tilbud om at lade tredjemand købe sig ind i BetaResearch via et holdingselskab (se betragtning 128) skal alle selskabsdeltagerne, dvs. Bertelsmann, Kirch, Telekom og holdingselskabet, have samme rettigheder. Ved afstemninger findes flertallet i overensstemmelse med gældende retsregler (der er ikke fastsat særlige kvorumbestemmelser). Særlige rettigheder, der har været indrømmet de enkelte hidtidige selskabsdeltagere, ophæves.
4. Vurdering
a) Kabelnetoperatører
(148) Parternes nye tilsagn er ikke egnet til at skabe de nødvendige forudsætninger for, at der kan etableres en alternativ program- og markedsføringsplatform i kabelnetsektoren. Parterne henviser i deres følgebrev selv til, »at der på det tyske marked på nuværende tidspunkt ikke findes nogen partnere til en økonomisk fornuftig realisering af disse markedsføringsformer, eller at der i hvert fald ikke hidtil har været nogen, der har vist sig villige til at foretage de nødvendige investeringer med henblik på at opbygge sådanne infrastrukturer«. Med kabelnettenes nuværende struktur er de private kabelnetoperatører faktisk ikke i stand til at etablere en program- og markedsføringsplatform.
(149) Som anført under betragtning 63 driver private kabelnetoperatører primært kun virksomhed på netniveau 4 (ejendomstilslutning, kabeløer). Nettene på netniveau 3 (fordelingsnet fra kabelhovedstation til ejendommens skel) ejes stort set udelukkende af Telekom. Dermed er de private kabelnetoperatører på nuværende tidspunkt nødt til at gøre brug af Telekoms tjenester på netniveau 3. Uden at kunne bruge netniveau 3 kan de private kabelnetoperatører imidlertid ikke skabe en alternativ programplatform. Som følge af de opsplittede kabel-tv-net og Telekoms stilling som praktisk talt eneoperatør af tilførselsnet på netniveau 3 kan de private kabelnetoperatører på nuværende tidspunkt ikke tilbyde en alternativ programplatform i konkurrence med Premiere.
(150) Telekom har under proceduren ikke vist sig villig til at indgå et samarbejde med de private kabelnetoperatører med henblik på at etablere en alternativ kabelplatform eller i det mindste at overlade kabelnetoperatørerne brugen af netniveau 3. På spørgsmålet om, hvordan adskillelsen mellem netniveau 3 og 4 kunne overvindes, erklærende Telekom den 22. maj 1998 ganske vist, at der med henblik på brugen af Telekoms tjenester i forbindelse med den digitale kabelplatform og en digital markedsføringsplatform vil blive indgået individuelle aftaler mellem Telekom og de parter, der ønsker at gøre brug af tjenesterne (programudbydere, netniveau 4-operatører). Hvis netniveau 4-operatørerne ønsker det, kunne den tekniske og driftsrelaterede adskillelse mellem niveau 3 og 4 ifølge Telekom også overvindes ved at kombinere netniveau 3- og netniveau 4-operatørernes tjenester. Disse erklæringer er imidlertid så vage og generelle, at de ikke giver tilstrækkeligt grundlag for en forventning om, at adskillelsen mellem netniveau 3 og 4 kan overvindes med henblik på etablering af en program- og markedsføringsplatform for netniveau 4-operatører. Med hensyn til den antydede kombination af netniveau 3- og netniveau 4-operatørers tjenester anføres det således ikke, hvilke tjenester henholdsvis Telekom og netniveau 4-operatørerne kan yde, og hvordan netniveau 3- og netniveau 4-operatørers tjenester i det hele taget kan kombineres teknisk og økonomisk. Spørgsmålene, om netniveau 4-operatører vil få egen adgang til netniveau 3, og hvorvidt de i så fald også kan varetage adgangsstyringen, og hvordan det teknisk set vil kunne gøres, er stadig helt uafklarede. Man må på grundlag af Telekoms erklæringer derfor stadig gå ud fra, at Telekom i sidste ende selv vil levere de nødvendige tekniske tjenester, og at netniveau 4-operatørerne således i så henseende vil være afhængige af Telekom. Det ville derfor højst sandsynlig først være muligt at overvinde adskillelsen mellem netniveau 3 og 4 efter en omstrukturering og privatisering af Telekoms kabelnet, hvor Telekoms kabelnet efter en udskillelse ville blive drevet af regionale selskaber med deltagelse af private kabelnetoperatører. Telekom har imidlertid ikke udtalt sig forpligtende om, hvornår omstruktureringen vil finde sted, og hvilken form den vil tage. Omstruktureringen og privatiseringen vil derfor formodentlig først være gennemført, når Premieres forspring på grund af den til den tid værende abonnentbase er så stort, at alternative platforme vil have svært ved at slå igennem.
(151) Desuden vil kabelnetoperatører på baggrund af de tilbudte tilsagn heller ikke kunne tilbyde betalings-tv-programmer, der er lige så konkurrencedygtige som Premieres, da de ikke må drive virksomhed som udbydere af egne betalings-tv-programmer og tilbyde f. eks. egenproducerede regionalprogrammer. De må tværtimod kun markedsføre andres kanaler som supplerende tilbud. Kabelnetoperatører må desuden ikke markedsføre Premieres pay-per-view-tilbud og lave egne pay-per-view-tilbud. Da pay-per-view-rettighederne ikke er eksklusive rettigheder, ville det imidlertid være lettest at etablere et eget udbud af betalings-tv-programmer ved hjælp af pay-per-view-tilbud. Kabelnetoperatørerne skal desuden udbyde Premieres programpakker i samme sammensætning som Premiere. Med hensyn til programsammensætningen i de enkelte pakker, som er et væsentligt handlingsparameter, vil de således være helt afhængige af Premiere.
(152) Kabelnetoperatørerne skal desuden stille deres kundedata til rådighed for Premiere, uden at tilsvarende forpligtelser gælder for Premiere. Det er i branchen imidlertid helt usædvanligt at videregive kundedata, og kravet herom sikrer Premiere et betydeligt konkurrenceforspring. Når prisen fastsættes til Premieres salgspris minus de omkostninger, der spares ved, at andre forestår markedsføringen, er der risiko for, at kabelnetoperatørerne ikke kan markedsføre Premieres programmer rentabelt. Det står hen i det uvisse, hvem der fastsætter, hvilke omkostningsbesparelser der er tale om, og efter hvilke kriterier omkostningsbesparelserne defineres.
b) Kabelnet
(153) At Telekom reserverer to digitale kanaler på hyperbåndet til andre potentielle programudbydere, kan ganske vist teoretisk set bidrage til, at der kan udbydes konkurrerende programmer, idet der således stilles yderligere kapacitet til rådighed. Det skaber dog ikke i sig selv mulighed for, at der kan etableres en alternativ programplatform i kabelnetsektoren. Det fremgår allerede af, at reserveringen er tidmæssigt begrænset. Det forekommer at være ualmindeligt vanskeligt at etablere en alternativ programplatform inden for en periode på blot 1 ½ år. Da private kabelnetoperatører i øvrigt ikke selv må foranstalte betalings-tv, hvis de ønsker at markedsføre Premieres programmer, kan de udelukkende udbyde andres kanaler, hvilket betydeligt begrænser deres muligheder for at etablere en programplatform, der kan udnytte de to kanaler. På den anden side kan en programudbyder, der ønsker at etablere en programplatform på basis af de 25 % af betalings-tv-rettighederne, ikke gøre brug af rettighederne før år 2000. I øvrigt vil en programudbyder, der ønsker at udnytte de to kanaler, skulle indgå en tiårig aftale, selv om han ifølge parternes tilbud kun har adgang til 25 % af de betalings-tv-rettigheder, de har erhvervet i deres »output deals«. Telekom stiller endvidere yderligere kapacitet etableret ved udbygning af bånd IV i udsigt, men denne udtalelse er ikke nærmere konkretiseret og må for så vidt blot betragtes som en generel hensigtserklæring.
c) BetaResearch
(154) Tilsagnet om, at alle selskabsdeltagerne i BetaResearch, herunder tredjeparternes holdingselskab, vil få samme rettigheder, kunne i princippet løse problemet med programudbydernes kontrol med teknologien. Når betalings-tv-udbyderne CLT-UFA og Kirch ikke længere har nogen vetoret, og alle selskabsdeltagere har samme rettigheder, er der formelt set mulighed for vekslende flertal i selskabets organer. Der skal imidlertid tages højde for, at kredsen af selskabsdeltagere i BetaResearch kun består af fire selskabsdeltagere, da tredjemand kun kan deltage via et holdingselskab. Der kan således kun træffes flertalsbeslutninger, hvis tre af de fire selskabsdeltagere er enige. Det betyder, at CLT-UFA og Kirch i fællesskab altid kan blokere for beslutninger og derfor nu som tidligere også kan gennemtvinge deres interesser i fællesskab ved at forhindre, at der træffes beslutninger, der strider mod deres interesser. Tredjeparternes holdingselskab ville derimod kun kunne gennemtvinge deres interesser i forhold til betalings-tv-udbyderne CLT-UFA og Kirch i samarbejde med Telekom, ved at begge disse selskabsdeltagere i fællesskab stemmer mod CLT-UFA og Kirch og dermed forhindrer en flertalsbeslutning. Det er imidlertid nærliggende tro, at Telekom snarere har et interessefællesskab med CLT-UFA og Kirch end med tredjeparternes holdingselskab, idet Telekom vil levere de tekniske tjenester til betalings-tv på basis af d-box-teknologien. Det betyder, at CLT-UFA's og Kirchs samt Telekoms mulighed for som henholdsvis dominerende betalings-tv-udbydere og dominerende kabelnetoperatør i fællesskab at kontrollere teknologien og videreudviklingen heraf formelt set reduceres, men fortsat vil eksistere i praksis.
d) Samlet vurdering af tilsagnene
(155) Det må heraf konkluderes, at de tilbudte tilsagn også i deres udvidede form er utilstrækkelige til at løse de eksisterende konkurrenceproblemer. For de tilbudte tilsagn kan i særdeleshed ikke inden for betalings-tv skabe en realistisk mulighed for, at der kan etableres en alternativ program- og markedsføringsplatform. Premiere vil således fortsat være i stand til at diktere vilkårene for andres adgang til markedet. Der er ganske vist tale om en vigtig indrømmelse, når tredjemand kan indgå i kredsen af selskabsdeltagere i BetaResearch samtidig med, at de hidtidige selskabsdeltageres vetoret og andre særlige rettigheder ophæves, idet den strukturelt sikrede kontrol med teknologien og videreudviklingen heraf dermed fjernes. Men da der ikke kan etableres en alternativ teknisk platform, uden at der er mulighed for at etablere en alternativ programplatform, er tilsagnet vedrørende BetaResearch selv ikke sammen med de andre tilsagn, som parterne allerede havde tilbudt med hensyn til CA-licens, API og produktionslicens, tilstrækkeligt til at forhindre, at Premiere og BetaDigital vil få en varig dominerende stilling på markedet.
VII. KONKLUSION
(156) Af de ovennævnte grunde må den planlagte fusion antages at føre til skabelse eller styrkelse af dominerende stillinger, som vil hæmme den effektive konkurrence på en væsentlig del af fællesmarkedet betydeligt. Fusionen må derfor erklæres uforenelig med fællesmarkedet efter fusionsforordningens artikel 8, stk. 3 -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den anmeldte fusion i form af CLT-UFA SA's og Taurus Beteiligungs-GmbH & Co. KG's erhvervelse af fælleskontrol med Premiere Medien GmbH & Co. KG, BetaDigital Gesellschaft für digitale Fernsehdienste mbH og BetaResearch Gesellschaft für Entwicklung und Vermarktung digitaler Infrastrukturen mbH erklæres uforenelig med fællesmarkedet og med EØS-aftalen.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til:
CLT-UFA SA
45 Boulevard Pierre Frieden
L-2850 Luxembourg
Taurus Beteiligungs-GmbH & Co.KG (KirchGruppe)
Robert-Bürkle-Strasse 2
D-85737 Ismaning.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 1998.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 27 päivänä toukokuuta 1998,
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaisesta menettelystä (Asia IV/M.993 - Bertelsmann/Kirch/Premiere) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1439) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/153/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon 22 päivänä tammikuuta 1998 tehdyn komission päätöksen menettelyn aloittamisesta tässä asiassa,
on antanut asianomaisille yrityksille tilaisuuden esittää huomautuksensa komission väitteistä,
on kuullut keskittymiä käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa (3),
sekä katsoo seuraavaa:
1) Komissio vastaanotti 1 päivänä joulukuuta 1997 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89, jäljempänä `sulautuma-asetus`, 4 artiklan mukaisen ilmoituksen keskittymähankkeesta, jolla CLT-UFA SA, jäljempänä `CLT-UFA`, ja Taurus Beteiligungs-GmbH & Co. KG, jäljempänä `Taurus`, aikovat hankkia sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksissä Premiere Medien GmbH & Co. KG, jäljempänä `Premiere`, BetaDigital Gesellschaft für digitale Fernsehdienste mbH, jäljempänä `BetaDigital`, ja BetaResearch Gesellschaft für Entwicklung und Vermarktung digitaler Infrastrukturen mbH, jäljempänä `BetaResearch`. Suunniteltu keskittymä toteutetaan hankkimalla osakkeita.
2) Komissio päätti 15 päivänä joulukuuta 1997 lykätä ilmoitetun keskittymän toteuttamista sulautuma-asetuksen 7 artiklan 2 kohdan ja 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti lopullisen päätöksen tekemiseen asti.
3) Saksa ilmoitti komissiolle sulautuma-asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti kirjeellä 22 päivältä joulukuuta 1997, että keskittymä uhkaa luoda sellaisen määräävän aseman tai vahvistaa sellaista määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu olennaisesti estyy kuudella Saksan markkinalla, jotka kaikki muodostavat sulautuma-asetuksen 9 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut erilliset maantieteelliset markkinat.
4) Komissio päätti 22 päivänä tammikuuta 1998 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti aloittaa menettelyn tässä asiassa.
5) Neuvoa-antava komitea on käsitellyt päätösluonnosta 6 päivänä toukokuuta ja 25 päivänä toukokuuta 1998.
I OSAPUOLET
6) Bertelsmann AG, jäljempänä Bertelsmann, on johtavan saksalaisen mediayhtymän emoyhtiö. Bertelsmann-yhtymä toimii pääasiassa kirja- ja lehtikustannusalalla, kirjakerhoalalla, painoteollisuudessa, musiikkikustannusalalla ja ääniteteollisuudessa. Sillä on myös osakkuuksia kaupallisessa televisiotoiminnassa. CLT-UFA on Bertelsmannin ja Audiofina SA:n yhteisyritys, johon emoyhtiöt ovat siirtäneet eurooppalaiset televisiotoimintonsa. Näihin sisältyy myös osakkuus Premieressä.
7) Taurus on Kirch-yhtymän, jäljempänä "Kirch", hallintayhtiö. Kirch on johtava elokuvien ja televisioviihdeohjelmien tarjoaja Saksassa ja se toimii myös kaupallisen televisiotoiminnan alalla. Yhtymä toimii pääasiassa Saksassa.
II HANKE
8) Tällä hetkellä CLT-UFA ja Canal+ SA, jäljempänä `Canal+`, omistavat saksalaisesta maksutelevisioyhtiöstä Premierestä kumpikin 37 prosenttia ja Kirch 25 prosenttia. Suunnitelmien mukaan Canal+ luopuu osakkuudestaan, ja CLT-UFA ja Kirch nostavat kumpikin oman osuutensa Premierestä 50 prosenttiin. Samalla Kirch lopetta oman digitaalisen maksutelevisioyhtiönsä DF1:n ja siirtää DF1:n omaisuuden Premierelle. Lisäksi Kirch siirtää urheilulähetyksiin erikoistuneen DSF:n Premierelle ja antaa maksutelevisio- ja kertamaksutelevisio-oikeutensa alikäyttöluvalla [. . .] (4) Premieren käyttöön. Premierestä on tarkoitus tehdä maksutelevision digitaalinen ohjelma- ja markkinointijärjestelmä Kirchin luovuttaman d-box-tekniikan avulla, joka perustuu suljettuun (omaan) salausjärjestelmään. Tätä tarkoitusta varten Premiere yhdistää itsetuotettuja ja/tai ulkopuolelta ostettuja televisio-ohjelmia ohjelmapaketeiksi ja markkinoi niitä. Lisäksi Premieren on tarkoitus tarjota tilaajahallintopalveluja ("Subscriber Management Services" = "SMS") ei ainoastaan Premiere Digitalille vaan myös muille ohjelmayhtiöille. Premiere rakentaa digitaalisen television vastaanottamiseksi välttämättömän salauksenpurkulaiteverkon (set top box). Premiere vastaa myös käyttöoikeusjärjestelmistä ("conditional access") satelliittivälitteisen digitaalisen television osalta.
9) Samanaikaisesti CLT-UFA hankki 50 prosentin omistusosuuden BetaDigitalista, joka on tällä hetkellä Kirchin kokonaan omistama tytäryhtiö. BetaDigitalilla on satelliittivälitteisen digitaalisen television lähetyskeskus ja se tarjoaa tulevaisuudessa Premierelle ja myös kiinnostuneille kolmansille lähetysten valmisteluun ja lähettämiseen liittyviä palveluja, kuten salausta, videokoodausta, kanavointia ja maa-satelliittiyhteyksiä. BetaDigital tarjoaa tällä hetkellä maasatelliittiyhteyden DSF- ja PRO 7 -kanaville sekä [. . .].
10) CLT-UFA hankkii myös 50 prosentin omistusosuuden BetaResearch-yhtiöstä, joka on tällä hetkellä Kirchin kokonaan omistama tytäryhtiö. BetaResearch omistaa ohjelmien salauksessa käytettävän d-box-salauksenpurkulaitteisiin perustuvan Beta-salaustekniikan yksinoikeudelliset ja ajallisesti rajaamattomat käyttöluvat Saksassa, Itävallassa ja Sveitsin saksankielisellä alueella. Käyttötekniikalle käyttöluvat myöntää DigCo BV, josta Kirch ja eteläafrikkalaiseen MIH-ryhmään kuuluva Irdeto BV omistavat kumpikin 50 prosenttia. BetaResearch kehittää salauksenpurkulaitteiden ohjelmistoja ja sen tarkoituksena on jatkaa salaus- ja käyttöohjelmistojen kehittämistä d-box-tekniikalle. Se myönsi käyttöluvan tämän tekniikan Premierelle, Deutsche Telekom AG:lle, jäljempänä `Telekom`, muille ohjelmayhtiöille ja salauksenpurkulaitteiden valmistajille. Beta Research valmistaa lisäksi itse käyttöoikeusmoduleja (niin sanottu Conditional Access- eli CA-moduli) ja älykortteja, joita se toimittaa d-box-salauksenpurkulaitteiden valmistajille. BetaResearch tekee myös kolmansien kanssa urakka- ja hankekohtaisia sopimuksia ja onkin jo saanut tilauksia [. . .].
11) Telekom on tullut mukaan Kirchin ja Bertelsmannin d-box-salauksenpurkulaitteisiin perustuvaan Beta-käyttötekniikkaan liittyvään sopimukseen, joka koskee ohjelmayhtiöiden kannalta neutraalia digitaalisen television kaapelijärjestelmää. Tämän perusteella Telekom luo teknisen järjestelmäperustan maksutelevisio-ohjelmien välittämiseksi digitaalisesti kaapeliverkkonsa kautta. Telekom aikoo osallistua BetaResearchiin varmistaakseen, että se saa tarvitsemansa oikeudet d-box-salauksenpurkulaitteisiin perustuvaan Beta-käyttötekniikkaan. Tätä hanketta koskee menettely IV/M.1027 - Deutsche Telekom / BetaResearch. Vaikka molemmat hankkeet koskevat muodollisesti tarkasteltuna itsenäisiä keskittymiä, minkä vuoksi niistä on myös ilmoitettu erikseen, liittyvät ne materiaalisesti läheisesti yhteen. Toimenpiteillä on yhdessä tarkoitus tuoda digitaalinen televisio Saksaan.
III KESKITTYMÄ
12) Premiere on tällä hetkellä CLT-UFA:n, Kirchin ja Canal+ -yhtiön yhteisessä määräysvallassa, koska kaikilla kolmella osakkaalla on veto-oikeudet markkinoiden kannalta merkityksellisissä päätöksissä. Hanke johtaa määräysvallan luonteen muuttumiseen. Sen jälkeen kun Canal+ on vetäytynyt pois, CLT-UFA ja Kirch omistavat kumpikin 50 prosenttia Premierestä ja käyttävät siinä yhdessä määräysvaltaa, koska CLT-UFA:n ja Kirchin on siitä lähtien tehtävä molemminpuolisessa yhteisymmärryksessä strategiset liiketoiminnan päätökset. Samalla Kirch tuo Premiereen paljon markkinoilla merkityksellistä omaisuutta siirtämällä siihen DF1:n ja urheilulähetyksiin erikoistuneen DSF:n sekä maksutelevisio- ja kertamaksutelevisio-oikeutensa. Kirchin digitaalisten toimintojen siirtäminen Premiereen laajentaa merkittävästi Premieren liiketoiminta-alaa.
13) Premiere tulee hoitamaan pysyvästi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan eikä se johda CLT-UFA:n ja Kirchin kilpailukäyttäytymisen yhteensovittamiseen. Premiere harjoittaa myös jatkossa maksutelevisiotoimintaa Saksassa ja kehittää aikaisemmin hallitsemassa analogisten maksutelevisio-ohjelmien lisäksi digitaalista maksutelevisiota sekä ohjelmayhtiönä että ohjelma- ja markkinointijärjestelmän tasolla. Premiere saa tällä hetkellä vielä maksutelevision lähetysoikeudet Taurukselta. Tauruksen oikeuksien haltijoiden kanssa tekemien sopimusten päätyttyä Premiere kuitenkin saa itse myös maksutelevision lähetysoikeudet [. . .]. Keskittymän toteuttamisen jälkeen Kirch ja CLT-UFA/Bertelsmann toimivat maksutelevision ja maksutelevision lähetysoikeuksien markkinoilla ainoastaan Premieren kautta. Siten CLT-UFA:n ja Kirchin omistusosuuksien kasvaminen Premieressä Canal+ -yhtiön vetäydyttyä siitä pois ja samanaikainen Premieren kehittäminen digitaaliseksi ohjelma- ja markkinointijärjestelmäksi muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän.
14) CLT-UFA ja Kirch ottavat kumpikin haltuunsa 50 prosenttia BetaDigitalista ja käyttävät siinä yhdessä määräysvaltaa. BetaDigital tulee hoitamaan pysyvästi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan eikä se johda CLT-UFA:n ja Kirchin kilpailukäyttäytymisen yhteensovittamiseen. BetaDigitalin teknisiä palveluja ostavat yritykset ovat tosin tällä hetkellä pääasiassa CLT-UFA:an ja Kirchiin sidoksissa olevia yrityksiä. Tarkoituksena on kuitenkin tarjota teknisiä palveluja myös kolmansille, kuten on jo osittain tehty. Voidaan olettaa, että digitaalisen television levitessä Saksassa laajemmalle BetaDigital toimii enemmän kolmansien puolesta. Sen vuoksi BetaDigitalia on pidettävä kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavana yrityksenä. Koska ainoastaan CLT-UFA harjoittaa vähäistä toimintaa digitaalisen television teknisten palvelujen alalla Cologne Broadcasting Center GmbH:n kautta, ei tule myöskään CLT-UFA:n ja Kirchin kilpailukäyttäytymisen yhteensovittamista. Siten CLT-UFA:n osallistuminen BetaDigitaliin muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän, joka on muodoltaan keskittymän muodostava yhteisyritys.
15) Aluksi CLT-UFA ja Kirch-yhtymään kuuluva BetaTechnik omistavat kumpikin 50 prosenttia BetaResearch-yhtiöstä. Sen jälkeen kun Telekom on hankkinut osuuden yhtiöstä, käyttävät Telekom, CLT-UFA ja Kirch siinä yhdessä määräysvaltaa. CLT-UFA:n, Kirchin ja Telekomin BetaResearchin uudelleenjärjestelystä tekemässä sopimuksessa, jäljempänä `uudelleen-järjestelysopimus`, määrätään, että tärkeät liiketoimintaa koskevat päätökset [. . .], on tehtävä yksimielisesti yhtiökokouksessa. BetaResearch hoitaa pysyvästi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan eikä sen vuoksi johda CLT-UFA:n ja Kirchin kilpailukäyttäytymisen yhteensovittamiseen. BetaResearch myöntää d-box-tekniikan käyttölupia yrityksille, jotka Telekomin ja BetaDigitalin tavoin aikovat tarjota teknisiä palveluja digitaaliselle televisiolle, samoin ohjelmayhtiöille, jotka aikovat tuottaa itse tarvitsemansa tekniset palvelut. BetaResearch myöntää käyttölupia myös kiinostuneille salauksenpurkulaitteiden valmistajille ja toimittaa näille CA-moduleja. Lisäksi BetaResearch kehittää salauksenpurkuohjelmistoja myös kolmansille. Niinpä voidaan olettaa, että BetaResearch harjoittaa perustajayritystensä ja niihin sidoksissa olevien yritysten kanssa harjoittamansa liiketoiminnan lisäksi myös merkittävässä määrin käyttölupien liiketoimintaa kolmansien kanssa ja pääsee siten itsenäisesti markkinoille. BetaResearchiä on sen vuoksi pidettävä kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavana yrityksenä. Koska ainoastaan CLT-UFA toimii maksutelevision digitaalisten salaustekniikoiden alalla Bertelsmannilla Seca SA:ssa olevan omistusosuuden välityksellä, ei ole vaaraa CLT-UFA:n ja Kirchin kilpailukäyttäytymisen yhteensovittamisesta. Niinpä CLT-UFA:n osallistuminen BetaResearchiin muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän, joka on luonteeltaan keskittymän muodostava yhteisyritys.
IV YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS
16) Bertelsmannin ja Kirchin yhteenlaskettu koko maailmasta kertynyt liikevaihto on yli 5 miljardia ecua. Niiden kummankin yhteisön alueelta kertynyt kokonaisliikevaihto on yli 250 miljoonaa ecua. Ainoastaan Kirchin liikevaihdosta yli kaksi kolmasosaa on kertynyt yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta, nimittäin Saksasta. Siten hankkeella on yhteisönlaajuinen ulottuvuus eikä se muodosta ETA-sopimuksessa tarkoitettua yhteistyötapausta.
V SULAUTUMA-ASETUKSEN 2 ARTIKLAN MUKAINEN ARVIOINTI
17) Suunniteltu keskittymä vaikuttaa ennen kaikkea seuraavilla markkinoilla:
- maksutelevision markkinat
- maksutelevision teknisten palveluiden markkinat
A. MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT
1. Maksutelevisio
18) Maksutelevisio muodostaa erilliset tuotemarkkinat ilmaiseksi vastaanotettavissa olevasta televisiosta, `ilmaistelevisio`, jolla tarkoitetaan mainosrahoitteista yksityistä televisiota sekä lupamaksuilla ja mainoksilla rahoitettua julkista televisiota (5). Lupamaksu- ja mainosrahoitteisessa televisiossa vaihtosuhteessa ovat ainoastaan ohjelmayhtiö ja mainostaja, kun taas maksutelevisiossa vaihtosuhteessa ovat ainoastaan ohjelmayhtiö ja maksutelevision tilanneet katsojat. Siten kilpailuedellytykset ovat näissä eri televisiomuodoissa erilaiset. Lupamaksu- ja mainosrahoitteisessa televisiossa ovat katsojaluvut ja mainosmaksut tärkeimmät tekijät, kun taas maksutelevisiossa tärkeimmät tekijät ovat kohderyhmiä kiinnostava ohjelmatarjonta ja liittymähinnat. GfK-Fernsehforschung-yhtiön tekemän tutkimuksen mukaan maksutelevisiotilaajat käyttävät päivittäin television katseluun varaamastaan ajasta keskimäärin 90 prosenttia ilmaistelevisioon ja 10 prosenttia maksutelevisioon. Se, että tilaajat ovat suhteellisen vähäisestä käytöstä huolimatta valmiita maksamaan maksutelevisiosta huomattavasti, osoittaa maksutelevision olevan selvästi erillisen tuotteen, johon liittyy erityistä lisähyötyä. Digitalisoitumisen lisääntyessä voivat maksutelevisio ja ilmaistelevisio kuitenkin lähentyä toisiaan ajan myötä. Näin olisi erityisesti silloin, jos myös ilmaiskanavia tarjotaan tulevaisuudessa pääasiassa maksutelevisioyhtiöiden digitaalisten pakettien mukana. Tosin tämä mahdollinen tuleva kehitys ei tällä hetkellä oikeuta määrittelemään yhteisiä markkinoita maksutelevisiolle ja ilmaistelevisiolle. Maksutelevision markkinoille kuuluvat myös järjestelmät, joissa kustakin kanavasta (pay-per-channel) tai ohjelmasta (pay-per-view) maksetaan erikseen. Maksutelevisiomarkkinoita ei jaeta analogiseen ja digitaaliseen maksutelevisioon. Digitaalinen maksutelevisio on ainoastaan analogisen maksutelevision jatkokehityksen tulos eikä siten muodosta erillisiä merkityksellisiä tuotemarkkinoita. Lisäksi on odotettavissa, että seuraavien vuosien aikana digitaalisesti lähetettävä maksutelevisio syrjäyttää kokonaan analogisesti lähetettävän maksutelevision. Premieren liiketoimintasuunnitelman, jäljempänä `liiketoimintasuunnitelma`, mukaan analogisia liittymiä muutetaan jatkuvasti digitaalisiksi siten, että vuonna [. . .] on ainoastaan digitaalisia liittymiä.
2. Maksutelevision tekniset palvelut
19) Maksutelevisiotoiminnan harjoittaminen edellyttää erityistä teknistä infrastruktuuria, joka mahdollistaa ohjelmasignaalien salauksen ja salauksen purun valtuutetuilta katsojilta. Salauksenpurku tapahtuu salauksenpurkulaitteen avulla, joka asennetaan jokaisen maksutelevision tilanneeseen kotitalouteen. Digitaalisen maksutelevision vastaanottamisessa käytettävät salauksenpurkulaitteet eivät pelkästään pura salausta käyttöoikeusjärjestelmässä salatuista signaaleista, vaan ne myös muuttavat signaalit siten, että digitaalisia televisiosignaaleja voidaan ottaa vastaan analogisilla laitteilla. Kaapeli- ja satelliittilähetyksiä varten on olemassa erilaiset salauksenpurkulaitteet.
20) Maksutelevisiotoiminnan harjoittaminen edellyttää salauksenpurkulaitteiden lisäksi järjestelmään pääsyn valvontaa. Tällainen käyttöoikeusjärjestelmä käsittää ohjelmasignaalien yhdistämisen pääsyyn oikeuttavien signaalien kanssa ja niiden salaamisen sekä salatut tiedot, jotka valtuuttavat maksutelevisiotilaajan vastaanottamaan kyseisen ohjelman, ja näiden tietojen lähettämisen yhdessä ohjelmasignaalin kanssa sekä katsojille annettavat niin sanotut älykortit, jotka purkavat salauksen ohjelman vastaanottamiseen valtuuttavista tiedoista ja välittävät ne salauksenpurkulaitteeseen.
21) Kuvailtu infrastruktuuri muodostaa maksutelevisiotoiminnan harjoittamiseen liittyvien palvelujen perustan. Kyseessä ovat pääasiassa käyttöoikeusjärjestelmien toteuttaminen ja salauksenpurkulaitteiden sekä älykorttien markkinointi. Maksutelevision tekniset palvelut edellyttävät eri tekniikkaa digitaalisten ohjelmasignaalien lähettämiseksi satelliitin ja kaapelin välityksellä. Satelliittilähetyksissä ohjelmasignaali käsitellään lähetyskeskuksessa ja lähetetään sen jälkeen satelliittitransponderille ja sieltä edelleen satelliittitalouksille, jotka voivat vastaanottaa signaalin satelliitivastaanottoon tarkoitetulla salauksenpurkulaitteella. Sitä vastoin kaapelilähetyksissä käsitellyt ohjelmasignaalit lähetetään satelliittitransponderilta ensin kaapeliverkon pääasemalle, jossa ne muutetaan kaapelilähetykseen sopivaan muotoon ja sen jälkeen siirretään kaapeliverkkoon. Vaikka satelliitti- ja kaapelilähetyksissä käytetään erilaista lähetystekniikkaa, ei maksutelevision teknisten palveluiden markkinoiden jakaminen vastaavasti kahteen itsenäiseen osamarkkinaan näytä olevan tarpeen. Sekä satelliitti- että kaapelilähetykset vaativat nimittäin samat tekniset palvelut maksutelevisiotoiminnan harjoittamiseksi. Kysymys voidaan jättää avoimeksi, koska sillä ei ole merkitystä kilpailua koskevalle arvioinnille.
B. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT
22) Kuvailtujen tuotemarkkinoiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat rajoittuvat Saksaan tai ainakin saksankielisiin alueisiin - Saksaan, Itävaltaan, Belgian saksankieliseen osaan ja Sveitsin saksankieliseen osaan. Väestön televisionkatselutottumusten perusteella myös Luxemburg voitaisiin lukea saksankielisiin alueisiin.
1. Maksutelevisio
23) Vaikka joillakin kapeilla markkinalohkoilla jo tarjotaan euroopanlaajuisesti ohjelmia, kuten Eurosport-urheilukanavaa, televisiotoimintaa harjoitetaan pääasiassa kansallisilla markkinoilla. Komissio on jo todennut useissa päätöksissään (6), että erityisesti erilaisen kansallisen lainsäädännön, kieliesteiden, kulttuuritekijöiden ja muiden jäsenvaltioissa vallitsevien erilaisten kilpailuedellytysten (esimerkiksi kaapelitelevisiomarkkinoiden rakenne) vuoksi on lähdettävä siitä, että televisiotoiminnan markkinat ovat kansalliset.
24) Tämän perusteella Saksa muodostaisi alussa maksutelevision merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Komissio tuli tähän tulokseen myös MGS Media Service -päätöksessään. Se totesi kuitenkin jo silloin, että koska kieliesteitä ei ole, tulevaisuudessa voitaisiin katsoa, että on olemassa saksankielisen maksutelevision markkinat (7). Myös komission tämän menettelyn yhteydessä tekemissä tutkimuksissa tuli esille useita syitä, joiden perusteella tämän asian kannalta merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden voidaan katsoa ulottuvan Saksan ulkopuolelle ja kieliesteiden puuttuessa käsittävän koko saksankielisen alueen. Tämä kysymys voidaan kuitenkin jättää avoimeksi, koska kilpailua koskeva arviointi ei muuttuisi, vaikka markkinoiden katsottaisiinkin käsittävän koko saksankielisen alueen.
2. Maksutelevision tekniset palvelut
25) Maksutelevision tekniset palvelut liittyvät kiinteästi maksutelevision tarjoamiseen. Komissio katsoi asiassa MSG Media Service tekemässään päätöksessä (8) merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden rajoittuvan Saksaan, mutta totesi samalla, että jos saksalaiset digitaalista maksutelevisiota tarjoavat yhtiöt voivat saada tilaajia myös muilta saksankielisiltä alueilta, myös MSG:n palvelumarkkinat todennäköisesti laajentuvat näille alueille. Tässä asiassa voidaan katsoa maksutelevision teknisten palveluiden markkinoiden kattavan koko saksankielisen alueen riippumatta siitä, määritelläänkö satelliittilähetyksille erilliset markkinat vai määritelläänkö satelliitti- ja kaapelilähetyksille yhteiset markkinat.
C. KESKITTYMÄN VAIKUTUKSET
1. Maksutelevisiojärjestelmä Saksassa keskittymän jälkeen
a) Ohjelmisto
26) Premiere perustaa ohjelma- ja markkinointijärjestelmän ja välittää ohjelmiaan Telekomin teknisen järjestelmäperustan kautta kaapeliverkoissa sekä myös oman teknisen järjestelmäperustansa kautta satelliitin välityksellä. Premiere yhdistää itsetuotettuja ja/tai muiden tuottamia televisio-ohjelmia ohjelmapaketeiksi, joita se markkinoi joko suoramarkkinointia käyttäen tai kauppojen kautta. Lisäksi Premiere hoitaa tilaajahallinnon Premiere Digitalin lisäksi myös muiden ohjelmayhtiöiden puolesta. Ensisijaisesti Premiere rakentaa digitaalisen television vastaanottamisessa välttämättömän salauksenpurkulaiteverkon ("set top box").
b) Tekninen järjestelmäperusta
27) Tekninen järjestelmäperusta suppeimmassa merkityksessä, toisin sanoen käyttöoikeusjärjestelmä ja siihen liittyvät tekniset palvelut, muodostuu satelliitti- ja kaapelilähetyksissä eri tekijöistä. Tekninen järjestelmäperusta koodaa ohjelmayhtiön välittämät lähetettävän ohjelman signaalit ja välittää ne tilaajille. BetaDigital vastaa käyttöoikeusjärjestelmästä ja siihen liittyvistä teknisistä palveluista satelliittialalla. Kaapeliverkkojen osalta Telekom vastaa käyttöoikeusjärjestelmästä ja se tarjoaa elektronisen ohjelmavalikon perusnavigaattorin muodossa.
28) Salauksenpurkutekniikka on osa teknistä järjestelmäperustaa. CLT-UFA, Kirch ja Telekom ovat sopineet käyttävänsä salaustekniikkana ohjelmien lähettämisessä kaapeliverkossa ja satelliitin välityksellä d-box-tekniikkaa ja Kirchin osaltaan kehittämää Beta-käyttötekniikaa. Varmistaakseen, että Premiere ja Telekom voivat käyttää Beta-käyttötekniikkaa, CLT-UFA ja Telekom hankkivat osakkuuden BetaResearchistä, joka omistaa salaus- ja salauksenpurkujärjestelmän oikeudet.
2. Maksutelevision markkinat
a) Määräävä markkina-asema
29) Suunniteltu keskittymä johtaa siihen, että Premiere saa määräävän aseman tai sen määräävä asema vahvistuu maksutelevision markkinoilla Saksassa.
i) Premiere saa lähes monopolin maksutelevision tarjoajana
30) Nykyisin Premiere ja DF1 ovat käytännössä ainoat maksutelevisioyhtiöt Saksassa. Tosin myös Canal+ harjoittaa toimintaa Saksassa "Multithématiques" -ohjelmapaketilla, joka koostuu kolmesta maksullisesta erikoisohjelmasta. Pakettia lähetetään kuitenkin tällä hetkellä DF1:n järjestelmäperustan välityksellä. Premierellä on noin 1,5 miljoonaa tilaajaa (tilanne marraskuussa 1997), joista noin 100 000 on Premiere Digitalin tilaajia (tilanne joulukuussa 1997). DF1:n digitaalisella ohjelmapaketilla on noin [ TAULUKON PAIKKA
On katsottava, että CLT-UFA:lla on yhteinen määräysvalta niistä yhtiöissä, joissa sillä on vähemmistöosakkuus.
79) Kirchillä on Saksan ilmaiskanavia tarjoavissa yhtiöissä seuraavat osakkuudet:
TAULUKON PAIKKA
(Aikomuksesta ostaa vielä 16 % SAT1:stä on ilmoitettu Bundeskartellamtille).
Tässäkin on katsottava, että Kirchillä on tällä hetkellä SAT1:ssä vähintään yhteinen määräysvalta.
80) Lisäksi Kirchin omistajan poika Thomas Kirch omistaa seuraavat osakkuudet:
TAULUKON PAIKKA
PRO7:n ja Kirchin välillä ei ainoa yhteys ole omistajan eli enemmistöosakkaan välinen sukulaisuus, vaan lisäksi on myös pitkäaikaisia liikesuhteita, koska PRO7 hankkii arviolta jopa [40-60] prosenttia ohjelmatarpeestaan Kirchiltä.
ii) Katsojaosuudet
81) Saksan ilmaiskanavia tarjoavien yhtiöiden katsojaosuudet olivat vuonna 1996 seuraavat:
Julkisoikeudelliset yhtiöt:
TAULUKON PAIKKA
CLT-UFA:n vaikutuspiiriin kuuluvat yhtiöt:
TAULUKON PAIKKA
Kirchin vaikutuspiiriin kuuluvat yhtiöt:
TAULUKON PAIKKA
82) Näin ollen julkisoikeudellisten yhtiöiden osuus katselijoista on noin 40 prosenttia ja yksityisten yhtiöiden noin 60 prosenttia. Yksityisten yhtiöiden osuus jakaantuu melkein kokonaan CLT-UFA:n ja Kirchin yhtiöryppäiden kesken, joilla kummallakin on hyvin vahva asema.
iii) Televisiomainonnan markkinaosuudet
83) Eri yhtiöiden osuudet Saksan televisiomainontamarkkinoista olivat osapuolten toimittaminen tietojen mukaan bruttoliikevaihdon perusteella seuraavat:
Julkisoikeudelliset yhtiöt:
TAULUKON PAIKKA
CLT-UFA:n vaikutuspiirissä olevat yhtiöt:
TAULUKON PAIKKA
Kirchin vaikutuspiirissä olevat yhtiöt:
TAULUKON PAIKKA
(Nettomainostulojen perusteella lasketut markkinaosuudet ovat lähes samat vähäisin poikkeuksin.)
84) Julkisoikeudellisten yhtiöiden mainosmarkkinaosuudet ovat aivan erilaiset kuin niiden katsojaluvut. Julkisoikeudellisten yhtiöiden katselijaosuudet ovat noin 40 prosenttia, mutta niiden osuus televisiomainonnasta on alle 10 prosenttia. Tämän ilmiön syy lienee ennen kaikkea siinä, että julkisoikeudellisten yhtiöiden on viestimiä koskevan lainsäädännön vuoksi rajoitettava mainosaikansa 20 minuuttiin päivässä ja senkin on oltava ennen klo 20:tä. Yksityiset televisioyhtiöt sen sijaan saavat täyttää jopa 15 prosenttia päivittäisestä lähetysajastaan mainonnalla, ja ne voivat esittää mainoksia myös parhaaseen katseluaikaan eli klo 20:n jälkeen.
85) Julkisoikeudelliset yhtiöt rahoittavat toimintansa suurelta osin lupamaksuilla, jotka ovat yhteensä noin 7 miljardia Saksan markkaa vuodessa. Tämä määrä vastaa suunnilleen niitä nettomainostuloja, jotka kaikki televisioyhtiöt saivat vuonna 1996 Saksan televisiomainonnan markkinoilta.
86) CLT-UFA:n ja Kirchin yhtiöryppäät saivat yhteensä noin 90 prosenttia kaikista Saksan television mainostuloista, ja Kirchin asema (noin 50 prosenttia) on hieman vahvempi kuin CLT-UFA:n, jonka markkinaosuus on 40 prosenttia. Mainostulot keskittyvät markkinajohtaja RTL:lle sekä SAT1:lle ja PRO7:lle. Näiden kolmen yhtiön markkinaosuus on yhteensä 76 prosenttia.
2) Premieren määräävän markkina-aseman lisävahvistuminen maksutelevisioalalla
87) Maksutelevision ja ilmaistelevision markkinat ovat erilliset, kuten edellä esitettiin. Näiden markkinoiden välillä on kuitenkin vuorovaikutusta. Mitä monipuolisempi ja houkuttelevampi ilmaisetelevision ohjelmatarjonta on, sitä vähemmän katselijoilla on halua tilata lisäksi maksutelevisio. Tästä vuorovaikutuksesta on osoituksena Saksan maksutelevision kehitys, jotka Ranskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan verrattuna on ollut hidasta. Tämä johtunee ensisijaisesti Saksan monipuolisemmasta ilmaistelevisio-ohjelman tarjonnasta.
88) Televisioyhtiön vetovoima riippuu ratkaisevasti yhtiön käytettävissä olevista ohjelmaoikeuksista. Jos televisioyhtiöllä on johtava asema maksutelevisiossa ja ilmaisetelevisiossa ja lisäksi kummankin tärkeimmät ohjelmaoikeudet, se pystyy ohjaamaan ilmaistelevision ja maksutelevision välistä vuorovaikutusta. Suunnitellun keskittymän toteutuessa CLT-UFA ja Kirch olisivat tässä asemassa.
i) On odotettavissa, että CLT-UFA ja Kirch pyrkivät maksutelevisio-oikeuksien ja ilmaistelevisio-oikeuksien yhteisostoihin
89) Osapuolet ovat menettelyn yhteydessä selittäneet, että maksutelevisio-oikeuksien ja ilmaistelevisio-oikeuksien osto tapahtuisi pariaatteessa erikseen. Premiere huolehtisi maksutelevisio-oikeuksien ostoista, jos CLT-UFA:n ja Kirchin ostotoiminta rajoittuisi ilmaistelevisio-oikeuksiin. Vain poikkeustapauksissa toinen osapuolista hankkisi maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeudet yhdessä.
90) Erään lehdistötiedon mukaan, jossa lähteenä käytettiin Bertelsmannin sisäisiä asiakirjoja maksutelevision ja ilmaistelevision ohjelmien koordinointiaikeista, Bertelsmann on muuttanut alkuperäisiä aikomuksiaan. Eräässä julkisessa kannanotossa Bertelsmann on ilmoittanut, että CLT-UFA:n ja Premieren piirissä toimivien ilmaiskanavia tarjoavien yhtiöiden yhteistyöhön pyritään, koska se on yrityksen kannalta mielekästä. Yhteistyöhön sisällytetään myös oikeuksien ostaminen. Hieman myöhemmin esitteli Bertelsmannin hallituksessa televisiotoimialasta vastaava tohtori Dornemann eräässä haastattelussa (14) niitä etuja, joita ilmais- ja maksutelevisio-oikeuksien yhteisostoista olisi saatavissa.
91) CLT-UFA:n ja Premieren koordinoitu toiminta ohjelmaoikeuksien ostamisessa näyttää itse asiassa yrityksen kannalta todennäköisimmältä strategialta. CLT-UFA:lla on Premieren ja yritysryppääseensä kuuluvien ilmaiskanavia lähettävien yhtiöiden kanssa yhteinen ohjelmaoikeuksien hyödyntämisketju, johon kuuluu kertamaksutelevisio, maksutelevisio sekä ilmaistelevisiossa tapahtuvat ensiesitykset ja uusintaesitykset. Sen vuoksi on lähellä myös ajatus hankkia oikeudet koko hyödyntämisketjua varten. Tällöin CLT-UFA pystyisi hyödyntämään oikeuksia strategisesti parhaalla mahdollisella tavalla. Tällöin voidaan esimerkiksi urheiluohjelmien lähetysoikeuksia hyödyntää niin että tärkeimmät tapahtumat lähetetään maksutelevisiossa (esimerkiksi jalkapallon mestaruuskilpailuiden loppuottelut) ja vähemmän tärkeät ilmaiskanavilla. Elokuvaoikeuksien osalta voidaan määrätä vapaasti maksutelevisioesityksen sekä ilmaistelevision ensiesityksen ja uusintaesityksen väliset ajat ja muodostaa niistä yhtenäinen strategia.
92) Erityisesti Hollywoodin suuryhtiöiden elokuvaoikeuksia tosin myydään vain osittain kaikki hyödyntämisvaiheet käsittävinä oikeuspaketteina. Tämä seikka voisi kuitenkin muuttua, kun myyjät neuvottelisivat sellaisten ostajien kanssa, jotka voivat toteuttaa koko hyödyntämisketjun. Digitaalisen ensi-iltapaketin ja CLT-UFA:n ilmaiskanavien yhdistetty kysyntävoima voisi johtaa siihen, että oikeuksien myyjät tarjoaisivat myös yhteisiä ohjelmapaketteja maksutelevisiolle ja ilmaistelevisiolle.
93) Koska Bertelsmannin maksutelevision ja ilmaistelevision yhteisiä ohjelmaostoja koskevat selitykset näyttävät vakuuttavilta, ei ole mitään syytä, miksi Kirch ei noudattaisi samaa strategiaa. Kirchillä on aivan samoin kuin CLT-UFA:llakin yhtiöryväs ja keskittymän toteuduttua se olisi toisena määräysvallan saavana Premieren osakkaana Saksan ainoassa maksutelevisiokokonaisuudessa. Siten on odotettavissa, että myös Kirch pyrkii maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeuksien yhteisostoihin.
94) Maksutelevisio-oikeuksien hinta määrätään tavallisesti tilaajien lukumäärän perusteella, ja tällöin yleensä ostaja takaa tietyn vähimmäistilaajamäärän. Premieren tilaajamäärän kasvaessa kasvaa siten maksutelevisio-oikeuksien taloudellinen merkitys ilmaistelevisio-oikeuksiin nähden. Samalla kasvaa myös niiden strateginen merkitys CLT-UFA:n ja Kirchin televisioliiketoiminnalle yleensä. Koska CLT-UFA ja Kirch kuitenkin hallitsevat Premiereä yhdessä, ei varmaan olisi mielekästä, että CLT-UFA ja Kirch ostaisivat edelleen maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeudet erikseen, kun maksutelevision merkitys suhteessa ilmaistelevisioon kasvaa koko ajan. Asia on näin ainakin Premieren liiketoimintasuunnitelman mukaan, josta sovittiin konsortiosopimuksessa. Sen mukaan Premieren nettoliikevaihto [. . .].
ii) CLT-UFA ja Kirch voivat ilmaiskanavia lähettävien yhtiöidensä osalta noudattaa sellaisia ohjelmastrategioita, joilla ne saavat Premiere Digitalille maksutelevisiotilaajia.
95) Osapuolet ovat toistuvasti selittäneet, että Premieren laajentaminen digitaalisen maksutelevision perustaksi vaatii merkittäviä investointeja. Jo mainitussa Süddeutsche Zeitungin haastattelussa (15) Bertelsmannin hallitukseen kuuluva tohtori Dornemann mainitsi investointien olevan vuoteen 2007 mennessä 13,5 miljardia Saksan markkaa ja alkutappioiden 2,5 miljardia Saksan markkaa. On ilmiselvää, että CLT-UFA:n ja Kirchin kiinnostuksen ensisijaisena kohteena on kasvattaa Premieren tilaajalukuja mahdollisimman paljon. Maksutelevision ja ilmaistelevision vuorovaikutuksen huomioon ottaen voi Premieren ja CLT-UFA:n ja Kirchin ilmaiskanavia tarjoavien yhtiöryppäiden ohjelmatarjonnan yhteensovittaminen edistää tämän tavoitteen saavuttamista huomattavasti.
96) Tämä tarkoittaa lähinnä Premieren ja ilmaiskanavia lähettävien yhtiöiden ohjelmatarjonnan laatimista toisiaan täydentäviksi. Kuten jo edellä esitettiin, voidaan esimerkiksi urheilutapahtumien lähettäminen sovittaa niin, että katsojakunnan kiinnostus herätetään ensin esittämällä vähemmän tärkeitä tapahtumia ilmaiskanavilla (esimerkiksi jalkapallon karsintaottelut) ja kohokohdat (loppuottelut) esitetään sitten maksutelevisiossa tai kertamaksutelevisiossa. Bertelsmannin televisiotoiminnan osalta on todettava, että tällainen täydentävät ohjelmasuunnittelu on helpottunut vuonna 1997 tapahtuneen CLT:n ja UFA:n sulautumisen jälkeen, sillä nyt kaikki televisiotoiminnot on koottu CLT-UFA:an, joilla on enemmistöosakkuus tärkeimmässä ilmaistelevisioyhtiössä RTL:ssä.
97) Lisäksi CLT-UFA:n ja Kirchin etujen mukaista on ainakin keskipitkällä aikavälillä - maksutelevision merkityksen kasvaessa - rajoittaa ilmaistelevision vetovoimaa, jotta mahdollisimman monet katsojat saataisiin tilaamaan maksutelevisio. Sellaisesta strategiasta seuraisi tosin tavallisesti vaara, että tilaajamäärän kasvu ostettaisiin mainostulojen menestyksellä. Käsiteltävässä tapauksessa tällaista vaaraa ei kuitenkaan juuri ole. Kuten edellä esitettiin, jakaantuu yksityisten ilmaiskanavien ala melkein täysin CLT-UFA:n ja Kirchin yhtiöryppäiden kesken (yhteensä noin 92 prosenttia yksityisten televisioyhtiöiden katselijamääristä). CLT-UFA:n ja Kirchin sopima strategia ilmaistelevision vetovoiman vähentämiseksi voisi siksi johtaa vain mainostulojen suuntautumiseen julkisoikeudellisille yhtiöille. Koska nämä yhtiöt eivät kuitenkaan niille asetettujen mainosaikarajoitusten vuoksi voi kasvattaa mainosaikaansa eivätkä saa esittää mainoksia lainkaan parhaaseen katseluaikaan, on olemassa vain äärimmäisen pieni mahdollisuus, että mainostulot siirtyisivät niille.
98) CLT-UFA:n ja Kirchin ilmaiskanavien vetovoiman kokonaisvähennyksestä on odotettavissa merkittävää mainostulojen vähenemistä vain jos mainostajat katsojalukujen laskiessa siirtävät merkittävän osan mainonnastaan televisiosta muihin viestimiin, ennen kaikkea painotuotteisiin. Tämä on odotettavissa vain jos katsojaluvut vähenevät jyrkästi. Yksityisten televisioyhtiöiden katsojaluvut ovat Saksassa kasvaneet vuosina 1993-1996 noin 15 prosenttia. Samana aikana mainonnan liikevaihto on kasvanut 35 prosenttia vuoden 1993 hinnoin laskettuna. Tämä osoittaa, että katsojaluvut ja televisiomainonnan intensiteetti eivät välttämättä ole suhteessa toisiinsa. Lisäksi on otettava huomioon, että CLT-UFA:n ja Kirchin mainostulojen menetystä vastaisi houkuttelevammassa maksutelevisiossa saatu voitto.
3) Päätelmä
99) Odotettavissa oleva maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeuksien yhteishankinta ja odotettavissa oleva täydentävä ohjelmasuunnittelu vahvistavat edelleen Premieren määräävää markkina-asemaa maksutelevisiomarkkinoilla.
d) Päätelmä
100) Esitetyn perusteella voidaan olettaa, että aiottu keskittymä saattaa Premieren pitkäaikaiseen määräävään markkina-asemaan Saksan maksutelevisiomarkkinoilla. Odotettavissa oleva maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeuksien yhdistetty hankinta sekä toisiaan täydentävä ohjelmatarjonta lujittavat Premieren määräävää asemaa entisestään maksutelevisiomarkkinoilla.
101) Premieren pitkäaikainen määräävä asema markkinoilla olisi odotettavissa myös, jos maksutelevisiomarkkinat kattaisivat koko saksankielisen alueen. Markkinoilla vallitsevat olennaisilta osiltaan samat olosuhteet kuin Saksan markkinoilla. Erona on kuitenkin se, että Itävallassa - toisin kuin Saksassa - kaapeliverkot ovat yksinomaan yksityisten operaattorien hallussa. Saksan kaapelitelevisioverkkotoiminnan pirstaleisuus ja Telekomin asema käytännössä ainoana verkkotasolla 3 toimivana jakeluverkko-operaattorina aiheuttavat sen, että yksityiset kaapeliverkko-operaattorit eivät suuren yleisön ohjelmien käyttömahdollisuudesta riippumatta pysty kilpailemaan Premieren kanssa tarjoamalla vaihtoehtoista ohjelmistoa. Sitä vastoin Itävallassa ainakin suurehkot yksityiset kaapeliverkko-operaatorit voivat tarjota teoriassa toiminta-alueelleen rajatun vaihtoehtoisen ohjelmiston. Koska Premieren vaikutuksesta Telekom huolehtii Saksassa yksinomaan lähetysten välittämisestä, on odotettavissa, että Premiere kieltää kaapeliverkko-operaattoreilta ohjelmiensa markkinoinnin myös muulla saksankielisellä alueella. Tämä olisi Premieren aikaisemmin analogiaohjelmistoon soveltaman strategian mukaista. Premiere ei ole tähän saakka sallinut Itävallassa, että kaapeliverkko-operaattorit markkinoivat sen ohjelmia suoraan. Syksyllä 1997 Premiere poikkesi omaa markkinointia koskevasta periaatteestaan ja oli valmis luovuttamaan analogisen ohjelmistonsa eräälle suurelle itävaltalaiselle kaapeliverkko-operaattorille. Vähän ennen sopimuksen tekoa Premiere kuitenkin perui tarjouksensa. Tämän kaiken jälkeen on odotettavissa, että keskittymän jälkeen premiere on ja pysyy ainoana ohjelma- ja markkinointijärjestelmänä myös saksankielisellä alueella, koska millään muulla yrityksellä ei ole käytettävissä ohjelmiston kokoamiseksi tarvittavia ohjelmaresursseja ja koska salauksenpurkuinfrastruktuuri on Bertelsmannin ja Kirchin hallinnassa.
3. Maksutelevision teknisten palvelujen markkinat
a) BetaDigitalin ja Telekomin monopoliasema
102) Keskittymän avulla BetaDigital saavuttaa pitkäaikaisen monopoliaseman teknisten palvelujen tarjoajana satelliittialalla. Vastaavanlaisen Deutsche Telekomin ja BetaResearchin keskittymän seurauksena Telekom saavuttaa monopoliaseman käyttöoikeusjärjestelmien toteuttajana kaapelialalla.
103) BetaDigital on nykyään ainoa satelliittivälitteiseen digitaalisten signaalien siirtoon liittyvien palvelujen tarjoaja. Osapuolten antamien tietojen mukaan myös Bertelsmannin on määrä tarjota maksutelevision teknisiä palveluja suppeassa laajuudessa Cologne Broadcasting Center GmbH:n välityksellä. Osapuolet eivät ole kuitenkaan antaneet tarkempia tietoja tästä toiminnasta.
104) Myös Telekomista tulee keskittymän jälkeen ainoa digitaalisten signaalien siirtoon liittyvien teknisten palvelujen tarjoaja kaapeliverkkoalalla. CLT-UFA, Kirch ja Telekom ovat sopineet BetaResearchin uudelleenjärjestelysopimuksessa, että tarjotessaan teknisiä palveluja digitaalisten televisio-ohjelmien välittämiseksi laajakaistakaapeliverkoissaan Telekom käyttää yksinomaan d-box-salauksenpurkulaitteisiin perustuvaa Beta-käyttötekniikaa.
b) Määräävän markkina-aseman pysyvyys
105) BetaDigital saavuttaa satelliittialalla digitaaliseen tiedonsiirtoon liittyvien teknisten palvelujen markkinoilla pitkäaikaisen monopoliaseman saksankielisellä alueella. Kaapelialalla on myös odotettavissa, että Telekom säilyy ainoana maksutelevisio-ohjelmien välitykseen Saksan kaapeliverkoissa liittyvien teknisten palvelujen tarjoajana ja näin ollen saavuttaa myös pitkäaikaisen monopoliaseman. Tämä arvio perustuu jäljempänä esitettyihin huomioihin.
i) Keskittymän vuoksi d-box-tekniikasta tulee tosiasiassa digitaalialan standardi saksankielisellä alueella
106) Maksutelevisiotoiminta edellyttää erityistä teknistä infrastruktuuria. Sen voi rakentaa joko maksutelevisioyhtiö tai myös kolmas kuten ensisijaisesti kaapeliverkko-operaattori. Saksan kaapeliverkkorakenteen vuoksi eivät yksityiset kaapeliverkko-operaattorit pysty rakentamaan yksinään maksutelevisiotoiminnan edellyttämää teknistä infrastruktuuria, sillä niiden kaapelitoiminta-alueet ovat investointikustannuksiin nähden enimmäkseen liian pieniä, jotta niihin kannattaisi asentaa oma käyttöoikeusjärjestelmä ja vaihtoehtoinen maksutelevision salauksenpurkujärjestelmä. Lisäksi yksityisten kaapeliverkko-operaattorien hallinnassa on vain osa kaapelitelevision laajentumiseen liittyvistä verkkotasojen 3 ja 4 toiminnoista. Verkkotasolla 3 on pääasiassa Telekomin kaapeliverkkoja. Se ulottuu kaapeliverkon pääasemasta, josta digitaalinen ohjelmasignaali lähetetään ja johon kaapeliverkot on liitetty, kunkin rakennuksen tontin rajaan saakka. Yksityiset kaapeliverkko-operaattorit voisivat kuitenkin rakentaa maksutelevisiotoiminnan edellyttämän infrastruktuurin ainoastaan Telekomin verkkoon liittymällä.
107) Keskittymän jälkeen Premiere lähettää digitaalisia televisio-ohjelmia d-box-tekniikan ja d-box-salauksenpurkulaitteen avulla. Telekom tarjoaa teknisiä palveluja kaapelivälitteiselle maksutelevisiolle tarjoamalla Beta-käyttötekniikkaa ja d-box-salauksenpurkulaitteita. Yritykset, joiden kunkin oli alunperin määrä rakentaa oma digitaalitelevision infrastruktuuri ja tarjota asianomaisia palveluja, ovat päätyneet käyttämään Beta-käyttötekniikkaa ja d-box-salauksenpurkulaitteita. Tämän vuoksi on todettava, että lähitulevaisuudessa ei saksankielisellä alueella ole tarjolla vaihtoehtoista teknistä järjestelmäperustaa digitaaliselle televisiolle.
ii) Premieren ohjelmiston monopoliasema estää ajan mittaan muun tekniikan käyttöönoton
108) Maksutelevisio-ohjelmien välittämiseen käytettävän vaihtoehtoisen teknisen infrastruktuurin käyttöönotto edellyttäisi suuria investointeja. Tämä voisi olla kuitenkin mahdollista muiden potentiaalisten tarjoajien toteuttamana, jos vastaavat markkinoillepääsyn mahdollisuudet ovat olemassa. Tämä edellyttäisi sitä, että toinen maksutelevisioyhtiö aloittaisi toimintansa Saksassa. Se voisi rakentaa joko itse vaihtoehtoiseen käyttötekniikkaan perustuvan oman teknisen järjestelmäperustan tai antaa toiselle operaattorille tilaisuuden rakentaa tekninen infrastruktuuri. Kuten jo edellä todetaan, on toisen maksutelevisioyhtiön pääsy markkinoille epätodennäköistä, koska Premieren asema on vakaa sen tilaajakannan ja erityisesti ohjelmaresurssien osalta.
109) Tämän perusteella voisi vaihtoehtoinen käyttö- ja salauksenpurkutekniikka saada jalansijaa ainoastaan satelliittivälitteisessä välitystoiminnassa, koska CLT-UFA, Kirch ja Telekom ovat tehneet uudelleenjärjestelysopimuksen, jonka mukaan tarjotessaan laajakaistakaapeliverkoissaan välitettäviin digitaalisiin televisio-ohjelmiin liittyviä teknisiä palveluja Telekom käyttää yksinomaan d-box-salauksenpurkulaitteisiin perustuvaa Beta-käyttötekniikkaa. Tällöin jokaisen potentiaalisen maksutelevisiolähetysten tarjoajan ja jokaisen muun mahdollisen tarjoajan olisi joka tapauksessa käytettävä Telekomin kaapeliverkoissa myös Beta-käyttötekniikkaa ja d-box-salauksenpurkulaitteita.
iii) Jokainen mahdollinen käyttöoikeustekniikan käyttäjä on riippuvainen BetaResearchin lupapolitiikasta
110) BetaResearch myöntää d-box-salauksenpurkulaitteissa käytettävän käyttöoikeusjärjestelmän luvat. Osapuolten mukaan oma käyttöoikeusjärjestelmä kehitettiin turvallisuussyistä. Myös muut maksutelevisioyhtiöt kuten Canal+ ja BSkyB, joilla on jo kokemusta maksutelevisiomarkkinoista, suunnittelevat oman käyttöoikeusjärjestelmän käyttöönottoa, koska sen uskotaan tarjoavan paremman suojan tiedonsiirtoon kohdistuvia hyökkäyksiä vastaan. Digitaalista kuvansiirtoa (DVB) koskevan standardin mukaisesti on olemassa kaksi mahdollisuutta, joilla voidaan välttyä siltä, että maksutelevisiokanavien tilaajan, joka vastaanottaa eri käyttöoikeusjärjestelmiä käyttäviä kanavia, on käytettävä useita salauksenpurkulaitteita. Vaihteohtoina ovat Simulcrypt-menetelmä ja yhteinen rajapinta ("common interface").
111) Yhteisen rajapinnan avulla yhdessä salauksenpurkulaitteessa voidaan käyttää erilaisia käyttöoikeusjärjestelmiä, minkä ansiosta muut maksutelevisioyhtiöt ja palvelujen tarjoajat voivat käyttää käyttöoikeusjärjestelmäänsä kulloinkin saatavilla olevassa salauksenpurkujärjestelmässä. Simulcrypt-järjestelmästä poiketen se ei edellytä Simulcrypt-sopimuksen tekemistä salauksenpurkujärjestelmän asentajan kanssa, jotta salauksenpurkulaitteen omaan käyttöoikeusjärjestelmään voitaisiin asentaa toinen käyttöoikeusjärjestelmä. Oman käyttöoikeusjärjestelmän käytön osalta on tärkeää, että järjestelmän syrjimätön käyttömahdollisuus taataan. Komission mielestä tämä edellyttää, että salauksenpurkutekniikkaan liittyvien käyttölupien myöntäjä voi tehdä liiketoimintaansa koskevat päätöksensä antamatta ohjelmayhtiön vaikuttaa niihin. Tarkastelevana olevassa tapauksessa kyseinen riippumattomuus ei toteudu, koska BetaResearchin toiminnassa käyttävät määräysvaltaa pääasiassa yritykset, joiden omat edut liittyvät ohjelmatoimintaan.
112) Sen jälkeen, kun kaikki nykyiset ja potentiaaliset digitaalisten maksutelevisiolähetysten tarjoajat ja Telekom kaapelialan teknisen palvelujen tarjoajana ovat päättäneet käyttää Beta-käyttötekniikkaa ja d-box-salauksenpurkulaitetta, on mahdotonta, että Saksassa voitaisiin ottaa käyttöön vaihtoehtoinen salauksenpurkujärjestelmä. Kunkin muun potentiaalisen käyttöoikeusjärjestelmään liittyvien palvelujen tarjoajan olisi tämän vuoksi myös käytettävä d-box-salauksenpurkulaitetta. D-box-salauksenpurkulaite toimii BetaResearchin kehittämää suljettua (omaa) salausjärjestelmää käyttäen. Maksutelevisioiden teknisten palvelujen potentiaalisten tarjoajien on tämän vuoksi haettava BetaResearchiltä Beta-käyttötekniikkaa koskevaa lupaa. Tämä koskee ohjelmien välittämistä sekä satelliitti- että kaapeliteitse. BetaResearchillä ei kuitenkaan pitäisi olla taloudellisia syitä altistaa BetaDigitalia tai Telekomia, joka on yksi sen emoyhtiöistä, kilpailulle satelliitti- ja kaapelitelevisiolähetysten käyttöoikeusjärjestelmien alalla maksutelevision teknisten palvelujen markkinoilla. BetaResearch voisi kuitenkin estää lupakäytännöillään muiden palvelujentarjoajien pääsyn markkinoille.
iv) Salauksenpurkuinfrastruktuurin hallinta antaa samalla d-box-laitteissa käytettävät sovellukset Bertelsmannin ja Kirchin hallintaan
113) Sovellusohjelmaliittymän (API) avulla kolmas, joka haluaa käyttää omia sovelluksia, voi käyttää salauksenpurkulaitteiden käyttöjärjestelmää. Tyypillinen esimerkki tällaisista omista sovelluksista on elektroninen ohjelmavalikko (EPG), joka tarjoaa televisioruudulla valikon valittavista ohjelmista. Tällä hetkellä d-box-laitteessa ei ole vielä virallista versiota d-box-käyttöjärjestelmäliittymästä. Tämän vuoksi ulkopuolisen toimijan, joka haluaa käyttää omia sovelluksiaan d-box-laitteessa, on pyydettävä BetaResearchiä asentamaan sovellus käyttöjärjestelmän lähdekoodiin.
114) Osapuolet ovat ilmoittaneet BetaResearchin kehittävän d-box-laitteseen sovellusohjelmaliittymän ja julkaisevan sen viimeistään vuoden 1998 lopussa. Tietoja lupakäytännöistä ja erityisesti sovellusohjelmaliittymän käytöstä maksettavien lupamaksujen suuruudesta ei ole vielä saatavilla. Tämän vuoksi ei vielä voida arvioida, tarjoaako BetaResearch sovellusohjelmaliittymää markkinahintaan muiden tarjoajien, kuten OpenTV:n tai MediaHighwayn sovellusohjelmaliittymiin verrattuna. Kuitenkin voidaan päätellä, että koska d-box-laite on laskettu markkinoille vasta hiljattain, sovellusohjelman toiminta-ala on suppea. Tätä arviota tukee myös se, että muut liittymien toimittajat ovat sovellusohjelmaliittymänsä markkinoille saattamisen jälkeen parantaneet niiden toimintaa jatkuvasti vuosien varrella taatakseen koodinpurkutekniikan toiminta-alan täysimääräisen käytön ja tukeakseen tällä tavalla korkealaatuisten sovellusten kehittämistä.
115) Osapuolten ilmoituksen mukaan d-box-laitteen sovellusohjelmaliittymässä on kaksi sovellusten käyttömahdollisuutta. Ensimmäisenä mahdollisuutena sovellusta voidaan käyttää sovellusohjelmaliittymän toimintojen avulla, eli sovellus toimii suoraan sovellusohjelmaliittymän tasolla ("native applications"). Tällainen sovellus voi toimia ainoastaan d-box-laitteessa. Sovellus ei toimisi missään muussa järjestelmässä. Toisena mahdollisuutena voidaan sovellusohjelmaliittymään asentaa niin sanottu "virtual machine", jäljempänä `VM-kone`, joka muuntaa sovellusohjelmaliittymälle ominaisia toimintoja riippumattomiksi toiminnoiksi. Tämän avulla sovellusohjelmaliittymästä riippumattoman sovelluksen kehittäminen ja toiminta on mahdollista. Osapuolet ovat sanoneet, että VM-koneen tavoin toimivan standardoidun sovellusohjelmaliittymän määrittely digitaalisen television standardointia koskevan DVB-hankkeen yhteydessä saadaan todennäköisesti loppuun vuoden 1998 puolivälissä. Tällöin BetaResearch voisi aloittaa tuotekehittelyn, joka kestänee noin 6-9 kuukautta.
116) Niin kauan kuin standardoitua sovellusohjelmaliittymää ei ole käytettävissä, d-box-laitteen sovellusohjelmaliittymä tarjoaa ainoastaan valmistajan omien sovellusten käyttömahdollisuuden, mikä tarkoittaa, että sovelluksen asentamiseen tarvitaan sovellusohjelmaliittymän käyttölupia. Osapuolet ilmoittavat lisäksi, että uuteen sovellusohjelmaliittymään voidaan lisätä toimintoja, jos luvanhaltijat sitä pyytävät. Kyseisessä tapauksessa luvanhaltijoiden olisi annettava yksityiskohtaiset tiedot, miksi tiettyä toimintoa tarvitaan. Tämän jälkeen BetaResearch päättää sen toteuttamisesta. Tästä voidaan päätellä, että ainoastaan sellaiset toiminnot toteutetaan, jotka ovat BetaResearchin edun mukaisia toisin sanoen BetaResearchissa määräysvaltaa käyttävien yritysten. Jos toimintoja kehitetään, vastaa luvanhaltija osittain tai kokonaan kehittämiskustannuksista. Luvanhaltijoilla ei ole valinnanmahdollisuutta, koska ainoastaan BetaResearch myöntää lupia d-box-laitteen sovellusohjelmaliittymää varten. Lisäksi luvanhaltija ei voi millään tavoin vaikuttaa kehitystyön nopeuteen BetaResearchissä. Tässä yhteydessä on kyseenalaista, onko BetaResearchillä yleensä riittävästi kehityskapasiteettia luvanhaltijoiden kehitystöiden hoitamiseksi. Sillä BetaResearchin on ennen kaikkea ajateltava uusien sovellusohjelmaliittymäversioiden julkistamisaikoja ja käytettävä kapasiteettiaan sen mukaisesti eikä Premieren kanssa kilpailevien luvanhaltijoiden tilaamien ylimääräisten kehitystöiden hoitamiseksi nopeasti.
117) Tämän lisäksi d-box-laitteen sovellusohjelmaliittymä ei tarjoa alussa jo markkinoilla oleviin järjestelmiin verrattuna käytettäviksi kehittynyttä ohjelmointiapua eikä työkaluja, jotta kehittyneet sovellukset voidaan asentaa nopeasti ja edullisesti joko itse tai ulkopuolisen palvelujen tarjoajan asentamina. Tämän vuoksi d-box-laitteen sovellusohjelmaliittymän käyttöluvanhaltijoiden on teetettävä kaikki sovellusten kehitystyö BetaResearchillä, koska kyseinen yritys on ainoa, joka pystyy huolehtimaan vaativasta kehitystoiminnasta. Käyttöluvanhaltijan ei ole mahdollista kehittää sovellusta itse kustanussyistä ja erityisesti, koska tällä ei ole yksityiskohtaisia tietoja d-box-laitteen sovelluohjelman toiminnasta.
c) Päätelmä
118) Edellä esitetyn perusteella voidaan olettaa, että aiottu keskittymä saattaa BetaDigitalin pitkäaikaiseen määräävään markkina-asemaan satelliittivälitteiseen maksutelevision liittyvien teknisten palvelujen markkinoilla. Premieren määräävä asema vahvistuu entisestään maksutelevisiomarkkinoilla Bertelsmannin ja Kirchin hallitessa salauksenpurkuinfrastruktuuria. Premieren määräävä markkina-asema maksutelevisiomarkkinoilla vahvistaa lisäksi BetaDigitalin määräävää markkina-asemaa satelliittivälitteiseen maksutelevisioon liittyvien teknisten palvelujen markkinoilla saksankielisellä alueella. Jos katsotaan, että satelliitti- ja kaapelialan tekniset palvelut muodostavat yhteiset markkinat, syynnyttää edellä tarkoitettu keskittymä yhdessä Deutsche Telekomin ja BetaResearchin rinnakkaisen keskittymän kanssa määräävän markkina-aseman kaksinkertaiselle poolille saksankielisen alueen yhteismarkkinoilla. Näillä markkinoilla ei BetaDigitaliin eikä Telekomiin kohdistu kovinkaan paljon kilpailua. Yhteisen tekniikan ja BetaResearchin kautta syntyvien yhtiöoikeudellisten yhteyksien vuoksi ei ole odotettavissa, että BetaDigitalin ja Telekomin välillä syntyisi kilpailua.
VI TEKNINEN JA TALOUDELLINEN EDISTYMINEN
119) Osapuolet ilmoittavat, että ainoastaan Bertelsmannin ja Kirchin resurssien yhdistäminen mahdollistaa digitaalitelevision läpimurtoon tarvittavan infrastruktuurin rakentamisen. Salauksenpurkujärjestelmän rakentaminen maksaisi noin [500 1 000] Saksan markkaa kunkin liittymän osalta, joten oletetuista [3 10] miljoonasta liittymästä 10 vuoden aikana aiheutuvat kustanukset ovat noin [1,5 10] miljardia Saksan markkaa. Tämän lisäksi edellyttää digitaalisen lähetyskeskuksen ja käyttöoikeustekniikan rakentaminen [50 300] miljoonan Saksan markan investointia. Lisäksi kokonaismäärään on vielä laskettava ohjelmiin tehtävät investoinnit, jotka maksavat useita miljardeja Saksan markkoja lähivuosien aikana. Sen jälkeen, kun osapuolet ovat investoineet digitaali-infrastruktuurin rakentamiseen, voisi kolmas selvitä melko vähaisillä kustannuksilla mahdollisten lisätoimintojen rakentamisesta, varsinkin kun digitaalisen maksutelevision käyttöönotto vähentäisi jatkuvasti katsojien varauksellista suhtautumista maksullisiin palveluihin.
120) Nämä osapuolten esittämät huomautukset herättävät tosiasiassa vakavia epäilyksiä. Vähintään digitaalitelevision ensimmäisten toimintavuosien aikana kotitaloudet ostamisen sijaan vuokraavat tarvittavan salauksenpurkulaitteen. Näin ollen salauksenpurkulaitteiden hankinta on rahoitettava ennakolta. Tästä aiheutuvat kustannukset eivät voi kuitenkaan missään tapauksessa olla osapuolten ilmoittaman suuruisia. D-box-laitteen vuokra on tällä hetkellä noin [10 30] Saksan markkaa kuukaudessa. CLT-UFA:n ja Tauruksen sopimuksen liitteessä 2 c annetaan Nokian d-box-laitteen elokuun 1995 ja joulukuun 1999 välisen ajanjakson keskimääräiseksi hankintahinnaksi noin [400 1 000] Saksan markkaa. Jos laitteesta perittävä vuokra on [10 30] Saksan markkaa kuukaudessa ([100-400] Saksan markkaa vuodessa) saataisiin ennakkorahoitettu hankintahinta katetuksi jo [1 5] vuodessa. Korkokuluja aiheutuu ainoastaan tältä ajalta, ja ne pienenevät vuokratulojen kasvaessa. Salauksenpurkulaite olisi kuoletettu jo [1 5] vuoden vuokra-ajan jälkeen. Premieren 7 päivänä marraskuuta 1997 päivätty liiketoimintasuunnitelma [. . .] tukee tätä toteamusta. Siinä mainitaan salauksenpurkulaitteiden rahoitusta koskevassa sarakkeessa kustannusten olevan [100 200] miljoonaa Saksan markkaa vuonna 1998, ja kustanusten ilmoitetaan pienevän [10 30] miljoonaan Saksan markkaan vuonna 2002. Jos liittymän tilaajia oletetaan olevan [2 5] miljoonaa, koko viisivuotisjakson kustannukset ovat näin ollen [200 500] miljoonaa Saksan markkaa. Ilmeisesti osapuolet eivät ole ottaneet huomioon vuokratuloja ilmoittamissaan salauksenpurkulaitteiden hankinnasta aiheutuvissa kustannuksissa. Nämä kustannukset eivät joka tapauksessa ole osapuolten ilmoittaman suuruisia.
121) Osapuolten ilmoituksen mukaan ainoastaan Bertelsmann ja Kirch yhdessä pystyvät vastaamaan digitaalitelevision läpimurtoon tarvittavasta ohjelmatarjonnasta, mutta tätä väitettä ei perustella. Tämä väite saattaa pitää paikkansa, jos toisaalta Kirch varaisi ohjelmistonsa ja suuren yleisön ohjelmien oikeudet yksinomaan Premierelle, ja toisaalta joutuisi taloudellisiin vaikeuksiin tekemiinsä lähetyssopimuksiin liittyvistä huomattavista taloudellisista sitoumuksistaan johtuvan kauppasulkupolitiikan vuoksi. Tilanne, joka vallitsi ennen Kirchin ja Bertelsmannin välillä tapahtunutta keskittymää, ei ole väistämätön.
122) Jos osapuolet myötävaikuttavat digitaalitelevision menestyksekkääseen tosiasialliseen leviämiseen rakentamalla digitaali-infrastruktuurin ja tarjoamalla yhdessä kiinostavan ohjelmiston, on todettava kuten edellä on mainittu, että ne saavat yhteisellä toiminnallaan digitaalisen maksutelevision markkinat hallintaansa pitkäksi ajaksi. Keskittymä vie mahdollisuuden näiden markkinoiden kehittymiseen kilpailuedellytyksin. Vaikka keskittymä edistää digitaalitelevision yleistymistä ja samalla nopeuttaa teknistä ja taloudellista edistymistä, kyseinen edistyminen ei ole sulautuma-asetuksen mukaan merkityksellistä. Tässä yhteydessä on korostettava, asetuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuissa teknistä ja taloudellista edistystä koskevissa edellytyksissä vaaditaan, että se ei estä kilpailua. Tämän vuoksi on erittäin epäilyttävää, vaikuttaako keskittymä todellisuudessa myönteisesti tekniseen ja taloudelliseen edistymiseen. Osapuolten kesken tapahtuvan markkinoiden jakamisen ja hallinnan vuoksi muut mahdolliset digitaalisten maksutelevisio- ja multimediapalvelujen tarjoajat eivät voi laajentaa toimintaansa täysin vapaasti. On pelättävissä, että tämä vaikuttaa kielteisesti digitaalisen television ja muiden digitaalisten palvelujen kehitykseen.
VII OSAPUOLTEN EHDOTTAMAT SITOUMUKSET
1. Sitoumukset
123) Osapuolet ehdottivat kirjeillä 28 päivältä huhtikuuta ja 4 päivältä toukokuuta 1998 useita sitoumuksia, joiden tarkoituksena on poistaa suunniteltua keskittymää koskevat epäilyt. Ehdotetut sitoumukset koskevat pääasiassa seuraavia seikkoja:
a) Ohjelmaoikeudet
124) Kirchin ja CLT-UFA:n Hollywood-studioiden [. . .] kanssa tekemien lähetyssopimusten sisältämistä maksutelevisio-oikeuksista 25 prosenttia varataan tietyksi aikaa kolmansille. Valinta tapahtuu vuosittain ja koskee kulloinkin seuraavan vuoden jälkeistä vuotta. Nämä 25 prosenttia studioiden tuotannosta käsittävät 25 prosenttia maksutelevisio-oikeuksista seuraavissa luokissa:[. . .]. Maksutelevisio-oikeuksien hinta määräytyy Hollywood-studioiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaan, toisin sanoen suurimman kulloinkin kyseessä olevilla merkityksellisillä markkinoilla toimivan maksutelevisioyhtiön mukaan. Hollywood-studiot itse ovat menettelyssä kysynnästä poisuljettuja. Valikoiman tarjonta ja 25 prosentin osuuden luovuttaminen maksutelevision oikeuksien sopimuksista on voimassa vain niin kauan kuin Premierellä on hallussaan viisi seitsemästä maksutelevision oikeuksien sopimuksesta, enintään 1 päivään tammikuuta 2003 asti.
b) Paketin rakenne
125) Premiere avaa ohjelmakonseptinsa luopumalla siitä, että sen oman peruspaketin tilaaminen on edellytys elokuva-ja urheilukanavien tilaamiselle. Tämä sitoumus on voimassa niin kauan kuin Premiere-paketin lisäksi markkinoille ei ole tullut toista järjestelmäperustaa, enintään kuitenkin 1 päivään tammikuuta 2003 asti.
c) Kaapeliverkko-operaattorit
126) Keskittymään osallistuvat yritykset ovat valmiita myyntiyhteistyöhön kaapeliverkko operaattoreiden kanssa. Uusien asiakkaiden hankinnan lisäksi yhteistyöhön kuuluu myös tietojen antaminen ja tuki markkinoinnin yhteydessä. Asiakassuhteet hoitaa kuitenkin Premiere. Kaapeliverkko operaattorit saavat vaivoistaan kohtuullisen rahallisen korvauksen.
d) Maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeudet
127) Premiere ostaa tarvitsemansa maksutelevisio-oikeudet itse eikä hanki lainkaan ilmaistelevisio-oikeuksia, siten ei maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeuksien oston sitomista Premieren kautta tapahdu.
e) BetaResearch
128) Telekom perustaa teknisen asiantuntijaraadin, joka on avoinna kaikille digitaalisen television kanssa tekemisissä oleville yrityksille. Tämän asiantuntijaraadin suositukset pannaan täytäntöön jo voimassa olevien Bertelsmannin, Kirchin, Telekomin, ARD:n ja ZDF:n sopimusten mukaan. BetaResearchin osakkaat ovat lisäksi valmiita antamaan kolmansille yrityksille välikätenä toimivan hallintayhtiön kautta enintään 25 prosenttia osakepääomasta. Osakkeisiin ei kuitenkaan liity veto-oikeuksia. Bertelsmannilla, Kirchillä ja Telekomillä tähän asti olleet veto-oikeudet säilyvät. Osapuolet korostavat jälleen kerran Kirchin johtavaa asemaa erityisesti yritysjohdon nimittämisessä.
129) BetaResearch myöntää jokaiselle hakijalle, joka haluaa tarjota salauspalveluja itselleen tai kolmansille, yleisen vakiosopimuksen perusteella välittömästi pyynnön jälkeen käyttöluvan käyttöoikeusjärjestelmään (pakkolupa). Jos ehdoista, varsinkin käyttöluvan maksuista, ei päästä yksimielisyyteen, välityslautakunta tekee lopullisen päätöksen ehtojen kohtuullisuudesta.
130) BetaResearch sitoutuu avaamaan d-box-verkon suoran sovellusohjelmaliittymän ("native API") vuoden 1998 loppuun mennessä ja lupaa tyytyä välityslautakunnan ratkaisuun käyttölupien myöntämiseen liittyvissä erimielisyyksissä. Lisäksi BetaResearch sitoutuu täydentämään suoraa sovellusohjelmaliittymää digitaalisen television standardointia koskevassa DVB-hankkeessa standardoitavalla liittymällä heti, kun tälläisestä standardista on päätetty. BetaResearch ottaa lisäksi käyttöön kaikki tulevat DVB-standardit.
131) BetaResearch myöntää valmistuslupia kaikille kiinnostuneille valmistajille vakioehdoilla ja tyytyy välityslautakunnan ratkaisuun, jos ehdoista on erimielisyyttä. BetaResearchin suorittama niin sanottu Technica Verification Test on edellytys salauksenpurkulaitteen markkinoille tuomiselle. Tämä laitevalmistajan sertifiointi voidaan parin kolmen vuoden jälkeen antaa riippumattoman kolmannen suoritettavaksi.
f) BetaDigital
132) Jos kolmansien halutessa saada BetaDigitalin palveluja ei päästä yksimielisyyteen ehdoista, myös BetaDigital tyytyy välityslautakunnan ratkaisuun.
2. Arviointi
a) Ohjelma-oikeudet
133) On epätodennäköistä, että potentiaalinen maksutelevisioyhtiö tulisi markkinoille sen 25 prosentin osuuden perusteella, jota lähetyssopimuksista tarjotaan. Jokaisen kolmannen pitäisi maksaa sama hinta kuin Premieren. Koska tämä hinta perustuu Premieren tilaajamäärään (tietty vähimmäistilaajamäärä taattuna), uusi toimija ottaisi huomattavan riskin, joka kasvaisi edelleen odotettavissa olevan Premieren tilaajamäärän voimakkaan kasvun myötä. Osapuolten mukaan kiinostuneen kolmannen on vuoden tiettynä ajankohtana päätettävä, kuinka paljon se haluaa hankkia ohjelmaoikeuksia seuraavan vuoden jälkeiseksi vuodeksi. Niinpä kolmannet voisivat hankkia oikeuksia vasta vuodelle 2000. Vuonna 2000 Premieren tilaajamäärä on kuitenkin liiketoimintasuunnitelman mukaan noin [. . .] miljoonaa, jonka perusteella hinta laskettaisiin. Niinpä kolmansien olisi maksettava noin 2,3 miljoonaa dollaria yhdestä elokuvasta. Tässä yhteydessä on pidettävä mielessä, että Hollywood-studiot itse sitoumuksen mukaan ovat ohjelmaoikeuksien kysynnästä poissuljettuja. Näin osapuolet ovat poistaneet etukäteen ne mahdolliset kysyjät, jotka todennäköisesti pystyisivät ainoina yhtiöinä kantamaan oikeuksien hankintaan liittyvän riskin. Lisäksi sitoumus on rajattu ajallisesti vuoden 2002 loppuun. Siten oikeuksien myöntäminen muille olisi joka tapauksessa mahdollista vain kolmen vuoden ajan. Lisäksi on pidettävä mielessä, että sitoumusta rajoittaa Hollywood-studioiden kanssa tehdyt lähetyssopimukset. Sitoumus ei koske lähetysoikeuksia urheilutapahtumista, jotka uutuuselokuvien lisäksi ovat tärkeä osa maksullisten kanavien ohjelmistoa. Kaiken kaikkiaan sitoumus ei tarjoa mahdollisuutta toisen ohjelmiston avaamiselle.
b) Paketin rakenne
134) Osapuolten mukaan mahdollisten peruspakettien ja urheiluohjelmien tarjoajien markkinoillepääsy helpottuu, kun tilaajia ei enää pakoteta tilaamaan ensin Premieren peruspakettia edellytyksenä uutuuselokuva- ja urheilukavien tilaamiselle Premiereltä. Tämä sitoumus voi todellakin tehdä vaihtoehtoiselle ohjelmistolle helpommaksi voittaa kilpailussa Premiereltä tilaajia peruspaketille. Se tuskin voi kuitenkaan edesauttaa tällaisen vaihtoehtoisen ohjelmiston syntymistä, koska tällainen ohjelmisto voisi kehittyä ainoastaan maksullisten kanavien ("ankkurikanavat") perusteella.
c) Kaapeliverkko-operaattorit
135) Osapuolet ovat tarjonneet ainoastaan myyntiyhteistyötä kaapeliverkko-operaattoreiden kanssa. Kaapeliverkko-operaattoreille ei kuitenkaan anneta mahdollisuutta markkinoida Premiereä itse, ja siten niitä estetään luomasta omia asiakassuhteita sekä purkamasta ohjelmapaketteja ja muodostamasta uusia ohjelmapaketteja. Jotta kaapeliverkko-operaattorit voisivat luoda vaihtoehtoisen ohjelmiston, olisi riippumatta verkkorakenteeseen liittyvästä yhteistyöstä Telekomin kanssa kuitenkin vähintään välttämätöntä, että ne voivat hankkia Premieren valikoimasta yksittäisiä ohjelmapaketteja, erityisesti uutuuselokuvia ja urheilukanavia, ja sitten tarjota niitä kaapeliasiakkailleen yhdessä kolmansien kanavien kanssa.
d) Maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeudet
136) Sitoumuksen mukaan Premiere ei osta tarvitsemiaan oikeuksia pelkästään muilta tarjoajilta vaan myös Kirchiltä ja CLT-UFA:lta. Tällöin CLT-UFA ja Kirch pystyvät ostamaan maksutelevisio- ja ilmaistelevisio-oikeuksia yhdistettynä. Sen vuoksi sitoumuksella ei ole merkitystä.
e) BetaResearch
137) Telekomin tarjouksessa teknisen asiantuntijaraadin perustamisesta on kyse ainoastaan ARD:n ja ZDF:n kanssa jo perustetun asiantuntijaraadin avaamisesta muille yrityksille. On syytä pitää mielessä, että ARD:n ja ZDF:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaan asiantuntijaraati neuvoo tekniseen kehitykseen liittyvissä kysymyksissä, mutta sen suositusten täytäntöönpano ei ole pakollista.
138) Osapuolten ehdotus kolmansien yritysten mahdollisesta osakkuudesta BetaResearchissä takaisi tietynlaisen avoimuuden tekniikan tulevaa kehitystä koskevien päätösten osalta. Koska osakkuus on kuitenkin tarkoitus rajoittaa 25 prosenttiin eikä hallintayhtiölle anneta veto-oikeutta, Bertelsmannilla ja Kirchillä määräävässä markkina-asemassa olevina maksutelevisioyhtiöinä ja Telekomilla määräävässä markkina-asemassa olevana kaapeliverkko operaattorina säilyy yhteinen määräysvalta BetaResearchissä ja siten tekniikan kehityksessä.
139) Ehdot pakollisen käyttöoikeusjärjestelmäluvan ja välimiesmenettelyn käyttöönotosta, erityisesti lupamaksujen suuruutta koskevien riitojen sovittelemiseksi voi tietyssä määrin auttaa käsittelemään kolmansia syrjimättä lupien myöntämisen yhteydessä. Tämä sitoumus ei kuitenkaan muuta millään tavoin sitä, että Bertelsmann, Kirch ja Telekom valvovat tekniikkaa, jolle luvat myönnetään. BetaResearchin velvoite avata d-box-verkon sovellusohjelmaliittymä vuoden 1998 loppuun mennessä ja tyytyä lupien myöntämiseen liittyvissä erimielisyyksissä välityslautakunnan ratkaisuun sekä täydentää suoraa sovellusohjelmaliittymää digitaalisen television standardointia koskevassa hankkeessa standardoitavalla liittymällä heti, kun sellainen on olemassa, on pääosin vain kirjallinen vahvistus sille, minkä osapuolet olivat muutenkin ilmoittaneet tekevänsä. BetaResearchin sitoumus myöntää valmistuslupa kaikille kiinnostuneille salauksenpurkulaitteiden valmistajille vakioehdoilla ja tyytyä välityslautakunnan ratkaisuun, jos ehdoista on erimielisyyttä, voi edistää kilpailua salauksen-purkulaitteiden valmistuksen alalla. Se ei kuitenkaan muuta sitä seikkaa, että markkinoilla määräävässä asemassa olevat maksutelevisioyhtiöt Bertelsmann ja Kirch sekä markkinoilla määräävässä asemassa oleva kaapeliverkko-operaattori Telekom määräävät salauksenpurkulaitekniikan kehityksestä.
f) BetaDigital
140) BetaDigitalin sitoumus tyytyä välityslautakunnan ratkaisuun, jos ehdoista on erimielisyyttä, ei muuta millään tavoin sitä, että BetaDigitalilla tulee olemaan pysyvä monopoliasema satelliittivälitteisen maksutelevision teknisten palvelujen markkinoilla.
g) Yhteenveto sitoumusten arvioinnista
141) Ehdotetuilla sitoumuksilla osapuolet luovat tekniikan alalla tietynlaista avoimuutta ja varmistavat pääsyn d-box-tekniikkaan. Osapuolet eivät kuitenkaan ole valmiita luovuttamaan tätä tekniikkaa ja varsinkaan sen jatkokehitystä yksinomaisesta hallinnastaan. Maksutelevisioalalla ehdotetut sitoumukset eivät ole omiaan avaamaan realistista mahdollisuutta vaihtoehtoiselle ohjelma- ja markkinointijärjestelmälle. Premiere pystyy siten jatkossakin määräämään kolmansien markkinoillepääsyn ehdot. Samalla tekniikkaa koskevat sitoumukset, vähintään käyttöoikeusjärjestelmille myönnettävien lupien osalta, menettävät merkitystään ilman mahdollisuutta vaihtoehtoisen ohjelmiston perustamiseen, koska ilman toista ohjelmistoa ei myöskään ole odotettavissa vaihtoehtoista teknistä järjestelmäperustaa.
3. Lisäsitoumukset
142) Osapuolet täydensivät ja laajensivat aikaisempia ehdotuksiaan 13 ja 19 päivänä toukokuuta 1998 seuraavasti:
a) Kaapeliverkko operaattorit
143) Jo tarjotun myyntiyhteistyön lisäksi Premiere antaa kaapeliverkko-operaattoreiden hoidettavaksi ohjelmiensa markkinoinnin ja antaa kaapeliverkko-operaattoreiden hoitaa itse asiakassuhteensa tietyin edellytyksin. Ilmaistelevision, maksutelevision ja kertamaksutelevision alalla toimivat ohjelmayhtiöt eivät periaatteessa voi hoitaa markkinointia. Markkinointi ei ole yksinoikeudellista, toisin sanoen Premiere ja kaapeliverkko-operaattorit kilpailevat keskenään Premieren markkinoinnissa asiakkaille. Periaatteessa jokainen hoitaa itse hankkimiinsa tilauksiin liittyvät asiakassuhteet. Kaapeliverkko-operaattoreiden hankkimia asiakkaita koskevat tiedot on kuitenkin annettava Premieren käyttöön sen tilaajahallintopalvelussa, jotta Premiere voi lähettää näille asiakkaille lisätarjouksia ja palveluja (kuten kertamaksutelevisio) ja yleisiä asiakastietoja. Kaapeliverkko-operaattorit eivät voi markkinoida Premieren kertamaksutelevisiotarjouksia.
144) Kaapeliverkko-operaattoreiden on tarjottava samalla tavalla yhdistetyjä paketteja kuin Premiere. Ohjelmien purkaminen yhden paketin sisällä ei ole sallittua, ei myöskään koko Premieren pakettirakenteenkaan purkaminen. Kaapeliverkko-operaattorit voivat kuitenkin lisätä Premieren paketteihin omia lisätarjouksiaan. Lisäksi kaapeliverkko-operaattorit voivat markkinoida muiden yhtiöiden ohjelmapaketteja ja yksittäisiä ohjelmia. Koska Premiere on luopunut peruspaketin ja erikoispakettien kytkemisestä toisiinsa (katso johdanto-osan 125 kappale), kaapeliverkko-operaattoreiden asiakkailla on mahdollisuus tilata Premieren pakettiyhdistelmän lisäksi kaapeliverkko-operaattorin oma peruspaketti. Tällaisen peruspaketin hankintaa ei kuitenkaan saa asettaa edellytykseksi Premieren ohjelmien tilaamiselle. Kaapeliverkko-operaattoreilta Premieren paketeista perittävä hinta määritellään Premierestä kaapelimarkkinoilla perittävän myyntihinnan mukaan, josta vähennetään ne kustanukset, jotka Premiere säästää ulkopuolisten hoitaessa markkinoinnin. Kaapeliverkko-operaattoreiden on Premieren tavoin tarjottava d-box-salauksenpurkulaitteita vuokralle ja käytettävä Nokian laitteita niin kauan, kunnes Nokian kiintiö (1 miljoonaa salauksenpurkulaitetta) on täynnä.
145) Kaapeliverkko-operaattorit eivät saa käyttää niille kaapelin varauksessa annettua vapautta väärin siten, että ne rajoittavat Premieren ohjelmien markkinointia kapasiteetin mukaan, toisin sanoen niiden on otettava Premieren ohjelmapaketti kokonaisuudessaan markkinoitavaksi. Muussa tapauksessa ei ole velvollisuutta antaa Premieren ohjelmia markkinoitavaksi. Kun kapasiteetista on puutetta, Premieren ja kaapeliverkko-operaattoreiden on joko noudatettava osavaltioiden medialaitosten määräyksiä tai sovittava itse toisesta objektiivisesta menetelmästä kapasiteetin jakamiseksi.
b) Kaapeliverkot
146) Telekom on lisäksi ilmoittanut 20 päivänä toukokuuta 1998, että se pitää kahta digitaalista kanavaa hyperkaistalla vapaana enintään 31 päivään joulukuuta 1999 mahdollista kolmatta ohjelmayhtiötä varten. Lisäksi Telekom on valmis yhdessä verkkotason 4 operaattoreiden kanssa laajentamaan kaapelikapasiteettia kaistalle IV, tosin vain silloin, kun kaapelioperaattorit voivat saada jälleenrahoitusta (verkko-tasot 3 ja 4).
c) BetaResearch
147) Mitä tulee tarjottuun kolmansien yritysten osakkuuteen BetaResearchissä välikätenä toimivan holdingyhtiön kautta (katso johdanto-osan 128 kappale), kaikilla osakkailla, toisin sanoen Bertelsmannilla, Kirchillä, Telekomilla ja välikätenä toimivalla hallintayhtiöllä, on samat oikeudet. Äänestyksissä enemmistö määritellään laissa määrättyjen sääntöjen mukaan (ei päätösvaltaisuutta koskevia erityissääntöjä). Tähän asti voimassa olleet yksittäisten osakkaiden erityisoikeudet poistetaan.
4. Arviointi
a) Kaapeliverkko-operaattorit
148) Osapuolten ehdottamat uudet sitoumukset eivät aikaansaa edellytyksiä vaihtoehtoisen ohjelma- ja markkinointijärjestelmän syntymiselle kaapelialalle. Osapuolet itse viittaavat saatekirjeessään siihen, että tällä hetkellä Saksan markkinoilla ei ole kumppaneita näiden markkinointimuotojen toteuttamiseksi taloudellisesti järkevällä tavalla tai ainakaan nämä eivät ole tähän mennessä osoittaneet lainkaan valmiutta toteuttaa vastaavan infrastruktuurin rakentamisen vaatimia investointeja. Kaapeliverkkojen nykyisen rakenteen vuoksi yksityiset kaapeliverkko-operaattorit eivät todella pysty perustamaan ohjelma- ja merkkinointijärjestelmää.
149) Kuten johdanto-osan 63 kappaleessa todetaan, yksityiset kaapeliverkko-operaattorit toimivat pääasiassa ainoastaan verkkotasolla 4 (talokohtaisetkaapelit ja kaapelisaarekkeet). Verkkotasolla 3 (yhteys pääteasemalta tontin rajalle) verkot ovat lähes yksinomaan Telekomin omistuksssa. Siten yksityiset kaapeliverkko-operaattorit ovat nykyisin yleensä riippuvaisia Telekomin palveluista verkkotasolla 3. Ilman verkkotason 3 käyttöä ei kuitenkaan ole mahdollista luoda vaihtoehtoista yksityisten kaapeliverkko-operaattoreiden ohjelmistoa. Saksan kaapelitelevisio-toiminnan hajaantuneisuuden vuoksi ja koska Telekom on käytännössä ainoa verkkotason 3 yhteysverkkojen omistaja, eivät yksityiset kaapeliverkko-operaattorit pysty tällä hetkellä tarjoamaan Premieren kanssa kilpailevaa ohjelmistoa.
150) Telekom ei ole tässä menettelyssä osoittanut olevansa valmis aloittamaan yhteistyötä yksityisten kaapeliverkko-operaattoreiden kanssa vaihtoehtoisen kaapelijärjestelmän luomiseksi tai edes antamaan verkkotasoa 3 näiden käyttöön. Tosin Telekom vastasi 22 päivänä toukokuuta 1998 kysymykseen, miten verkkotasojen 3 ja 4 erilläänolo voidaan ratkaista, että Telekomin palveluiden saamiseksi digitaaliselle kaapelijärjestelmälle ja digitaaliselle markkinointi-jräjestelmälle tehdään yksittäiset sopimukset Telekomin ja niiden välillä, jotka haluavat hankkia palveluita (ohjelmayhtiöt, verkkotason 4 operaattorit). Verkkotasolle 4 toimivien operaattoreiden niin halutessa voidaan verkkotasojen 3 ja 4 tekninen ja toiminnallinen erillisyys poistaa yhdistelemällä verkkotasojen 3 ja 4 operaattoreiden palveluita. Tämä selitys on kuitenkin siinä määrin epämääräinen ja yleisluonteinen, että sen perusteella ei voida odottaa, että verkkotasojen 3 ja 4 erilläänolo ei ole ongelma verkkotasolla 4 toimivan operaattorin ohjelma- ja markkinointijärjestelmälle. Erityisesti mainitun verkkotasojen 3 ja 4 operaattoreiden palveluiden yhdistelmän osalta ei esitetä, mitä palveluita Telekom tarjoaisi ja mitä verkkotasolla 4 toimiva operaattori, ja kuinka verkkotasojen 3 ja 4 operaattoreiden palvelut ylipäänsä voidaan yhdistää teknisesti ja taloudellisesti. Täysin epäselväksi jää, pääsevätkö verkkotason 4 operaattorit itse verkkotasolle 3 ja erityisesti voivatko ne käyttää myös käyttöoikeusjärjestelmiä ja kuinka tämä tehdään mahdolliseksi teknisesti. Telekomin selityksen perusteella on siten edelleen lähdettävä siitä, että Telekom haluaa viime kädessä tuottaa itse tarvittavat tekniset palvelut, ja siten verkkotason 4 operaattorit ovat riippuvaisia Telekomista. Verkkotasojen 3 ja 4 erilläänolosta päästäisiin eroon suurella todennäköisyydellä vasta Telekomin kaapeliverkkojen uudelleenjärjestelyn ja yksityistämisen jälkeen, jolloin Telekomin kaapeliverkkoja hallinnoitaisiin alueellisissa yhtiöissä, joissa on osallisena yksityisiä kaapeliverkko-operaattoreita. Telekom ei kuitenkaan ole antanut mitään sitovia lausuntoja uudelleenjärjestelyn ajankohdasta ja muodosta. Sen vuoksi voidaan olettaa, että uudelleenjärjestely ja yksityistäminen tapahtuu vasta silloin, kun Premieren etumatka sillä jo olevan suuren tilaajakannan ansiosta on niin suuri, että vaihtoehtoisten järjestelmien on vaikea lyödä itseään läpi.
151) Lisäksi kaapeliverkko-operaattorit eivät pysty ehdotettujen sitoumusten perusteella tarjoamaan maksutelevisio-ohjelmia samoilla kilpailumahdollisuuksilla kuin Premiere. Ne eivät nimittäin voi toimia maksutelevision alalla ohjelmayhtiöinä ja tarjota esimerkiksi itsetuotettuja alueellisia ohjelmia. Niiden lisätarjonta on ennemminkin rajoittunut muiden yhtiöiden kanavien markkinointiin. Lisäksi kaapeliverkko-operaattorit eivät saa markkinoida Premieren kertamaksu-televisiotarjouksia eivätkä myöskään tehdä omia kertamaksu-televisiotarjouksia. Koska kertamaksutelevisio-oikeudet eivät ole yksinoikeudellisia, olisi kertamaksu-televisiotarjousten avulla helpoiten mahdollista harjoittaa itsenäistä maksutelevisiotoimintaa. Lisäksi niiden on tarjottava Premieren paketteja samanlaisissa yhdistelmissä kuin Premiere. Siten operaattorit olisivat täysin riippuvaisia Premierestä pakettien yhdistämisessä, joka on olennainen toimintaedellytys.
152) Kaapeliverkko-operaattoreiden on myös annettava Premieren käyttöön asiakastietonsa, mutta Premierellä ei ole vastaavanlaista velvollisuutta. Asiakastietojen luovuttaminen on kuitenkin alalla täysin epätavanomainen toimenpide, joka varmistaa Premierelle huomattavan etumatkan kilpailussa. Hinnanmuodostukseen, joka perustuu Premieren myyntihintaan, josta on vähennetty ulkopuolisen hoitamaan markkinoinnin avulla säästetyt kustannukset, liittyy se vaara, että kaapeliverkko-operaattorit eivät pysty markkinoimaan Premieren ohjelmia taloudellisesti kannattavalla tavalla. Selvittämättä on, kuka määrittelee kustannussäästöt ja minkä arviointiperusteiden mukaan.
b) Kaapeliverkot
153) Kahden digitaalisen kanavan varaaminen hyperkaistalla mahdollisten kolmansien ohjelmayhtiöiden käyttöön voi teoreettisesti edistää mahdollisuuksia tarjota kilpailevia ohjelmia, koska siten käyttöön tulee lisäkapasiteettia. Se ei sellaisenaan kuitenkaan ole omiaan mahdollistamaan vaihtoehtoisen ohjelmiston syntymistä kaapelialalla. Näin on jo siitä syystä, että varaus on ajallisesti rajattu. Vaikuttaa erittäin vaikealta perustaa vaihtoehtoinen ohjelmisto 1 ½ vuoden kuluessa. Koska yksityiset kaapeliverkko-operaattorit eivät saa itse harjoittaa maksu-televisiotoimintaa, jos ne haluavat markkinoida Premiereä, niiden toiminta on rajoitettu muiden yhtiöiden kanavien tarjontaan, mikä estää huomattavasti niiden mahdollisuuksia luoda ohjelmisto, joka voisi käyttää kyseistä kahta kanavaa. Toisaalta ohjelmayhtiö, joka haluaisi perustaa ohjelmiston maksutelevisio-oikeuksista luvatun 25 prosentin perusteella, ei voisi käyttää oikeuksia ennen vuotta 2000. Lisäksi ohjelmayhtiöiden, jotka haluavat käyttää kyseisiä kahta kanavaa, on tehtävä sopimus kymmeneksi vuodeksi, vaikka ne voivat käyttää osapuolten lähetyssopimuksista tarjoamaa 25 prosentin osuutta maksutelevisio-oikeuksista vain vuoden 2002 loppuun. Telekomin suunnitelmaa lisätä kapasiteettia rakentamalla kaista IV ei ole konkretisoitu millään tavoin ja sitä on sen vuoksi pidettävä yleisluonteisena aikomuksen ilmauksena.
c) BetaResearch
154) Sitoumus, jonka mukaan kaikille BetaResearchin osakkaille, kolmansien välikätenä toimiva hallintayhtiö mukaan lukien, myönnetään samat oikeudet, voisi periaatteessa olla omiaan poistamaan ongelma, joka liittyy tekniikan olemiseen ohjelmayhtiöiden hallinnassa. Kun maksutelevisioyhtiöillä CLT-UFA ja Kirch ei ole enää veto-oikeuksia ja kaikilla osakkailla on samat oikeudet, vaihtuvat enemmistöt ovat yleisesti katsoen mahdollisia hallintoelimissä. On kuitenkin otettava huomioon, että BetaResearchin omistuspohja koostuu vain neljästä osakkaasta, koska kolmannet voivat osallistua siihen vain välikätenä toimivan hallintayhtiön kautta. Niin enemmistöpäätöksiä voidaan tehdä ainoastaan vähintään kolmen osakkaan suostumuksella neljästä osakkaasta. Tämä tarkoittaa sitä, että CLT-UFA ja Kirch voivat yhdessä estää päätökset aina ja ovat siten edelleen asemassa, jossa ne voivat puolustaa etujaan estämällä omien etujensa vastaisen päätöksen tekemisen. Kolmansien yritysten välikätenä toimiva holdingyhtiö sitä vastoin voisi puolustaa etujaan maksutelevisioyhtiöinä toimivia CLT-UFAa ja Kirchiä vastaan ainoastaan yhdessä Telekomin kanssa siten, että ne äänestävät yhdessä CLT-UFAa ja Kirchiä vastaan ja estävät näin enemmistöpäätöksen syntymisen. On kuitenkin todennäköistä, että Telekomin, joka tulee tarjoamaan tekniset palvelut maksutelevisiolle d-box-salauksenpurkutekniikan perusteella, edut ovat pikemminkin yhdenmukaisia CLT-UFAn ja Kirchin etujen kanssa kuin kolmansien yritysten välikätenä toimivan hallintayhtiön. Tämä tarkoittaa sitä, että CLT-UFAlla ja Kirchillä markkinoilla määräävässä asemassa olevina maksutelevioyhtiöinä ja Telekomilla markkinoilla määräävässä asemassa olevana kaapeliverkko-operaattorina voi käytännössä olla edelleen mahdollisuudet hallita yhdessä tekniikkaa ja sen jatkokehitystä, vaikka nämä mahdollisuudet ovatkin muodollisesti katsoen vähäiset.
d) Yhteenveto arvioinnista
155) Esitetyn perusteella ehdotetut sitoumukset ovat myös täydennetyssä muodossaan riittämättömiä ratkaisemaan olemassa olevat kilpailuongelmat. Ehdotetut sitoumukset eivät varsinkaan maksutelevisioalan suhteen ole omiaan avaamaan realistista mahdollisuutta vaihtoehtoiselle ohjelma- ja markkinointijärjestelmälle. Premiere pystyy edelleen sanelemaan ehdot kolmansien markkinoille pääsylle. BetaResearchin omistuspohjan avaaminen kolmansille ja samanaikainen luopuminen tähän astisille osakkaille olleista veto- ja erityisoikeuksista on tosin merkittävä myönnytys, koska siten luovutaan tekniikan ja sen jatkokehityksen rakenteellisesti turvatusta hallinnasta. Koska ilman vaihtoehtoisen ohjelmiston mahdollisuutta ei myöskään voi syntyä vaihtoehtoista teknistä järjestelmäperustaa, BetaResearchiä koskeva sitoumus ei riitä estämään Premieren ja BetaDigitalin pysyvää määräävää markkina-asemaa edes yhdessä osapuolten jo ehdottamien muiden sitoumusten kanssa, jotka koskevat käyttölupaa, sovellusohjelmaliittymää ja valmistuslupaa.
VIII YHTEENVETO
156) Esitetyn perusteella voidaan todeta, että aiottu keskittymä aiheuttaa määräävän markkina-aseman syntymisen tai vahvistumisen, minkä vuoksi tehokas kilpailu estyisi huomattavasti olennaisessa osassa yhteisöä. Keskittymä on tämän vuoksi julistettava sulautuma-asetuksen 8 artiklan 3 kohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Julistetaan yheismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltumattomaksi ilmoitettu keskittymä, jolla CLT-UFA SA ja Taurus Beteiligungs-GmbH & Co. KG hankkivat yhteiseen määräysvaltaansa yritykset Premiere Medien GmbH & Co. KG, BetaDigital Gesellschaft für digitale Fernsehdienste mbH ja BetaResearch Gesellschaft für Entwicklung und Vermarktung digitaler Infrastrukturen mbH.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu seuraaville:
CLT-UFA SA
Boulevard Pierre Frieden, 45
L-2850 Luxembourg.
Taurus Beteiligungs-GmbH & Co. KG (KirchGruppe)
Robert-Bürkle-Strasse 2
D-85737 Ismaning.
Tehty Brysselissä 27 päivänä toukokuuta 1998.