KOMMISSIONENS BESLUTNING
af 8. september 2006
om statsstøtte nr. C 45/04 (ex NN 62/04) til den tjekkiske stålproducent Třinecké železárny, a.s.
(meddelt under nummer K(2006) 5245)
(Kun den tjekkiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2007/319/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til protokol 2 i tiltrædelsestraktaten fra 2003 om strukturomlægning af den tjekkiske stålindustri,
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse bestemmelser (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Den 12. november 2003 blev Kommissionen underrettet om, at den tjekkiske regering havde vedtaget en beslutning om afslutning af omstruktureringen af den tjekkiske stålindustri - løsningsforslag vedrørende virksomheden Třinecké železárny, a.s. (herefter benævnt »TŽ«). Beslutningen fastslog, at regeringen ville yde TŽ statsstøtte på 1,9 mia. CZK (ca. 67 mio. EUR) (2).
(2)
I sin beslutning godkendte den tjekkiske regering følgende transaktioner:
-
Den tjekkiske regering overtager gennem agenturet Česká konsolidační agentura (ČKA) TŽ's aktiepost på 10,54 % i selskabet ISPAT Nová Huť (INH). Prisen på disse aktier fastsættes af finansministeriet efter aftale med ministeriet for industri og handel.
-
ČKA fører 10 000 obligationer med en samlet nominel værdi på 1 mia. CZK (35 mio. EUR), som er udstedt af TŽ og i øjeblikket tilhører ČKA, tilbage til emittenten, selskabet TŽ, til en samlet købspris på 100 mio. CZK (3,5 mio. EUR), altså blot 10 % af den nominelle værdi.
(3)
Beslutningen fastslår endvidere, at de to transaktioner først kan gennemføres, når den tjekkiske konkurrencestyrelse (ÚOHS) har godkendt dem efter at have konsulteret Europa-Kommissionen.
(4)
I brev af 26. november 2003 udbad Kommissionen sig oplysninger om transaktionerne.
(5)
Den 10. december 2003 og den 7. januar 2004 mødtes den tjekkiske premierminister og industri- og handelsminister med konkurrencekommissæren. De aftalte, at det sidste anbringende i beslutningen ville blive respekteret (se betragtning 3).
(6)
Den 20. februar 2004 modtog Kommissionen en beskrivelse af alle den tjekkiske stats projekter om støtte til TŽ. Den 17. marts 2004 blev der afholdt en eksperthøring i Bruxelles mellem Kommissionens tjenestegrene og repræsentanter for de tjekkiske myndigheder og virksomheden.
(7)
Den 29. marts og den 29. april 2004 sendte Kommissionen sine bemærkninger til de tjekkiske myndigheder, hvoraf det fremgik, at man på grundlag af de foreliggende oplysninger ikke kunne udelukke, at den tjekkiske stats påtænkte overtagelse af TŽ's aktiepost i INH ville ske til en pris, der oversteg markedsprisen, og at der således ville være tale om statsstøtte til TŽ, og at statsstøtten til finansiering af TŽ's forskellige projekter ikke syntes at være forenelig med EU's statsstøtteregler.
(8)
Den 22. og 30. april 2004 godkendte konkurrencestyrelsen statsstøtten til TŽ.
(9)
I brev af 14. december 2004 underrettede Kommissionen den tjekkiske regering om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltninger og anmodede om oplysninger.
(10)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til de omhandlede foranstaltninger. Den modtog ingen bemærkninger.
(11)
I brev af 31. januar 2005, registreret den 1. februar 2005, besvarede Tjekkiet nogle spørgsmål, der blev rejst i forbindelse med beslutningen om at indlede formel undersøgelsesprocedure.
(12)
I brev af 18. april 2005 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog i brev af 16. maj 2005, registreret den 18. maj 2005.
(13)
I brev af 4. juli 2005 anmodede Kommissionen om kopier af en række dokumenter, de tjekkiske myndigheder henviste til. Den modtog disse kopier i brev af 21. juli 2005, registreret den 25. juli 2005.
(14)
I en e-mail af 10. august 2005 underrettede de tjekkiske myndigheder Kommissionen om nye aspekter i sagen.
(15)
I brev af 28. september 2005 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog på et møde med de tjekkiske myndigheder den 29. september 2005 og i et brev af 18. oktober 2005, registreret den 19. oktober 2005.
(16)
I brev af 15. december 2005 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog i brev af 20. marts 2006, registreret den 21. marts 2006. I brevet oplyste de tjekkiske myndigheder, at de ikke ville udbetale støtte til nedlukning af kapacitet, eftersom TŽ havde ændret sin forretningsstrategi.
(17)
I brev af 18. juli 2006 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som den modtog i brev af 16. august 2006.
a) Foranstaltninger truffet i april 2004
(18)
Den 14. april 2004 vedtog den tjekkiske regering en beslutning om, at TŽ ville modtage 1 250 CZK for hver af sine 1 306 920 aktier i INH, hvilket svarer til 10,54 % af INH's aktiekapital. Den 22. april 2004 fastslog konkurrencestyrelsen, at denne foranstaltning ikke indeholdt statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Transaktionen blev gennemført ved månedens udgang.
(19)
Den 30. april 2004 godkendte konkurrencestyrelsen statsstøtte til TŽ i form af overtagelse af obligationer til en samlet nominel værdi af ca. 576,7 mio. CZK (20 mio. EUR) til projekter inden for miljøbeskyttelse, forskning og udvikling, uddannelse og nedlukning af kapacitet i perioden 2004-2006. En del heraf var støtte på 44 088 300 CZK (1,5 mio. EUR) til uddannelsesprojekter og 4 152 500 CZK (0,14 mio. EUR) til nedlukning af kapacitet.
b) Oplysninger om virksomheden
(20)
Virksomheden TŽ blev privatiseret midt i 1990'erne og gennemgribende omstruktureret uden statsstøtte.
(21)
TŽ's hovedaktivitet er metalproduktion (stål) inden for et lukket kredsløb. Ud over koks, råjern og stål producerer virksomheden især valsede produkter, dvs. blooms, plader, billets, valset tråd, armeret stål samt lette, mellemsvære og svære stålprofiler. TŽ er desuden den eneste producent af skinner i Tjekkiet.
2. BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE PROCEDUREN
(22)
Kommissionens beslutning om at indlede formel undersøgelsesprocedure vedrørte tre foranstaltninger, som staten havde truffet til fordel for TŽ, nemlig købet af aktierne, uddannelsesstøtten og nedlukningsstøtten. De øvrige støtteforanstaltninger (forskning og udvikling og miljøbeskyttelse) blev betragtet som værende i overensstemmelse med de relevante regler og er ikke omfattet af denne procedure (4). I sin beslutning om at indlede proceduren gav Kommissionen udtryk for tvivl om, hvorvidt de tjekkiske myndigheders tre foranstaltninger inden tiltrædelsen indeholdt skjult støtte til omstrukturering af TŽ, hvilket ville være i strid med protokol 2 i tiltrædelsestraktaten fra 2003 (herefter benævnt »protokol nr. 2«).
(23)
Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt støtten til uddannelse og nedlukning af kapacitet opfyldte alle de krav, der var opstillet i de EU-regler for statsstøtte, der gjaldt på støttetildelingstidspunktet (5). Det fremgik ikke tydeligt af de dokumenter, Kommissionen fik forelagt i februar og marts 2004, hvad målet med og betingelserne for disse to støtteforanstaltninger var. De uklare oplysninger i konkurrencestyrelsens beslutninger gjorde det ikke muligt at efterprøve, om støtten faktisk var tildelt i overensstemmelse med de relevante regler.
(24)
Hvad angår købet af TŽ's aktier i IHN, nærede Kommissionen tvivl om, hvorvidt den pris på 1 250 CZK per aktie, som staten betalte, svarede til en markedsøkonomisk investors adfærd, og om der ikke var tale om støtte til sælger. I marts 2004 gav den tjekkiske værdipapirkommission (KCP) INH tilladelse til at tilbagekøbe sine egne aktier, der var børsnoteret til 550 CZK. I sin anmodning til KCP underbyggede INH sit prisforslag med en ekspertvurdering. Kommissionen bemærkede, at staten ikke tog hensyn til den langt lavere pris, som KCP havde godkendt nogle uger tidligere, og indvilgede i at betale den pris, der var beregnet af dens egen ekspert - KPMG.
(25)
Endvidere forstærkede Kommissionens tvivl af titlen på beslutning nr. 1126, som den tjekkiske regering vedtog den 12. november 2003, idet det hed, at beslutningen vedrørte »afslutning af omstruktureringen af stålindustrien - løsningsforslag vedrørende virksomheden Třinecké železárny, a.s.«.
(26)
Derfor besluttede Kommissionen at undersøge, om disse tre foranstaltninger indeholder skjult støtte til omstrukturering af stålproducenten, og dermed er i strid med protokol nr. 2.
3. DE TJEKKISKE MYNDIGHEDERS BEMÆRKNINGER
(27)
De tjekkiske myndigheder forelagde Kommissionen kopier af dokumenterne vedrørende alle TŽ's uddannelsesprojekter for sine ansatte i perioden 2004-2006, som ÚOHS havde vurderet, og på grundlag af hvilke der blev ydet statsstøtte. Desuden gav de en grundig redegørelse for alle generelle og specifikke uddannelsesaktiviteter og påpegede, hvordan uddannelsesstøtten ville forbedre og opdatere de ansattes færdigheder og dermed deres faglige egnethed til at tage nye udfordringer på markedet op.
(28)
De uddannelsesprojekter, der skulle udføres i perioden 2004-2006, bestod af et omfattende uddannelsesprogram fordelt på en lang række forskellige kurser (personlig udvikling, kommunikation, marketing, personaleforvaltning, revision, ny teknologi, teknik, kvalitet m.m.). De samlede støtteberettigede udgifter til disse projekter var på […] (6) CZK. Den samlede støtte udgjorde 44 088 300 CZK (1,5 mio. EUR).
(29)
I deres brev af 20. marts 2006 påpegede de tjekkiske myndigheder, at de ikke ville udbetale støtte på 4 152 500 CZK (0,14 mio. EUR) til nedlukning af kapacitet, der skulle dække en del af afskedigelsesgodtgørelserne til ansatte ved den lukkede højovn, fordi TŽ havde ændret sin forretningsstrategi.
(30)
De tjekkiske myndigheder hævder, at de handlede som en markedsøkonomisk investor, da de undlod at tage hensyn til den pris på 550 CZK, som KCP havde godkendt, og derefter fastsatte prisen udelukkende på grundlag af deres ekspertvurdering (fra KPMG). Til støtte for denne påstand har de tjekkiske myndigheder peget på en række forhold, hvoraf nogle er anført nedenfor.
(31)
For det første hævder de, at en markedsøkonomisk investor er bevidst om, at det er i selskabets (i dette tilfælde INH's) interesse at betale den lavest mulige pris ved tilbagekøbet af sine egne aktier. Derfor vil den rationelle investor under forhandlingerne med sælger om prisen på aktierne ikke betragte den pris, der er foreslået i tilbagekøbstilbuddet, som svarende til markedsværdien.
(32)
For det andet hævder de tjekkiske myndigheder, at det forhold, at den pris, INH tilbød, var underbygget af en ekspertvurdering og godkendt af KCP, ikke er ensbetydende med, at den svarede til aktiernes markedsværdi:
a)
Med hensyn til ekspertvurderingen er den markedsøkonomiske investor klar over, at eksperten er udvalgt og betalt af INH, som var særligt interesseret i at fastsætte en lav købspris. Derfor kan man rejse tvivl om ekspertens uvildighed og mistænke vedkommende for at ville fastsætte en lavere pris.
b)
Med hensyn til det forhold, at KCP godkendte prisen, understreger de tjekkiske myndigheder, at KPC i modsætning til Kommissionens hypotese i beslutningen om at indlede procedure vurderer tilbuddet på grundlag af gældende lov og sine interne retningslinjer »Ekspertvurderinger i forbindelse med obligatoriske overtagelsestilbud og offentlige tilbud om overtagelse af værdipapirer« og ikke har kompetence til på egen hånd at fastsætte prisen eller erstatte ekspertvurderingen med sin egen analyse. KCP tog blot stilling til, hvorvidt alle retlige krav i forbindelse med tilbagekøbet af aktierne og ekspertvurderingen var opfyldt.
(33)
For det tredje påpeger de tjekkiske myndigheder ud over denne betragtning, at KCP inden den endelige godkendelse i marts 2004 allerede havde afvist en anmodning fra INH og en fra LNM (som har aktiemajoriteten i INH). I begge tilfælde var der alvorlige mangler i den ekspertvurdering, der dannede grundlag for prisforslaget, idet de forskriftsmæssige krav til en ekspertvurdering ikke var opfyldt. Derefter indgav INH en ny anmodning på grundlag af en ekspertvurdering, som opfyldte alle forskrifterne. KCP havde dermed ikke længere grund til at afvise anmodningen og godkendte den derfor. Ifølge de tjekkiske myndigheder ville en markedsøkonomisk investor have tolket KCP’s to tidligere afvisninger som en bekræftelse af formodningen om, at INH og LNM gennem de mangler i ekspertvurderingen, som KCP påpegede, søgte at undervurdere virksomheden for at opnå den lavest mulige pris på de aktier, virksomheden planlagde at købe tilbage.
(34)
For det fjerde påpeger de tjekkiske myndigheder, at en markedsøkonomisk investor vil mene, at en pris på 550 CZK er ansat for lavt, fordi den svarer til en uforholdsmæssigt lav P/E-ratio. Denne værdi finder man ved at dividere aktieprisen med nettoindtjeningen pr. aktie. På grundlag af INH’s nettoindtjening i 2003, som kunne anslås i begyndelsen af 2004, hvor transaktionen foregik, giver en aktiekurs på 550 CZK en P/E-ration på omkring 1,25. En aktiepris på 1 250 CZK giver en P/E-ratio på 2,8, hvilket lå helt i bunden af P/E-ratioer for børsnoterede stålproducenter. Med andre ord svarer den pris, INH’s ekspert beregnede, til en meget lav ansættelse af virksomhedens værdi, som ikke stemmer overens med finansmarkedernes vurdering af de virksomheder, der var aktive i stålsektoren på dette tidspunkt.
(35)
Endelig bemærker de tjekkiske myndigheder, at INH's offentlige tilbud om at tilbagekøbe sine aktier til en pris på 550 CZK i vid udstrækning ikke blev imødekommet. Flertallet af investorerne besluttede ikke at sælge deres aktier til denne pris. Flere af dem klagede endog over, at deres rettigheder var blevet krænket.
4. VURDERING AF STØTTEN
4.1. Gældende ret
(36)
Protokol nr. 2 tillader støtte til strukturomlægning af den tjekkiske stålindustri i forbindelse med omstrukturering i perioden 1997-2003 for et beløb på op til 14 147 mia. CZK (453 mio. EUR). Protokollen stiller en række betingelser for statsstøtte, bl.a. genetablering af rentabiliteten og et tilsagn om at begrænse kapaciteten.
(37)
I punkt 1 i protokol nr. 2 hedder det: »Uanset artikel 87 og 88 i EF-traktaten anses statsstøtte, som Den Tjekkiske Republik fra 1997 til 2003 yder til bestemte dele af den tjekkiske stålindustri til strukturomlægningsformål, for at være forenelig med det fælles marked«, hvis bl.a. de vilkår, der er fastsat i protokollen, er opfyldt.
(38)
I punkt 3 i protokol nr. 2 hedder det: »Kun virksomheder, der står opført i bilag 1, er berettiget til statsstøtte under det tjekkiske stålstrukturomlægningsprogram«. TŽ er ikke opført i bilag 1.
(39)
Sidste punktum i punkt 6 i protokol nr. 2 forbyder enhver yderligere statsstøtte til den tjekkiske stålindustri til strukturomlægningsformål. I denne forbindelse giver punkt 20 Kommissionen bemyndigelse til at træffe »de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at virksomheder, der måtte være berørt, tilbagebetaler al støtte, der er ydet i modstrid med de i denne protokol fastlagte betingelser«, hvis kontrollen af omstruktureringen viser, at betingelserne ikke er opfyldt, fordi der er ydet »supplerende uforenelig statsstøtte til stålindustrien«.
(40)
Rådet forlængede overgangsperioden for tildeling af statsstøtte til den tjekkiske stålindustri i henhold til Europa-aftalen til den 31. december 2006. Denne ordning blev anerkendt i protokol nr. 2. For at gøre det muligt at nå dette mål dækker protokollen et tidsrum, der går fra før til efter tiltrædelsen. Mere præcist tillader den en begrænset mængde støtte til omstrukturering i perioden 1997-2003 og forbyder enhver anden form for yderligere statsstøtte til omstrukturering af den tjekkiske stålindustri i perioden 1997-2006. I denne forbindelse adskiller den sig klart fra de øvrige bestemmelser i tiltrædelsestraktaten fra 2003, som f.eks. de midlertidige foranstaltninger, der er fastsat i bilag IV (»eksisterende støtte«), som kun vedrører statsstøtte tildelt inden tiltrædelsen, i det omfang den »fortsat gælder efter denne dato«. Protokol nr. 2 kan derfor betragtes som lex specialis, der på de områder, den omfatter, erstatter enhver anden bestemmelse i tiltrædelsestraktaten.
(41)
Selv om EF-traktatens artikel 87 og 88 normalt ikke gælder støtte tildelt inden tiltrædelsen, som ikke fortsætter efter tiltrædelsen, udvider bestemmelserne i protokol nr. 2 derfor statsstøttekontrol efter EF-traktaten til at omfatte al støtte tildelt inden tiltrædelsen med henblik på omstrukturering af den tjekkiske stålindustri i perioden 1997-2006.
(42)
Protokol nr. 2 gælder ikke andre statsstøtteforanstaltninger til den tjekkiske stålindustri med specifikke målsætninger, som kan erklæres forenelige af andre årsager, som f.eks. støtte til forskning og udvikling, miljøbeskyttelse, uddannelse, nedlukning af kapacitet eller andet. Sådanne støtteforanstaltninger er ikke omfattet af artikel 87 og 88, hvis de stammer fra før tiltrædelsen og ikke gælder herefter. Under alle omstændigheder begrænser protokollen ikke muligheden for at yde anden form for støtte til den tjekkiske stålindustri i overensstemmelse med EU-retten. Den begrænser naturligvis ikke muligheden for at godkende foranstaltninger, der ikke betragtes som støtte, som f.eks. kapitaltilførsler i overensstemmelse med princippet om den private markedsøkonomiske investor. På den anden side betragtes foranstaltninger, der vedrører tjekkiske stålvirksomheder, der udgør statsstøtte, og der ikke kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet i medfør af andre regler, som omstruktureringsstøtte - på grund af denne betegnelses karakter af supplerende foranstaltning - eller i hvert fald som støtte i forbindelse med omstrukturering af den tjekkiske stålindustri, og den er derfor omfattet af protokol nr. 2.
(43)
Kommission kan derfor i overensstemmelse med sin etablerede praksis og punkt 20 i protokol nr. 2 vurdere foranstaltningerne ved en formel undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, hvis den nærer tvivl om, hvorvidt de tjekkiske myndigheder har ydet støtte til tjekkiske stålvirksomheder, som ikke er forenelig med fællesmarkedet, af andre årsager end omstrukturering, og at Tjekkiet dermed ikke har overholdt bestemmelserne i protokol nr. 2. Desuden finder Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (7) anvendelse.
4.2. Støtteforanstaltninger
(44)
Uddannelsesstøtten til TŽ udgør statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Den er finansieret af staten eller ydet ved hjælp af statsmidler. Disse supplerende midler kan fordreje konkurrencen i EU ved at give TŽ en fordel frem for konkurrenter, som ikke modtager støtte. Endelig er der tale om omfattende samhandel mellem medlemsstaterne i stålsektoren, hvor TŽ er en ikke ubetydelig aktør, og støtten kan derfor forventes at påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(45)
De tjekkiske myndigheder vil ikke udbetale TŽ den støtte til nedlukning af kapacitet, der omfatter en del af afskedigelsesgodtgørelserne til de ansatte ved den lukkede højovn som følge af omlægningen af TŽ's forretningsstrategi. Virksomheden vil derfor ikke modtage et tilskud på 4 152 500 CZK (0,146 mio. EUR), som den fik stillet i udsigt på visse betingelser. Denne foranstaltning fra de tjekkiske myndigheders side er derfor ikke relevant.
(46)
Kommissionen vil undersøge elementerne i sagen i den rækkefølge, hvori de optræder i det foregående afsnit »De tjekkiske myndigheders bemærkninger«, som de brugte til at underbygge deres påstand om at have handlet som en markedsøkonomisk investor (8), da de ved forhandlingerne med sælger ikke tog hensyn til den pris på 550 CZK, som INH foreslog, og KCP godkendte.
(47)
Kommissionen accepterer de tjekkiske myndigheders første påstand om, at en markedsøkonomisk investor, ligesom en sælger, ved, at det er i virksomhedens interesse (i den foreliggende sag altså INH's) at betale så lav en pris som muligt, når den køber sine aktier tilbage. Derfor vil både den rationale investor og sælger under forhandlingerne om prisen på aktierne være mistænksomme over for den pris, der foreslås i et tilbagekøbstilbud. De vil kun betragte den som svarende til markedsværdien, hvis den er underbygget af andre elementer. Hvis tilbagekøbstilbuddet f.eks. er afsluttet og er blevet en succes blandt investorer, hvilket fremgår af, at en betydelig procentdel af investorerne er villige til at sælge deres aktier til denne pris, vil den markedsøkonomiske investor normalt tage hensyn til prisen. I den foreliggende sag stod tilbuddet om tilbagekøb af aktierne imidlertid stadig åbent på transaktionstidspunktet, og der var ingen tegn på, at det ville blive en succes.
(48)
Hvad angår de tjekkiske myndigheders anden påstand, understregede Kommissionen, at det er nødvendigt at foretage en analyse af sagens specifikke omstændigheder. For det første fandtes der ingen børsnotering, der kunne bruges som entydig og uanfægtelig reference for virksomhedens markedsværdi (9). For at gøre det muligt at vurdere virksomheden måtte man derfor udarbejde prognoser over kommende cashflow og fortjeneste og derefter beregne deres nutidsværdi. For det andet var den virksomhed, der skulle vurderes, i færd med en gennemgribende omorganisering. Staten, som havde kontrolleret virksomheden hidtil, solgte den til en stor privat stålkoncern. Koncernen ville modernisere virksomheden og foretage omfattende investeringer. På grund af denne dramatiske ændring for virksomheden og dens ledelse kunne man ikke bruge tidligere finansielle data som en pålidelig rettesnor for kommende resultater. Prognoser om kommende cashflow eller fortjeneste kunne ikke baseres på den hidtil iagttagne udvikling. Endelig kunne man sige, at vurderingen af virksomheden var afhængig af prognoser, som man ikke kunne basere på noget ubestrideligt grundlag. Kommissionen er enig i, at man under disse specifikke omstændigheder ikke kan konkludere, at den pris, INH foreslog, svarede til aktiernes markedsværdi, fordi den var understøttet af en ekspertvurdering og var godkendt af KCP:
a)
Kommissionen accepterer med hensyn til ekspertvurderingen, at den markedsøkonomiske investor og sælger ved, at eksperten er udvalgt og betalt af INH. Eftersom en vurdering af INH kun kunne baseres på hypoteser om den kommende udvikling, der på grund af den nylige privatisering var vanskelige at efterprøve, og ikke på eksplicitte indikatorer, kan den hyrede konsulent opstille en forsigtig hypotese om den kommende udvikling, for at nå frem til den pris, kunden forventer, uden at begå nogen formel fejl eller bringe sit gode ry i fare. Kommissionen bemærker, at prognoserne fra INH's ekspert faktisk var forsigtige (se nedenfor).
b)
På grundlag af oplysninger fra de tjekkiske myndigheder bemærker Kommissionen, at KCP ikke foretog sin egen analyse af aktiernes værdi, som kunne have erstattet den ekspertvurdering, INH fremlagde. KCP undersøgte blot, om alle forskrifter for tilbuddet om tilbagekøb af virksomhedens aktier og for ekspertvurderingen var fulgt. I den foreliggende sag bemærker Kommissionen, at vurderingen måtte baseres på hypoteser om udviklingen i en virksomhed, der var udsat for dramatiske ændringer, og ikke på faktorer som børsnoteringen eller tidligere finansielle data, som KCP kan efterprøve formelt. Kommissionen bemærker, at det fremgår af oplysningerne fra de tjekkiske myndigheder, at KCP ikke kan afvise ekspertvurderingen, hvis den ikke indeholder mangler og modsigelser, blot ved at henvise til, at den er baseret på forsigtige hypoteser og dermed når frem til en lav pris på de vurderede aktier.
(49)
Kommissionen godtager de tjekkiske myndigheders tredje argument om, at en markedsøkonomisk investor ville have fortolket KCP’s to tidligere afvisninger som en bekræftelse af formodningen om, at INH og LNM (som kontrollerer aktiemajoriteten i INH og er drivkraften bag transaktionen, fordi virksomheden vil købe de tilbagekøbte aktier af INH) søgte at undervurdere virksomheden for at opnå den lavest mulige pris på de aktier, virksomheden planlagde at købe tilbage.
(50)
Med hensyn til de tjekkiske myndigheders fjerde påstand bemærker Kommissionen, at på det tidspunkt, hvor de ekspertvurderinger, som henholdsvis INH og staten havde bestilt, blev udarbejdet, nemlig i første kvartal af 2004, kendte man endnu ikke INH’s overskud for hele 2003, men det kunne anslås på grundlag af tallene for første kvartal, som man allerede kendte. Derfor svarer de anslåede nettooverskud for hele 2003 i de to ekspertvurderinger til hinanden. På grundlag af det nettooverskud, der blev anslået for 2003, giver en aktiepris på 550 CZK en P/E-ratio på omkring 1,5. (De tjekkiske myndigheder beregnede P/E-ratioen til 1,25 på grundlag af det faktiske overskud, som ikke var kendt på dette tidspunkt, og som viste sig at være større end anslået af begge eksperter, og derfor blev P/E-ratioen mindre.) Det andet tal er meget lavt. En markedsøkonomisk investor vil kun vurdere en virksomhed til så lav en værdi, hvis han forventer en usædvanligt negativ udvikling i nettoindtægten i fremtiden. Kommissionen bemærker, at INH’s ekspert faktisk mener, at nettooverskuddet i 2003 er helt exceptionelt og forventer, at overskuddet vil falde med to tredjedele i de kommende år. Med andre ord forventer denne ekspert i årene efter 2003 en næsten fuldstændig tilbagevenden til overskudsniveauet for 2002 (0,9 mia. CZK), hvor INH stadig var plaget af dårlig ledelse og utilstrækkelige investeringer som følge af, at staten var ejer. Eksperten forudsiger lav vækst i omsætningen og en begrænset nedskæring af omkostningerne. Kommissionen bemærker, at ekspertvurderingen ikke giver en tydelig forklaring af, hvorfor LNM, der overtog kontrollen med INH i begyndelsen af 2003, ikke var i stand til at omstrukturere virksomheden, begrænse drifts- og inputomkostningerne og udvikle mere indbringende produktionsmetoder og bedre forretningsforbindelser. Prisen på 1 250 CZK, som statens ekspert, KPMG, beregnede, giver en P/E-ratio på 3-3,5. Dette tal ligger i bunden af de P/E-ratioer, som man på daværende tidspunkt kunne registrere på finansmarkederne for stålproducenter. Den lave ratio afspejler en forsigtig prognose for udviklingen i overskuddet. KPMG regner med et (begrænset) fald i overskuddet efter 2003. KPMG peger derfor ligesom INH's ekspert på den gunstige situation på stålmarkedet i 2003 og dets cykliske karakter. KPMG forudser dog også, at under LNM’s kontrol vil den driftsmæssige omstrukturering af den tidligere statsejede virksomhed fortsætte, takket være integrationen i en stor stålkoncern vil man få adgang til billigere råmaterialer, og produktionen vil blive omlagt i retning af produkter med højere merværdi. Endelig er Kommissionen enig i, at en markedsøkonomisk investor vil betragte prisen på 550 CZK som en undervurdering, eftersom den svarer til en usædvanligt lav P/E-ratio, der er vanskelig at retfærdiggøre på grundlag af den forventede forbedring af virksomhedens økonomiske resultater, som man med rimelig kan påregne efter privatiseringen og den nye private aktionærs investerings- og omstruktureringsprogram.
(51)
Kommissionen konkluderer, at kombinationen af de fire forudgående elementer gør det muligt at forklare, hvorfor en markedsøkonomisk investor på tidspunktet for regeringens opkøb ikke ville betragte den pris på 550 CZK, som INH foreslog i forbindelse med tilbagekøbet, og som KCP godkendte, som seriøs, og denne pris ville ikke kunne bruges som et seriøst argument for, at sælgeren skulle sænke sin pris. Eftersom der ikke forelå nogen anden referencepris, ville en markedsøkonomisk investor derfor have forhandlet med sælger med udgangspunkt i en pris beregnet af vedkommendes ekspert (10). Da den pris, den tjekkiske regering betalte, ligger inden for den prisramme, KPMG beregnede, er statsmidlerne investeret på en måde, der ville være acceptabel for en markedsøkonomisk investor. Kommissionen finder derfor, at tilbagekøbet af aktierne ikke udgør statsstøtte efter artikel 87, stk. 1. Kommissionen vil gerne understrege, at denne konklusion er draget udelukkende på grundlag af de særlige omstændigheder i den foreliggende sag.
(52)
Endelig bemærker Kommissionen med hensyn til det femte forhold, som de tjekkiske myndigheder påpegede, nemlig at INH’s offentlige tilbud om at købe sine aktier tilbage for en pris på 550 CZK i vid udstrækning forblev ubesvaret, at det ikke var kendt på tidspunktet for den analyserede transaktion, og den konkluderer derfor, at dette forhold ikke kan begrunde, hvorfor staten ikke tog hensyn til den foreslåede pris.
4.3. Støttens forenelighed
(53)
Som forklaret i betragtning 42 og 43 skal Kommissionen tage stilling til, om foranstaltninger, der udgør statsstøtte, kan betragtes som forenelig med de gældende forordninger, for at sikre, at de ikke indeholder omstruktureringsstøtte, der er forbudt i henhold til protokol nr. 2.
(54)
Uddannelsesstøtte vurderes på grundlag af Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (11).
(55)
Sondringen mellem særlig og generel uddannelse er fastsat i forordningens artikel 2. Særlig uddannelse er defineret i artikel 2, litra d), som uddannelse, som arbejdstageren primært kan benytte direkte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, og som giver kvalifikationer, der ikke eller kun i begrænset omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder.
(56)
Generel uddannelse er defineret i artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001 som uddannelse, herunder undervisning, som arbejdstageren ikke kun eller ikke primært kan benytte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, men som giver kvalifikationer, der i vidt omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder og derved væsentligt forbedrer arbejdstagerens beskæftigelsesmuligheder.
(57)
Tjekkiet har afgivet detaljerede oplysninger om de påtænkte kurser. På grundlag af disse oplysninger kunne Kommissionen fastslå, at Tjekkiets sondring mellem generel og særlig uddannelse er i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 68/2001. Kurser, der er betegnet som generel uddannelse, vedrører således kvalifikationer inden for management, personlig udvikling, kommunikation, marketing og revision, som i vid udstrækning kan overføres til andre virksomheder eller på andre arbejdsområder. På samme grundlag var kurser, der især vedrørte produkter, ny teknologi, teknik, tekniske projekter, miljøforvaltning og kvalitetsforbedring, og dermed kun i begrænset omfang kunne anvendes i andre funktioner, betegnet som særlig uddannelse i overensstemmelse med forordningens artikel 2, litra d). I henhold til de oplysninger, Kommissionen har modtaget, var uddannelsesstøtten påkrævet for at opfylde de påtænkte målsætninger.
(58)
I artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 68/2001 defineres de støtteberettigede omkostninger til uddannelsesprojekter og det fastslås, at informationer om omkostningerne skal være gennemsigtige og fordelt på de enkelte poster. De tjekkiske myndigheder gav Kommissionen detaljerede oplysninger om projektomkostningerne, der var fordelt på de enkelte poster, så de kunne sammenholdes med de omkostninger, der er opstillet i forordningens artikel 4, stk. 7. Det blev konstateret, at disse oplysninger var i overensstemmelse med kravene i forordningens artikel 4, stk. 7.
(59)
Endvidere blev det fastslået, at den støtteintensitet, de tjekkiske myndigheder benyttede, var i overensstemmelse med den maksimale støtteintensitet i henhold til artikel 4, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 68/2001. Den foreslåede støtteintensitet svarer til dem, der er tilladt i henhold til forordningen til henholdsvis specifik og generel uddannelse, når der er tale om en stor virksomhed i områder, der er berettigede til regionalstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).
(60)
Det kan konkluderes, at støtten er i overensstemmelse med betingelserne i forordning (EF) nr. 68/2001.
5. KONKLUSION
(61)
Kommissionen konkluderer, at uddannelsesstøtten på 44 088 300 CZK (1,55 mio. EUR) til virksomheden TŽ er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 68/2001.
(62)
Støtten til nedlukning af kapacitet på 4 152 500 CZK (0,14 mio. EUR) vil ikke blive udbetalt til TŽ, da TŽ ændrede sin forretningsplan.
(63)
INH's tilbagekøb af aktier fra TŽ udgør ikke statsstøtte.
(64)
Disse tre foranstaltninger udgør derfor ikke skjult støtte til omstrukturering af TŽ, der ville have været i strid med protokol nr. 2 -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Uddannelsesstøtten på 44 088 300 CZK til Třinecké železárny, a.s. er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i forordning (EF) nr. 68/2001 og udgør ikke støtte til omstrukturering i henhold til protokol nr. 2 til tiltrædelsestraktaten fra 2003.
Tilbagekøbet af aktier i ISPAT Nová Huť, som tilhørte Třinecké železárny, a.s., udgør ikke statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.
Artikel 2
Denne beslutning er rettet til Den Tjekkiske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 8. september 2006.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 8 päivänä syyskuuta 2006,
valtiontuesta C 45/04 (ex NN 62/04), joka on myönnetty tšekkiläiselle Třinecké železárny, a. s. -teräksentuottajalle
(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 5245)
(Ainoastaan tšekinkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2007/319/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon vuoden 2003 liittymissopimuksen pöytäkirjan N:o 2 Tšekin terästeollisuuden rakenneuudistuksesta,
on pyytänyt asianosaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen määräysten mukaisesti (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Komissiolle ilmoitettiin 12. marraskuuta 2003, että Tšekin hallitus oli antanut päätöslauselman Tšekin terästeollisuuden rakenneuudistuksen toteuttamisesta ja ratkaisuehdotuksen Třinecké železárny, a. s. -yhtiötä (jäljempänä ’TŽ-yhtiö’) varten. Päätöslauselmassa todettiin, että hallitus aikoo myöntää TŽ-yhtiölle valtiontukea noin 1,9 miljardia Tšekin korunaa (noin 67 miljoonaa euroa) (2).
(2)
Tšekin hallitus antoi päätöslauselmassa suostumuksensa seuraaville toimenpiteille:
-
Tšekin hallitus hankkii itselleen Tšekin konsolidointiviraston ČKA:n (České konsolidační agentury) kautta TŽ-yhtiön omistuksessa olevan 10,54 prosentin osuuden ISPAT Nová Huť -teräsyhtiöstä (jäljempänä' ’INH-yhtiö’). Näiden osakkeiden hinnan määrittää talousministeriö yhdessä kauppa- ja teollisuusministeriön kanssa.
-
ČKA siirtää 10 000 TŽ-yhtiön liikkeellelaskemaa ja tällä hetkellä ČKA:n hallussa olevaa joukkovelkakirjaa, joiden nimellisarvo on yhteensä 1 miljardi Tšekin korunaa (35 miljoonaa euroa) niiden liikkeellelaskijalle TŽ-yhtiölle siten, että niiden kokonaisostohinta on 100 miljoonaa Tšekin korunaa (3,5 miljoonaa euroa) eli vain 10 prosenttia niiden nimellisarvosta.
(3)
Päätöslauselmassa mainitaan lisäksi, että toimenpiteet voivat tulla voimaan vasta, kun Tšekin kilpailuvirasto (jäljempänä ’ÚOHS’) (Úřad pro ochranu hospodářské soutěže) on tehnyt niitä koskevan myönteisen päätöksen Euroopan komissiota kuultuaan.
(4)
Komissio pyysi 26. marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä tietoja edellä mainituista toimenpiteistä.
(5)
Tšekin pääministerin, kauppa- ja teollisuusministerin ja kilpailuasioista vastaavan komission jäsenen välillä järjestettiin kokoukset 10. joulukuuta 2003 ja 7. tammikuuta 2004. Kokouksissa päätettiin, että edellä mainitun päätöslauselman viimeistä toteamusta noudatetaan (ks. kohta 3).
(6)
Komissio sai 20. helmikuuta 2004 kuvauksen kaikista hankkeista, joiden osalta Tšekin hallitus aikoo myöntää valtiontukea TŽ-yhtiölle. Brysselissä järjestettiin 17. maaliskuuta 2004 komission yksiköiden, Tšekin viranomaisten edustajien ja TŽ-yhtiön edustajien välinen tekninen kokous.
(7)
Komissio toimitti 29. maaliskuuta ja 29. huhtikuuta 2004 Tšekin viranomaisille huomautuksensa, joissa se totesi, ettei annettujen tietojen perusteella voida sulkea pois mahdollisuutta, että suunniteltu TŽ-yhtiön hallussa olevien INH-yhtiön osakkeiden osto Tšekin hallitukselle ylittää markkinahinnan, mikä johtaisi valtiontukeen kyseiselle TŽ-yhtiölle. Komissio totesi samalla, että valtiontuki, jolla rahoitettaisiin TŽ-yhtiön eri hankkeita, ei näyttäisi soveltuvan yhteisön voimassa oleviin valtiontukisääntöihin.
(8)
Tšekin kilpailuvirasto hyväksyi 22. ja 30. huhtikuuta 2004 valtiontuen TŽ-yhtiölle.
(9)
Komissio ilmoitti Tšekille 14. joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päättäneensä käynnistää kyseisten toimenpiteiden osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn ja pyysi lisätietoja.
(10)
Komission päätös menettelyn käynnistämisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa menettelyn käynnistämisestä. Komissiolle ei esitetty huomautuksia.
(11)
Tšekki vastasi 31. tammikuuta 2005 päivätyillä ja 1. helmikuuta 2005 vastaanotetuiksi rekisteröidyillä kirjeillä joihinkin kysymyksiin, jotka esitettiin muodollisen tutkintamenettelyn käynnistämisessä tehdyssä päätöksessä.
(12)
Komissio pyysi 18. huhtikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka toimitettiin 16. toukokuuta 2005 päivätyllä ja 18. toukokuuta 2005 vastaanotetuksi rekisteröidyllä kirjeellä.
(13)
Komissio pyysi 4. heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä jäljennöksiä eräistä Tšekin viranomaisten mainitsemista asiakirjoista, jotka toimitettiin 21. heinäkuuta 2005 päivätyllä ja 25. heinäkuuta 2005 vastaanotetuksi rekisteröidyllä kirjeellä.
(14)
Tšekin viranomaiset ilmoittivat komissiolle 10. elokuuta 2005 sähköpostitse uusista seikoista.
(15)
Komissio pyysi 28. syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka se sai Tšekin viranomaisten kanssa 29. syyskuuta 2005 järjestetyn kokouksen yhteydessä sekä 18. lokakuuta 2005 päivätyllä ja 19. lokakuuta 2005 vastaanotetuksi rekisteröidyllä kirjeellä.
(16)
Komissio pyysi 15. joulukuuta 2005 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka toimitettiin 20. maaliskuuta 2006 päivätyllä ja 21. maaliskuuta 2006 vastaanotetuksi rekisteröidyllä kirjeellä. Kyseisessä kirjeessä Tšekin viranomaiset totesivat, etteivät ne aio maksaa tuotannon lopettamistukea, koska TŽ-yhtiö oli muuttanut liiketoimintastrategiaansa.
(17)
Komissio pyysi 18. heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka toimitettiin 16. elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.
a) Huhtikuussa 2004 hyväksytyt toimenpiteet
(18)
Tšekin hallitus hyväksyi 14. huhtikuuta 2004 päätöslauselman, jonka mukaan se maksaa TŽ-yhtiölle 1 250 Tšekin korunan ostohinnan yksittäistä osaketta kohti yhteensä 1 306 920:stä TŽ-yhtiön hallussa olevasta INH-yhtiön osakkeesta, jotka edustavat 10,54:ää prosenttia INH-yhtiön pääomasta. ÚOHS päätti 22. huhtikuuta 2004, ettei toimenpiteeseen sisälly EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpide toteutettiin saman kuukauden lopussa.
(19)
ÚOHS hyväksyi 30. huhtikuuta 2004 valtiontuen myöntämisen - joka toteutetaan siirtämällä joukkovelkakirjoja TŽ-yhtiölle yhteensä noin 576,7 miljoonan Tšekin korunan (20 miljoonan euron) nimellisarvosta - ympäristöä, tutkimusta ja kehittämistä, koulutusta ja tuotannon lopettamista koskevia hankkeita varten vuosiksi 2004-2006. Osan tästä muodostivat 44 088 300 Tšekin korunan (1,5 miljoonan euron) tuki koulutushankkeille ja 4 152 500 Tšekin korunan (0,14 miljoonan euron) tuki tuotannon lopettamiseen.
b) Yritystä koskevat tiedot
(20)
TŽ-yhtiö yksityistettiin 1990-luvun puolivälissä, jolloin siinä toteutettiin täydellinen rakenneuudistus ilman valtiontukea.
(21)
TŽ-yhtiön pääliiketoiminnan muodostaa metallin (teräksen) tuotanto suljetussa syklissä, joka käsittää kaikki metallin tuotantovaiheet. Koksin, raakaraudan ja teräksen lisäksi yhtiö tuottaa pääasiassa valssaustuotteita, kuten tanko-, lanka- ja levytuotteiden valmistukseen tarkoitettuja aihioita, valssilankaa, korkealujuuksista terästä sekä hieno-, keski- ja karkeavalssattua terästä. TŽ-yhtiö on myös Tšekin ainoa kiskojen valmistaja.
2. MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT
(22)
Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn käynnistämisestä koski yhteensä kolmea niistä toimenpiteistä, jotka valtio oli toteuttanut TŽ-yhtiön hyväksi: osakkeiden ostamista, koulutustukea ja tuotannon lopettamistukea. Muut tukitoimenpiteet (tutkimus- ja kehittämistuki sekä ympäristönsuojelutuki) katsottiin sääntöjen mukaisiksi, minkä vuoksi tämä menettely ei koske niitä (4). Komissio ilmaisi muodollisen tutkintamenettelyn käynnistämisestä tekemässään päätöksessä epäilynsä siitä, että kyseiset Tšekin ennen EU:hun liittymistään toteuttamat kolme toimenpidettä sisältävät piilotukea TŽ-yhtiön rakenneuudistukseen, mikä olisi ristiriidassa vuoden 2003 liittymissopimuksen pöytäkirjan N:o 2 (jäljempänä ’pöytäkirja N:o 2’) kanssa.
(23)
Koulutustukeen ja tuotannon lopettamistukeen liittyen komissio esitti epäilyjä siitä, täyttävätkö ne kaikki tuen myöntämishetkellä voimassa olleisiin yhteisön valtiontukisääntöihin sisältyneet vaatimukset (5). Komissiolle helmi- ja maaliskuussa 2004 esitetyt asiakirjat eivät selventäneet kyseisten kahden tukitoimenpiteen tarkoitusta ja ehtoja. ÚOHS:n päätöksiin sisältyneiden epäselvien tietojen perusteella ei voitu tarkistaa, oliko kyseinen tuki tosiasiallisesti myönnetty sääntöjen mukaisesti.
(24)
Mitä tulee TŽ-yhtiön omistuksessa olleiden INH-yhtiön osakkeiden ostoon, komissio esitti epäilyjä siitä, olisiko valtion maksama 1 250 Tšekin korunan hinta/osake ollut hyväksyttävä markkinataloudessa toimivan sijoittajan kannalta ja oliko kyse toimenpiteestä, joka ei sisältänyt tukea osakkeiden myyjälle. Tšekin arvopaperikomissio KCP (Komise pro cenné papíry) oli nimittäin maaliskuussa 2004 hyväksynyt, että INH-yhtiö ostaa takaisin omia pörssinoteerattuja osakkeitaan hintaan 550 Tšekin korunaa/osake. KCP:lle tekemässään ehdotuksessa INH-yhtiö esitti ehdotetun hinnan tueksi asiantuntijalausunnon. Komissio totesi, ettei valtio ollut ottanut huomioon KCP:n muutamaa viikkoa aikaisemmin vahvistamaa paljon alempaa hintaa ja suostui maksamaan oman asiantuntijansa eli KPMG-yhtiön määrittämän hinnan.
(25)
Myös Tšekin hallituksen 12. marraskuuta 2003 hyväksymän päätöslauselman nro 1126 nimi - päätöslauselma terästeollisuuden rakenneuudistuksen toteuttamisesta ja ratkaisuehdotus Třinecké železárny, a. s. -yhtiötä varten -, vahvisti komission epäilyjä.
(26)
Komissio päätti siksi tutkia, sisältävätkö mainitut kolme toimenpidettä piilotukea TŽ-teräsyhtiön rakenneuudistukseen ja ovatko ne sen vuoksi ristiriidassa pöytäkirjan N:o 2 kanssa.
3. TŠEKIN HUOMAUTUKSET
(27)
Tšekin viranomaiset esittävät komissiolle jäljennökset kaikista vuosina 2004-2006 toteutetuista TŽ-yhtiön työntekijöiden koulutushankkeista, jotka ÚOHS oli arvioinut ja joiden perusteella valtiontuki oli myönnetty. Lisäksi Tšekin viranomaiset tekivät selkoa kaikista yleiseen ja erityiseen koulutukseen kuuluvista toimista ja totesivat, miten koulutustuki parantaa ja nostaa yhtiön työntekijöiden osaamistasoa ja sitä kautta heidän työllistettävyyttään markkinoiden uusien haasteiden edessä.
(28)
Koulutushankkeet, jotka oli määrä toteuttaa vuosien 2004 ja 2006 välisenä aikana, muodostuivat kattavasta, useisiin eri kursseihin (persoonallisuuden kehittäminen, viestintä, markkinointi, johtamiskoulutus, tilintarkastus, uusi teknologia, tuotantotekniikka, laatu jne.) jaetusta koulutusohjelmasta. Näiden hankkeiden tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat […] (6) Tšekin korunaa. Tuen kokonaissuuruus on 44 088 300 Tšekin korunaa (1,5 miljoonaa euroa).
(29)
Tšekin viranomaiset mainitsivat 20. maaliskuuta 2006 päivätyssä kirjeessään, etteivät ne aio maksaa 4 152 500 Tšekin korunan (0,14 miljoonan euron) suuruista tuotannon lopettamistukea - joka kattaa osan suljetun uunin työntekijöiden irtisanomiskorvauksista -, koska TŽ-yhtiö oli muuttanut liiketoimintastrategiaansa.
(30)
Tšekin viranomaiset katsovat toimineensa markkinataloudessa toimivan sijoittajan tavoin, kun ne jättivät ottamatta huomioon KCP:n hyväksymän 550 Tšekin korunan hinnan ja sopivat myöhemmin myyjän - TŽ-yhtiön - kanssa hinnasta pelkästään oman asiantuntijalausuntonsa (KPMG-yhtiön lausunnon) perusteella. Tšekin viranomaiset esittivät väitteensä perusteeksi muun muassa seuraavat seikat.
(31)
Ensinnäkin Tšekin viranomaiset mainitsevat markkinataloudessa toimivan sijoittajan olevan tietoinen siitä, että yhtiön (tässä tapauksessa INH:n) intressinä omien osakkeiden takaisinostossa on maksaa mahdollisimman alhainen hinta. Neuvotellessaan osakkeiden hinnasta myyjän kanssa järkevä sijoittaja ei näin ollen pidä takaisinostotarjouksen yhteydessä ehdotettua hintaa markkina-arvona.
(32)
Toiseksi Tšekin viranomaiset toteavat, ettei sen perusteella, että INH-yhtiön ehdottama hinta nojautui asiantuntija-arvioon ja että KCP hyväksyi sen, voida päätellä, että se edusti osakkeiden markkina-arvoa:
a)
Nimittäin mitä tulee asiantuntijalausuntoon, markkinataloudessa toimiva sijoittaja on tietoinen siitä, että asiantuntijan valitsi ja sen palkkion maksoi INH-yhtiö, jolla oli erityinen intressi määrittää alhainen ostohinta. Siksi asiantuntijalausunnon puolueettomuus voidaan asettaa kyseenalaiseksi ja epäillä, että pyrkimyksenä oli määrittää alhaisempi hinta.
b)
Mitä tulee hinnan hyväksyntään KCP:n toimesta, Tšekin viranomaiset painottavat, että toisin kuin komissio olettaa menettelyn käynnistämisestä tehdyssä päätöksessä, KCP arvioi tarjoukset voimassa olevan lainsäädännön ja sisäisten menetelmiensä (”Asiantuntija-arviot jako-osallisten arvopaperien pakollisissa ostotarjouksissa”) mukaisesti eikä sillä ole valtuuksia itse määrittää osakkeiden hintaa tai korvata asiantuntija-arviota omalla analyysillaan. KCP pelkästään määritti, täyttyivätkö kaikki yhtiön osakkeiden takaisinostotarjousta ja asiantuntija-arviota koskevat lakisääteiset vaatimukset.
(33)
Kolmanneksi Tšekin viranomaiset mainitsevat viimeksi mainittuun seikkaan liittyen, että ennen kuin KCP lopulta maaliskuussa 2004 antoi hyväksyntänsä, se oli jo hylännyt yhden INH-yhtiön tekemän ehdotuksen ja yhden LNM:n (INH:n enemmistöosakkaan) tekemän ehdotuksen. Molemmissa tapauksissa nimittäin asiantuntija-arvio, joka muodosti perustan ehdotetulle hinnalle, sisälsi merkittäviä puutteita lakisääteisten vaatimusten kannalta. Myöhemmin INH-yhtiö teki uuden ehdotuksen sellaisen asiantuntijalausunnon perusteella, joka täytti kaikki lakisääteiset vaatimukset. KCP:llä ei ollut enää syytä hylätä tätä viimeisintä ehdotusta, joten se hyväksyi sen. Tšekin viranomaisten mukaan markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi tulkinnut sen, että KCP oli jo hylännyt kaksi ehdotusta, vahvistukseksi sille oletukselle, että INH- ja LNM-yhtiöt pyrkivät kyseisten KCP:n arvioinnissa paljastuneiden puutteiden avulla aliarvioimaan yhtiön arvon, jotta ne voisivat toteuttaa suunnittelemansa osakkeiden takaisinoston mahdollisimman alhaiseen hintaan.
(34)
Neljänneksi Tšekin viranomaiset toteavat, että markkinataloudessa toimiva sijoittaja pitäisi 550 Tšekin korunan hintaa aliarvioituna ottaen huomioon, että se vastaa liioitellun alhaista hinta-voittosuhdetta (P/E). Tämä suhde saadaan jakamalla osakkeen hinta osakekohtaisella nettovoitolla. INH-yhtiön vuoden 2003 nettovoiton - joka voitiin määrittää vuoden 2004 alussa, jolloin tukitoimenpiteet toteutettiin - perusteella 550 Tšekin korunan osakehinta antaa tulokseksi P/E-luvun, joka on noin 1,25. Osakehinta 1 250 Tšekin korunaa antaa P/E-luvun 2,8, joka sijoittui pörssissä noteerattujen teräksentuottajien P/E-lukujen vaihteluvälin alarajalle. Toisin sanoen INH-yhtiön asiantuntijan määrittämä hinta edusti erittäin alhaista arviota yhtiöstä eikä vastannut finanssimarkkinoiden arviota kyseisenä ajankohtana teräsalalla toimineista yrityksistä
(35)
Lopuksi Tšekin viranomaiset toteavat, että INH-yhtiön julkinen osakkeiden takaisinostotarjous 550 Tšekin korunan hintaan sai vain vähän vastakaikua sijoittajien keskuudessa. Sijoittajien suuri enemmistö päätti olla myymättä osakkeitaan tähän hintaan. Jotkut heistä jopa jättivät valituksia väittäen oikeuksiaan loukatun.
4. TUEN ARVIOINTI
4.1 Sovellettava lainsäädäntö
(36)
Pöytäkirja N:o 2 mahdollistaa valtiontuen myöntämisen Tšekin terästeollisuuden rakenneuudistukseen vuosina 1997-2003 enimmillään 14 147 miljoonaan Tšekin korunaan (453 miljoonaan euroon) asti. Pöytäkirjassa asetetaan valtiontuen myöntämiselle eräitä ehtoja, muun muassa elinkelpoisuuden palauttaminen ja velvoite vähentää kapasiteettia.
(37)
Pöytäkirjan 1 kohdassa todetaan, että ”sen estämättä, mitä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklassa määrätään, Tšekin tasavallan Tšekin terästeollisuuden tiettyjen osien rakenneuudistukseen myöntämää valtion tukea pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana”, jos muun muassa mainitussa pöytäkirjassa asetetut ehdot täyttyvät.
(38)
Pöytäkirjan 3 kohdan mukaan ”ainoastaan liitteessä 1 luetelluille yhtiöille voidaan myöntää valtion tukea Tšekin teräsalan rakenneuudistusohjelman puitteissa”. TŽ-yhtiötä ei mainita liitteessä 1.
(39)
Pöytäkirjan 6 kohdan viimeisessä virkkeessä kielletään myöntämästä muuta valtion tukea Tšekin terästeollisuuden rakenneuudistukseen. Tätä varten komissiolle annetaan pöytäkirjan 20 kohdassa valtuudet toteuttaa ”aiheelliset toimet, joilla vaaditaan asianomaisia yhtiöitä maksamaan takaisin tuet, jotka on myönnetty tässä pöytäkirjassa vahvistettuja edellytyksiä rikkoen”, mikäli rakenneuudistuksen seuranta paljastaa, että ehtoja on rikottu myöntämällä ”ylimääräistä soveltumatonta valtion tukea terästeollisuudelle”.
(40)
Neuvosto jatkoi 31. joulukuuta 2006 saakka ylimenokautta, jota sovelletaan rakenneuudistustuen myöntämiseen Tšekin terästeollisuudelle Eurooppa-sopimuksen mukaisesti. Tämä järjestely tunnustettiin pöytäkirjassa N:o 2. Tämän vuoksi pöytäkirja koskee sekä liittymistä edeltävää että sen jälkeistä ajanjaksoa. Tarkemmin sanottuna järjestelyllä hyväksyttiin rajallinen rakenneuudistustuki vuosiksi 1997-2003 ja kiellettiin kaikki muu valtiontuki Tšekin terästeollisuuden rakenneuudistukseen vuosina 1997-2006. Tässä suhteessa se eroaa selvästi muista vuoden 2003 liittymissopimuksen määräyksistä, kuten liitteessä IV määrätystä tilapäisjärjestelystä (”voimassa oleva tuki”), jota sovelletaan pelkästään ennen liittymistä myönnettyyn valtiontukeen sikäli kuin sitä ”sovelletaan edelleen” liittymisen jälkeen. Pöytäkirjaa N:o 2 voidaan siksi pitää lex specialis -luonteisena erikoislakina, joka omalla soveltamisalallaan syrjäyttää muut liittymissopimukseen sisältyvät määräykset.
(41)
Näin ollen vaikka EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa ei tavallisesti sovellettaisi ennen liittymistä myönnettyyn valtiontukeen, joka ei ole enää sovellettavissa liittymisen jälkeen, pöytäkirjan N:o 2 määräykset ulottavat EY:n perustamissopimuksen mukaisen valtiontukivalvonnan koskemaan kaikkea tukea, joka on myönnetty ennen liittymistä Tšekin terästeollisuuden rakenneuudistukseen vuosina 1997-2006.
(42)
Pöytäkirja N:o 2 ei koske muuta Tšekin terästeollisuudelle erityistarkoituksiin myönnettyä valtiontukea, joka voidaan katsoa sääntöjenmukaiseksi muista syistä, kuten tutkimus- ja kehittämistukea, ympäristönsuojelutukea, koulutustukea ja tuotannon lopettamistukea. Nämä tukitoimenpiteet eivät kuulu 87 ja 88 artiklan soveltamisalaan, mikäli ne toteutettiin ennen liittymistä eivätkä ne ole voimassa liittymisen jälkeen. Joka tapauksessa pätee, että pöytäkirjassa ei rajoiteta mahdollisuutta myöntää Tšekin terästeollisuudelle muuntyyppistä tukea yhteisön säännöstön mukaisesti. Se ei tietenkään myöskään rajoita mahdollisuutta toimenpiteisiin, joita ei katsota tueksi, kuten pääomankorotuksia, joissa noudatetaan markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Toisaalta toimenpide, joka koskee Tšekin teräsyhtiöitä ja sisältää valtiontukea ja jota ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana muiden sääntöjen mukaisesti, katsotaan rakenneuudistustueksi - koska tämä luokitus kattaa muihin tukiluokkiin kuulumattomat tuet - tai joka tapauksessa Tšekin terästeollisuuden rakenneuudistukseen liittyväksi tueksi, minkä vuoksi siihen sovelletaan pöytäkirjaa N:o 2.
(43)
Komissio voi siksi normaalikäytäntönsä ja pöytäkirjassa N:o 2 olevan 20 kohdan mukaisesti arvioida toimenpiteen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisessa muodollisessa tutkintamenettelyssä, jos se epäilee Tšekin viranomaisten myöntäneen teräsyhtiöille tukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille muista kuin rakenneuudistussyistä, ja Tšekin sen vuoksi rikkoneen pöytäkirjaa N:o 2. Lisäksi sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 659/1999 (7).
4.2 Tuen olemassaolo
(44)
TŽ-yhtiölle myönnetyt koulutustuet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Ne ovat valtion myöntämiä tai valtion varoista myönnettyjä. Nämä myönnetyt lisävarat voivat vääristää kilpailua yhteisössä antamalla TŽ-yhtiölle edun suhteessa sen kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea. Lisäksi jäsenvaltioiden välinen kauppa on merkittävää teräsalalla, jolla TŽ-yhtiö on varteenotettava toimija, minkä vuoksi tuki todennäköisesti vääristää jäsenvaltioiden välistä kauppaa.
(45)
Koska TŽ-yhtiö on muuttanut liiketoimintastrategiaansa, Tšekin viranomaiset eivät maksa tuotannon lopettamistukea, jonka oli määrä kattaa osa suljetun uunin työntekijöiden irtisanomiskorvauksista. Yhtiö ei näin ollen saa 4 152 500 Tšekin korunan (0,146 miljoonan euron) suuruista avustusta, joka sille oli luvattu tietyin ehdoin. Tämä Tšekin viranomaisten toimenpide on siis rauennut.
(46)
Komissio arvioi seuraavassa seikat - siinä järjestyksessä, jossa ne esitettiin edellä jaksossa ”Tšekin huomautukset” -, jotka Tšekin viranomaiset esittivät tueksi väitteelleen, että ne toimivat markkinataloudessa toimivan sijoittajan (8) tavoin, kun ne myyjän kanssa neuvotellessaan eivät ottaneet huomioon INH-yhtiön esittämää ja KCP:n hyväksymää 550 Tšekin korunan hintaa.
(47)
Komissio hyväksyy Tšekin viranomaisten esittämän ensimmäisen toteamuksen, jonka mukaan markkinataloudessa toimiva sijoittaja - ja myös myyjä - on tietoinen siitä, että yhtiön (tässä tapauksessa INH:n) intressinä omien osakkeiden takaisinostossa on maksaa mahdollisimman alhainen hinta. Siksi osakkeiden hinnasta neuvotellessaan järkevä sijoittaja ja myyjä suhtautuvat varauksella tällaisen takaisinostotarjouksen yhteydessä ehdotettuun hintaan. Ne katsovat sen heijastavan markkina-arvoa vain siinä tapauksessa, jos hinnan tukena on muita tekijöitä. Esimerkiksi jos takaisinostotarjous olisi jo toteutettu ja osoittautunut menestykseksi sijoittajien keskuudessa - mikä osoittaisi, että merkittävä osuus sijoittajista on valmis myymään osakkeensa tähän hintaan -, markkinataloudessa toimiva sijoittaja ottaisi tavallisesti huomioon tämän hinnan. Tarkasteltava olevassa tapauksessa takaisinostotarjous oli kuitenkin tukitoimenpiteen ajankohtana edelleen avoinna eikä käytettävissä ollut tietoja, jotka olisivat osoittaneet sen olevan menestys.
(48)
Tšekin viranomaisten esittämän toisen toteamuksen osalta komissio painottaa, että on tarpeen analysoida tapauksen erityispiirteitä. Ensinnäkään ei ollut olemassa sellaista pörssihintaa, jota olisi voitu käyttää selkeänä ja kiistattomana perustana yhtiön markkina-arvon määritykselle (9). Yhtiön arvon määrittämistä varten olikin tehtävä ennusteita tulevista kassavirroista tai osingoista ja sitten laskettava niiden nykyarvo. Toiseksi: arvioitavassa yhtiössä oli parhaillaan käynnissä perusteellinen rakenneuudistus. Valtio oli hiljattain myynyt tämän määräysvallassaan olleen yhtiön suurelle yksityiselle teräsryhmittymälle. Ryhmittymä oli sitoutunut modernisoimaan yhtiön ja toteuttamaan merkittäviä investointeja. Kun otetaan huomioon tämä dramaattinen muutos yhtiössä ja sen johdossa, aikaisempia taloudellisia tietoja ei ollut mahdollista pitää luotettavana ohjenuorana tulevien tulosten ennakoinnissa. Ennusteita tulevista kassavirroista tai osingoista ei voitu pohjata todettavissa olevaan nykyiseen kehitykseen. Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että yhtiön arviointi riippui ennusteista, joita varten ei ollut käytettävissä kiistattomia lähtökohtia. Komissio on samaa mieltä siitä, että näissä erityisolosuhteissa ei sen perusteella, että INH-yhtiön ehdottama hinta tukeutui asiantuntija-arvioon ja että KCP hyväksyi sen, voida päätellä, että se edusti osakkeiden markkina-arvoa:
a)
Asiantuntijalausuntoon liittyen komissio on samaa mieltä siitä, että markkinataloudessa toimiva sijoittaja ja myyjä ovat tietoisia siitä, että asiantuntijan valitsi ja sen palkkion maksoi INH-yhtiö. Koska INH-yhtiötä koskeva arvio jouduttiin perustamaan todettavissa olevien osoittimien sijasta tulevaa kehitystä koskeviin hypoteeseihin, joita oli hiljattaisen yksityistämisen vuoksi vaikea verifioida, palkatun konsultin olisi ollut toimeksiantavan yhtiön odottamaan hintaan päästäkseen mahdollista tehdä varovainen hypoteesi tulevasta kehityksestä tekemättä muodollista virhettä ja vaarantamatta mainettaan. Komissio toteaa, että INH-yhtiön valitseman asiantuntijan tekemät ennusteet olivat todellakin luonteeltaan varovaisia (ks. jäljempänä).
b)
Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissio toteaa, ettei KCP tehnyt osakkeiden arvosta omaa analyysia, joka olisi korvannut INH-yhtiön esittämän asiantuntija-arvion. KCP pelkästään määritti, täyttyivätkö kaikki yhtiön osakkeiden takaisinostotarjousta ja asiantuntija-arviota koskevat lakisääteiset vaatimukset. Tässä tapauksessa komissio toteaa, että arvion perustana jouduttiin käyttämään hypoteeseja perusteellisten muutosten kourissa olevan yhtiön tulevasta kehityksestä - sen perustana ei voitu käyttää pörssiarvon tai aikaisempien taloudellisten tietojen kaltaisia seikkoja, jotka KCP olisi voinut verifioida virallisesti. Komissio toteaa, että Tšekin viranomaisten toimittamien tietojen pohjalta voidaan tehdä se päätelmä, että jos asiantuntija-arvio ei sisällä puutteita tai epäjohdonmukaisuuksia, KCP ei voi hylätä sitä pelkästään siitä syystä, että sen lähtökohtana on käytetty ”varovaisia” hypoteeseja ja siinä sen vuoksi saadaan tulokseksi alhainen arvo arvioitaville osakkeille.
(49)
Komissio hyväksyy Tšekin viranomaisten kolmannen esille tuoman seikan, jonka mukaan markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi tulkinnut sen, että KCP oli jo hylännyt kaksi ehdotusta, vahvistukseksi sille oletukselle, että INH-yhtiö ja LNM-yhtiö (INH-yhtiön enemmistöosakas ja operaation liikkeelle paneva voima, koska se ostaa INH-yhtiön takaisin ostamat osakkeet) pyrkivät aliarvioimaan yhtiön arvon, jotta ne voisivat ostaa haluamansa osakkeet takaisin mahdollisimman alhaiseen hintaan.
(50)
Mitä tulee Tšekin viranomaisten neljänteen toteamukseen, komissio toteaa, että INH-yhtiön ja valtion toimeksiantamien asiantuntija-arvioiden laatimisajankohtana vuoden 2004 ensimmäisellä neljänneksellä INH-yhtiön kokonaistuotto vuodelta 2003 ei ollut vielä tiedossa, mutta se voitiin arvioida ensimmäisten neljännesten lukujen perusteella, jotka olivat jo tiedossa. Vuoden 2003 nettotuottoarviot ovat molemmissa asiantuntija-arvioissa samaa suuruusluokkaa. Vuoden 2003 ennakoidun nettotuoton perusteella osakkeen hinta 550 Tšekin korunaa antaa tulokseksi P/E-luvun, joka on noin 1,5. (Tšekin viranomaisten ilmoittama P/E-luku 1,25 on laskettu efektiivisen tuoton perusteella, joka ei kyseisenä ajankohtana ollut tiedossa ja joka osoittautui kummankin asiantuntijan ennusteita paremmaksi, minkä vuoksi P/E-luku on pienempi.) Luku on hyvin alhainen. Markkinataloudessa toimiva sijoittaja arvioi yhtiön näin alhaiseen hintaan vain siinä tapauksessa, että sen odotukset yhtiön nettotuoton tulevasta kehityksestä ovat poikkeuksellisen negatiivisia. Komissio toteaa, että INH-yhtiön palkkaama asiantuntija itse asiassa piti vuoden 2003 nettotuottoa hyvin poikkeuksellisena ja ennakoi, että tuotto laskee seuraavina vuosina kahdella kolmanneksella. Toisin sanoen asiantuntija ennakoi, että vuotta 2003 seuraavina vuosina tuotto palaa lähes kokonaan vuoden 2002 tasolle (0,9 miljardia Tšekin korunaa), jolloin INH-yhtiö kärsi edelleen heikosta johdosta ja investointien puutteesta johtuen sen asemasta valtionyhtiönä. Asiantuntija ennakoi hidasta myynnin kasvua ja vähäisiä kustannusvähennyksiä. Komissio toteaa, että asiantuntija-arviossa ei tehdä selväksi, miksi LNM-yhtiö, jonka määräysvaltaan INH-yhtiö siirtyi vuoden 2003 alussa, ei voisi toteuttaa yhtiön rakenneuudistusta, vähentää toiminta- ja tuotantopanoskustannuksia ja kehittää kauppasuhteita ja katteellisempia tuotteita. Valtion palkkaaman asiantuntijan KPMG:n laskema hinta 1 250 Tšekin korunaa antaa sitä vastoin tulokseksi P/E-luvun välillä 3-3,5. Se sijoittuu finanssimarkkinoilla tuohon aikaan todettujen teräksentuottajien P/E-lukujen vaihteluvälin alarajalle. Tämä alhainen P/E-luku ilmentää varovaista ennustetta tuoton kehityksestä. KPMG ennustaakin tuoton laskevan (rajoitetusti) vuoden 2003 jälkeen. KPMG näin ollen - INH-yhtiön palkkaaman asiantuntijan tavoin - tunnustaa teräsmarkkinoiden suosiollisen tilanteen vuonna 2003 ja niiden kausiluonteen. KPMG kuitenkin myös ennakoi, että entisen valtionyhtiön rakenneuudistus jatkuu LNM-yhtiön määräysvallassa, sen integrointi suureen teräsryhmittymään tuo käyttöön halvempia tuotantopanosten lähteitä ja sen tuotantoa suunnataan kohti lisäarvollisempia tuotteita. Kaiken kaikkiaan komissio on samaa mieltä siitä, että markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi pitänyt 550 Tšekin korunan hintaa aliarvioituna ottaen huomioon, että se vastaa poikkeuksellisen alhaista P/E-lukua, jota on vaikea perustella, kun otetaan huomioon yhtiön taloudellisen tuloksen odotettu paraneminen, jota voidaan kohtuudella odottaa sen yksityistämisen jälkeen ja uuden yksityisen osakkeenomistajan käynnistämän investointi- ja rakenneuudistusohjelman tuloksena.
(51)
Komissio päättelee, että edellä mainitut neljä seikkaa yhdessä selittävät, miksi markkinataloudessa toimiva sijoittaja ei olisi ajankohtana, jolloin hallitus osti osakkeet, voinut ottaa vakavasti huomioon INH-yhtiön takaisinoston yhteydessä ehdottamaa ja KCP:n hyväksymää 550 Tšekin korunan hintaa ja miksi tämä hinta ei olisi voinut muodostaa vakavasti otettavaa neuvotteluargumenttia, jolla myyjä olisi voitu saada alentamaan hintaansa. Koska käytettävissä ei ollut muuta viitehintaa, markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi näin ollen neuvotellut myyjän kanssa oman asiantuntijansa määrittämän hinnan pohjalta (10). Koska Tšekin hallituksen maksama hinta on KPMG:n määrittämällä hintavälillä, kyseiset valtion varat on investoitu tavalla, joka on hyväksyttävä markkinataloudessa toimivan sijoittajan kannalta. Näin ollen komissio katsoo, ettei osakkeiden osto sisällä valtiontukea 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio haluaa painottaa, että tämä päätelmä on kokonaan riippuvainen tämän tapauksen erikoisolosuhteista.
(52)
Mitä tulee lopuksi Tšekin viranomaisten esille tuomaan viidenteen seikkaan eli siihen, että INH-yhtiön julkinen tarjous ostaa osakkeitaan takaisin 550 Tšekin korunan hintaan jäi paljolti vaille vastakaikua, komissio toteaa, että tarkasteltavana olevan tukitoimenpiteen toteutusajankohtana tämä ei ollut vielä tiedossa, minkä vuoksi se katsoo, ettei tällä seikalla voida perustella, miksi valtio jätti ehdotetun hinnan ottamatta huomioon.
4.3 Soveltuvuus yhteismarkkinoille
(53)
Kuten komissio selittää kappaleissa 42 ja 43, sen täytyy arvioida valtiontueksi katsotun toimenpiteen yhteensopivuus sovellettavan lainsäädännön kanssa tarkistaakseen, ettei se sisällä rakenneuudistustukea, joka kielletään pöytäkirjassa N:o 2.
(54)
Koulutustuki arvioidaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001 (11) mukaisesti.
(55)
Erityis- ja yleiskoulutuksen välinen ero määritellään mainitun asetuksen 2 artiklassa. Erityiskoulutus määritellään 2 artiklan d alakohdassa koulutukseksi, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää suoraan ja pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatavaa pätevyyttä ei voida siirtää tai voidaan siirtää vain vähäisessä määrin muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille.
(56)
Yleiskoulutus määritellään asetuksen (EY) N:o 68/2001 2 artiklan e alakohdassa koulutukseksi, johon sisältyvää opetusta voidaan hyödyntää muullakin tavoin kuin ainoastaan tai pääasiassa tuetun yrityksen työntekijän nykyisessä tai tulevassa työtehtävässä ja josta saatava pätevyys on yleisesti ottaen siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille ja joka siten parantaa olennaisesti työntekijän työllistettävyyttä.
(57)
Tšekki on toimittanut yksityiskohtaiset tiedot ehdotetuista koulutuskursseista. Komissio saattoi näiden tietojen perusteella tarkistaa, että Tšekissä sovellettavat yleis- ja erikoiskoulutuksen määritelmät ovat sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 68/2001 2 artiklan kanssa. Niinpä yleiskoulutukseksi luokitellut kurssit koskevat johtamiseen, persoonallisuuden kehittämiseen, viestintään, markkinointiin ja kirjanpitoon liittyvää pätevyyttä, joka on paljolti siirrettävissä muihin yrityksiin tai muille työelämän aloille. Samoin kurssit, jotka koskevat erityisesti tuotteita, uutta teknologiaa, tuotantoteollisuutta, teknisiä hankkeita, ympäristöhallintoa ja laadunparantamista ja jotka olivat vain vähäisessä määrin sovellettavissa muissa tehtävissä, on luokiteltu erityiskoulutukseksi mainitun asetuksen 2 artiklan d alakohdan mukaisesti. Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan koulutustuki oli välttämätöntä suunniteltujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
(58)
Asetuksen (EY) N:o 68/2002 4 artiklan 7 kohdassa määritellään koulutusalan tukihankkeen tukikelpoiset kustannukset ja edellytetään, että kustannuksia koskevien tietojen on oltava avoimia ja eriteltyjä. Tšekki toimitti komissiolle yksityiskohtaiset tiedot hankkeisiin liittyvistä kustannuksista, jotka oli eritelty siten, että ne voitiin sijoittaa mainitun asetuksen 4 artiklan 7 kohdassa mainittuihin kustannusluokkiin. Todettiin, että nämä tiedot olivat mainitun asetuksen 4 artiklan 7 kohdan vaatimusten mukaisia.
(59)
Lisäksi todettiin, että Tšekin soveltamat tuki-intensiteetit ovat asetuksen (EY) N:o 68/2001 4 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisten suurimpien sallittujen tuki-intensiteettien rajoissa. Ehdotetun tuen intensiteetti näin ollen vastaa tuki-intensiteettiä, joka asetuksessa sallitaan yleis- ja erityiskoulutukselle suuressa yrityksessä alueella, jolle voidaan myöntää aluetukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.
(60)
Päätelmänä voidaan todeta, että tuki on asetuksen (EY) N:o 68/2001 vaatimusten mukainen.
5. PÄÄTELMÄT
(61)
Komissio päättelee, että TŽ-yhtiölle myönnetty 44 088 300 Tšekin korunan (1,55 miljoonan euron) koulutustuki on asetuksen (EY) N:o 68/2001 mukainen.
(62)
TŽ-yhtiölle ei makseta 4 152 500 Tšekin korunan (0,14 miljoonan euron) suuruista tuotannon lopettamistukea, koska TŽ-yhtiön on muuttanut liiketoimintasuunnitelmaansa.
(63)
TŽ-yhtiön hallussa olevien INH-yhtiön osakkeiden osto ei muodosta valtiontukea.
(64)
Näin ollen kyseiset kolme tukitoimenpidettä eivät muodosta piilotukea TŽ-yhtiön rakenneuudistukseen, mikä olisi ristiriidassa pöytäkirjan N:o 2 kanssa,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Třinecké železárny, a. s. -yhtiölle myönnetty 44 088 300 Tšekin korunan koulutustuki täyttää asetuksen (EY) N:o 68/2001 ehdot eikä muodosta vuoden 2003 liittymissopimuksen pöytäkirjassa N:o 2 tarkoitettua rakenneuudistustukea.
Třinecké železárny, a. s. -yhtiön hallussa olevien ISPAT Nová Huť -yhtiön osakkeiden osto ei muodosta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.
Tehty Brysselissä 8 päivänä syyskuuta 2006.